Què hem de fer, amb l'edifici de Gesa?\nL'immoble de la façana marítima, protegit pels tribunals de manera definitiva i de propietat municipal, es manté tancat i abandonat des de fa més de sis anys\n4 min. Palma 08/04/2015 20:58\n260x366 L'edifici es troba tancat i abandonat des del desembre de 2008. / ENRIQUE CALVO L'edifici es troba tancat i abandonat des del desembre de 2008. / ENRIQUE CALVO\nQuina utilitat s'ha de donar a l'edifici de Gesa? Superat el debat sobre la seva protecció d'ençà que els tribunals consagraren de manera definitiva l'immoble com a bé catalogat, fa just un any, ara urgeix obrir el debat sobre seu ús. L'edifici de dotze plantes sobre el qual es configura bona part de la façana marítima de Palma, de propietat municipal i que d'aquí uns mesos tindrà al seu costat un palau de congressos en funcionament, es troba tancat des del desembre del 2008 i ja s'han hagut de prendre diverses mesures per tractar de frenar la seva degradació. La campanya de les imminents eleccions municipals serà el moment en què es plantegin les distintes alternatives polítiques. La coalició MÉS ja ha fet una primera proposta perquè l'edifici de Gesa esdevingui un equipament sociocultural i d'usos artístics.\nEn qualsevol cas, l'actual situació d'abandonament de l'immoble respon a un conflicte polític per interessos urbanístics, que començà la legislatura d'entre 2003 i 2007, precisament a partir de la seva declaració com a Bé d'Interès Cultural (BIC) per part del Consell de Mallorca, una iniciativa impulsada per Unió Mallorquina amb el suport de l'esquerra i el rebuig del PP. El conflicte s'ha mantingut fins ara amb la seva vessant judicial, amb la promotora Núñez i Navarro com a principal actora després que el govern d'Aina Calvo acabàs d'avortar-ne el projecte d'edificis de luxe. No obstant això, una altra sentència, la del Tribunal Suprem que declarà nul·la la compravenda dels terrenys entre Endesa i Núñez i Navarro, propicià la sortida de la promotora del conflicte i suggerí algun tipus de solució definitiva.\nEls populars són a hores d'ara els més descol·locats en l'actual escenari, perquè es presentaren a les eleccions passades proposant la demolició de l'edifici de Gesa en el seu programa. Una mesura que és impossible de fer efectiva des que el Tribunal Superior de Justícia de les Illes Balears (TSJIB) confirmà en darrera instància la protecció de l'immoble considerant que, més enllà de les motivacions polítiques, l'edifici, obra de l'arquitecte Josep Ferragut i construït en la dècada dels 60, conté els elements patrimonials necessaris per fer-ho. El PP de Palma encara no ha anunciat cap nova proposta, mentre que el PSOE amb anterioritat ha apuntat la necessitat de disposar d’un pla d'usos de l'immoble que inclogui, entre d'altres, la cessió d'espais a entitats veïnals.\nLa rehabilitació, un mínim de 15 milions\nEl principal obstacle per a la reconversió de l'edifici de Gesa és econòmic, perquè la seva rehabilitació integral tindria un cost no inferior als 15 milions d'euros, segons els càlculs de l'actual tinent de batle d'Urbanisme, Jesús Valls (PP). Quan es conegué la sentència definitiva sobre la protecció de l'immoble, l'equip de govern de Mateu Isern ja advertí que no pensava invertir-hi "ni un euro", encara que també assegurà que, des de l’àrea d’Urbanisme, es començaria la redacció d’un pla de conservació i un altre de rehabilitació amb vista al futur, dels quals no s'ha tingut coneixement després d'un any. Tampoc no es va considerar necessari un canvi urbanístic sobre l'ús de l’immoble, actualment classificat com a equipament institucional i administratiu, amb la qual cosa s'assegurà que és compatible amb altres usos socials i culturals que es poguessin donar en el futur.\nEl responsable d'Urbanisme també sostingué en el seu moment que qualsevol inversió que es fes ara a l'edifici de Gesa podria “ser en va”, perquè la resolució dels distints procediments judicials encara pendents respecte de la façana marítima podria forçar canvis sobre la titularitat de les parcel·les i els seus aprofitaments urbanístics, així com haver de donar majors compensacions per les permutes que es dugueren a terme entre els solars de primera línia i els del polígon de Llevant. No obstant això, l'esmentada sortida del conflicte de Núñez i Navarro, que tenia presentats fins a una vintena de contenciosos judicials, ara desactiva d'alguna manera aquell argument.\nEl fet que l'edifici municipal estigui classificat actualment per a usos institucionals i administratius ha fet que en ocasions s'hagi plantejat la possibilitat d'ubicar allà la seu de distints departaments de l'Ajuntament, però també del Govern i del mateix Consell de Mallorca. És una opció que apuntà Valls, que abandonarà la política en acabar aquest mandat, encara que des de la direcció del PP de Palma ja es va contradir això, considerant que s'ha de poder treure més profit a un espai situat a la façana marítima de la ciutat. En qualsevol cas, serà ara amb les eleccions quan tots els partits hauran de posicionar-se i presentar les seves propostes.\nCort encarregarà un estudi per a la reforma integral de l'edifici de Gesa


MIRA QUÈ FEM ARA!: de juny 2012\nPer començar bé les vacances d'estiu, no hi ha res com que et concedeixin un premi.\nI precisament això és el que ha fet Lorena del bloc Mestra Musical...\naixí que, moltes gràcies Lorena!!!\nJo vull passar aquest premi als següents blocs, sobretot per l'ànim que m'ha donat aquestes últimes setmanes quan he estat una mica desanimada:\n- Els petits Infants\n- La maleta del precinema a infantil\n- Fent i desfent\nEnviat per Eugenia a 18:26 8 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nJa hem superat les 50.000 visites i per a mi això no té preu!\nMOLTÍSSIMES GRÀCIES a tots/es els que dediqueu uns minuts del vostre temps a visitar el meu blog.\nEnviat per Eugenia a 11:29 10 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nAvui us vull presentar la tapa de l'àlbum de plàstica que he fet amb els alumnes de primer per tal de recollir tots els treballs d'art que hem fet al llarg del curs.\nPrimer vam estampar cercles amb pintura blava utilitzant taps d'ampolles de plàstic de diferents mides, sobre una cartolina blanca.\nDesprés vam pintar amb ceres un pop molt simpàtic que el vam vernissar i un cop sec el vam retallar.\nVam aprofitar que el pop té 8 tentacles per escriure PLÀSTICA (que té 8 lletres) posant una lletra a cada tentacle.\nA continuació, vaig comprar un pot de galetetes salades en forma de peixets i cada nen va pintar-ne uns quants amb pintures de diferents colors (aquesta part va ser la que més els va agradar, sobretot al final que com que van sobre-ne uns quants, es van posar les botes!)\nFinalment, només va quedar enganxar el pop i els peixets de colors a la cartolina i ja tenim la nostra tapa de plàstica amb un toc estiuenc feta!\nEnviat per Eugenia a 18:06 4 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: manualitats, plàstica, Tapes d'àlbum\nAra que ja s'acaba el curs i els nens estaran tres mesos de vacances és important que no perdin el fil de tots els aprenentatges que han anat fent al llarg del curs durant l'estiu.\nÉs clar que han de gaudir de les vacances i descansar (només faltaria!) però està bé que durant les vacances puguin fer algunes coses que de cara el nou curs els anirà molt bé.\nPer exemple, hi ha els típics quadernets de deures d'estiu de les editorials i en ells es poden repassar continguts de matemàtiques, grafismes, de lecto-escriptura, etc.\nPerò jo al acabar el curs els hi dóno als nens/es un DIARI DE LES VACANCES on si volen, (ja que és totalment opcional) poden escriure el que han fet un dia determinat (per exemple han anat d'excursió a la muntanya) i poden fer un dibuix o enganxar una foto i escriure què és el que més els ha agradat d'aquell dia.\nAixò ens servirà també, per refrescar la memòria al Setembre quan tornen i han d'explicar alguna cosa que han fet durant les vacacnes d'estiu.\nAquí us passo els models que faig servir.\nEspero que us faci servei!\nEnviat per Eugenia a 18:32 4 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: dibuixos, Estiu, Fitxes, lecto-escriptura, vacances\nFLORS DE PRIMAVERA!\nFa temps que voltaven per l'escola uns cartrons rodons i unes peces de fusta en forma de mig arc que els havia portat alguna família per si algun dia ens podien fer servei (i com que a l'escola ho arrepleguem tot...)\nDoncs vet aquí, que aquest dia ha arribat!\nHem aprofitat aquestes peces per fer flors de primavera.\nPrimer vam donar als nens la peça rodona i la van decorar copinat una senefa amb diferents retoladors.\nDesprés, vam fer el mateix amb les 6 peces de fusta. La tija és un pal de menjar xinès que també van pintar amb retolador verd i, per últim, vam fer les fulles amb cartolina verda.\nQuan vam tenir-ho tot acabat, les mestres ho vam enganxar tot amb una pistola de silicona calenta.\nI llestos! Aquí teniu el resultat! Molt primaveral!!!\nEnviat per Eugenia a 20:03 7 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: flors, manualitats, plàstica, Primavera\nDesprés de tant temps sense publicar res, avui m'animo amb un poema que estem treballant ara que s'acosten les vacances d'estiu i que ja fa força calor.\nEl poema està tret de la pàgina web www.edu365.cat/infantil/index.htm (coneguda per tothom) i, a part d'aquest, clicant a la part superior esquerra on diu Poesia, n'hi ha d'altres que també ens poden anar bé per treballar diferents temàtiques com per exemple, el menjar, la natura, el temps, els animals, etc..\nTots els poemes es poden imprimir per tenir-los en format fitxa.\nCliqueu a la imatge per accedir-hi:\nEspero que us serveixi i també espero no tardar tant en fer la propera publicació! ;)\nEnviat per Eugenia a 19:16 5 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: Estiu, pàgines web, poemes\nALS MEUS SEGUIDORS...\nPerdoneu que fa molts dies que no publico cap entrada al bloc i mira que alguna cosa o altra sempre hi ha per publicar..\nEl que passa és que m'estan passant les ganes de tot: d'anar cada dia a treballar amb bona cara com si no passés res, de parlar amb pares, de preparar cosetes pels nens, de fer reunions... inclús ja no tinc ganes ni de fer publicacions al blog.\nI tot això gràcies als nostres polítics que últimament sembla que no ténen cor ni cervell, sobretot amb les noves retallades que patirem substituts i interins de cara al curs vinent.\nHo sento però estic tant demotivada i tant trista que ni el blog, que era una cosa que vaig començar amb moltíssima il·lusió, em fa sentir viva davant aquesta indefensió al personal docent.\nCada dia llegeixes noves i noves retallades i no puc evitar que se m'omplin els ulls de llàgrimes...\nEscric tot això perquè els que em seguiu habitualment, i sé que en sou uns quants, sapigueu quin és el motiu de tanta desconnexió durant tants dies.\nEspero que les coses s'arreglin aviat i pugui tornar a tenir la il·lusió que tenia pel blog i per la meva feina, que fins ara, era la única cosa que em motivava al llevar-me cada matí.\nEnviat per Eugenia a 20:08 8 comentaris: Enllaços a aquest missatge


Il·lustració de la portada del llibre "EL REI LEAR" de William Shakespeare. Traducció de Lluís Soler. Ed. Universitat de Lleida.\nPortada de la programació del TEATRE PRINCIPAL DE MAÓ. Octubre-novembre 2008.\nParticipació a la 2a Gran Migjornale Itinerant Art. 16 i 17 d'agost a Es Migjorn Gran (Menorca)\nArt Hotel. Fons artístic de l'Hotel Casa Albertí. c/ Isabel II, 9 de Maó (Menorca)\nCreació d'un fons per una sessió de moda al IV PHOTOFASHION WORKSHOP 08 als estudis Flash is Flash de Barcelona, convidada pels meus amics Santi Hernández (fotògraf) i Montse Rial.\nExposició individual estiu 2008 al Restaurant La Caraba. S'Uestrà, 78. Carretera Sant Lluís - Binibeca. Menorca (Balears).\nErotica'n Vers. Erotisme, poesia i pintura. Exposició col·lectiva. Del 3 al 30 de maig a la Galeria VidrART de Ciutadella de Menorca (Balears).\nIl·lustració de la portada del llibre "EL REI LEAR" de William Shakespeare. Traducció de Lluís Soler. Edicions de la Universitat de Lleida.\nInaugurada a la Galeria VidrART de Ciutadella (Menorca) l'exposició col·lectiva "REGAL ART. Perquè m'agrades!".\nInaugurada a la Galeria Artara de Maó (Menorca) l'exposició col·lectiva "NADAL ART. Art en petit format".\nPresentadora de l'acte de la XVIII Festa de les Lletres Catalanes del Vallès Oriental que organitza Òmnium Cultural de Granollers en motiu de l'entrega de premis de narrativa, poesia, premsa, sociolingüística, televisió i promoció cultural. Durant l'acte s'entregarà el Premi Xammar al granollerí Pep Bou per la seva tasca cultural. Acte celebrat el 30 de novembre a les 21h a l'Hotel Ciutat de Granollers.\nParticipació al PROJECTE MIGJORN de l'escola Francesc d'Albranca d'Es Migjorn Gran (Menorca) amb nens i nenes de 3, 4 i 5 anys.\nEs va inaugurar amb gran èxit de públic la seva darrera exposició individual a PASTOVO de Granollers. Es pot visitar de dilluns a dissabte de 10h a 15h30.\nPetita mostra de NOUS TREBALLS. S'han utilitzat nous suports, materials i tècniques.\nEl grup musical FEDORA ha utilitzat pintures de la Marta Bou per configurar el disseny del seu nou disc AMOR EN VENTA.\nEn motiu del 25è aniversari de la Biblioteca Pública d'Es Migjorn Gran (Menorca), l'Ajuntament del municipi ha encarregat a la Marta el disseny del PUNT DE LLIBRE I ENGANXINA conmemoratius. L'artista ha cedit una obra per EXPOSICIÓ PERMANENT a la Biblioteca.\nActualment, la Marta es troba treballant en unes noves obres a Menorca. El balanç de l'exposició "Gran Migjornale" (Menorca) ha estat del tot positiu, tant per els artistes participants, com per a l'organització.\nMentre acabem de configurar una miscel·lània pictòrica a la secció de Galeria, podeu veure algunes de les obres de la Marta Bou a les exposicions pertinents de la secció d'Exposicions del menú.


El grup eivissenc Bluesmafia i es Saligardos presenta el seu primer disc, 'Ni poc, ni molt, ni mica'\nEl grup actuarà el 16 de febrer a Porreres i el 17 a la sala Es Gremi de Palma. El nou àlbum conté onze cançons en català\nM. M. Palma 14/02/2018 16:31\nDesprés de nou anys tocant en directe el millor swing que es cuina a Eivissa, el grup Bluesmafia i es Saligardos llança el seu primer disc, 'Ni poc, ni molt, ni mica'.\nLa banda el presentarà a Mallorca amb dues actuacions. La primera tindrà lloc divendres, 16 de febrer, a les 22 hores a Sa Fonda Cafè de Porreres i el segon concert serà dissabte 17 també a les 22 hores a la sala 2 d'Es Gremi de Palma.\n'Ni poc, ni molt, ni mica' és el nom d'aquest nou treball discogràfic, que es titula igual que el tema més mogut de la banda que ha inspirat el primer videoclip del grup i que els mitjans de comunicació de les Pitiüses l'han definit com "l'himne de l'Eivissa descontenta". Conté un total d'onze cançons, totes escrites en català, amb lletra i música del guitarrista i vocalista Miquel Prats 'Botja'.\nEls temes de 'Ni poc, ni molt, ni mica' van del swing al blues, passant pel jazz i el rock & roll. Els temps actuals que viu l'illa d'Eivissa inspiren bona part dels temes amb el sentit de l'humor i la diversió com a bandera. Els temes de l'àlbum són: 'Setembre swing', 'Bons moments', 'Nit d'agost', 'Començar', 'Es blues d'en Dave', 'Sant Josepin', 'Dies d'hivern', 'Molt tard', 'Oh My got', 'Clavar els teus ulls' i 'Ni poc, ni molt, ni mica'.\nEl grup Bluesmafia i es Saligardos es va formar l'any 2008 amb motiu de les festes de Sant Agustí després d'ajuntar-se per a un concert Sa Bluesmafia i l'Eivissa Jazz Big Band. Els seus membres són Montse Llaràs a la veu (Bars), Miquel Prats 'Botja' a la veu i la guitarra, Stefano Serra a la bateria, Dennis Hermann al baix, John Hockins als teclats, Vicent Tur al trombó, Santi Ramírez a la trompeta i Victor Avila al saxo.


El Departament de Cultura i l'Ajuntament de Tarragona refermen el seu compromís per la conservació del patrimoni romà de la ciutat - SIESTV\n31 des. 2019 El Departament de Cultura i l'Ajuntament de Tarragona refermen el seu compromís per la conservació del patrimoni romà de la ciutat\nUna comissió bilateral entre les dues administracions i una taula de gestió amb experts faran seguiment dels acords\nPosted at 05:15h in Arts, Cultura by siestv\nRedacció.-El Departament de Cultura i l’Ajuntament de Tarragona han ratificat el seu compromís amb el patrimoni mundial de la ciutat i han anunciat diferents actuacions i compromisos econòmics per garantir-ne la seva preservació. L’acord s’ha fet públic aquest dijous, després de la reunió mantinguda aquest migdia a Tarragona per delegacions de les dues administracions, encapçalades per l’alcalde de de la ciutat, Pau Ricomà, i la directora general de Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya, Elsa Íbar.\nUn cop aprovats els pressupostos de la Generalitat, les dues administracions signaran un conveni que garanteixi el manteniment i la conservació preventiva dels recintes de la ciutat inscrits com a Patrimoni Mundial per la UNESCO. Aquest conveni, de quatre anys de durada, preveu l’aportació plurianual de 100.000 euros per part de cadascuna de les dues institucions.\nEl desenvolupament de les actuacions contemplades en el pla director de la muralla ha estat un dels temes principals de la trobada. Per a l’any vinent es preveu l’inici de les actuacions a la murall amb una inversió total de 684.000 euros, aportats a parts igual per les dues administracions, per intervenir en diferents trams de la fortificació romana, començant pel de la baixada del Roser.\nPel que fa l’amfiteatre de la ciutat, s’estan enllestint, per part municipal, les actuacions que han de permetre, a curt termini, la reobertura i visites a l’arena de l’equipament. L’obertura de la graderia i la celebració d’espectacles a l’interior del recinte queden supeditades a una segona fase de la intervenció.\nCada tres mesos es durà a terme una reunió de la nova Comissió Permanent Bilateral de Patrimoni Mundial, entre Generalitat i Ajuntament, que farà seguiment del compliment de les actuacions previstes. Aquest nou òrgan serà complementat per una Taula de Gestió del Patrimoni Mundial de la qual, a més de les administracions competents, en formaran part entitats vinculades al patrimoni de Tàrraco, com la Universitat Rovira i Virgili (URV), l’Institut Català d’Arqueològia Clàssica (ICAC), el Col·legi d’Arquitectes de Catalunya (COAC), la Reial Societat Arqueològica Tarraconense (RSAT) i l’Arquebisbat de Tarragona, entre d’altres.\nPer la seva banda, la directora general de Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya, Elsa Íbar, ha destacat “el treball que han dut a terme les dues institucions des de fa anys, en tot el conjunt patrimonial de l’antiga Tàrraco” i ha recordat les inversions previstes l’any vinent al Teatre Romà, “amb una intervenció arqueològica a la part propera a l’escena, i a la Vil·la Romana dels Munts”.\ngeneralitat, patrimoni, tarragona


Anna Gener, rep el Premi Equipara - Dona Empresa EconomiaDona Empresa Economia\nAnna Gener, rep el Premi Equipara\nAnna Gener, Presidenta – CEO Barcelona Savills Aguirre Newman i membre del Consell de Conselleres de l’ODEE ha estat premiada amb el Premi Equipara. Un guardó que distingeix a aquelles persones o empreses que han destacat en el món empresarial de Catalunya, per la seva aportació a la igualtat de gènere, la paritat en drets i deures i la conciliació entre la vida laboral i la vida familiar.\nEl premi Equipara, patrocinat pel Consorci de la Zona Franca de Barcelona (CZFB), és un reforç a les polítiques de promoció de la igualtat de gènere i la paritat en el treball d’homes i dones en l’àmbit social i empresarial de Catalunya. Pretén ser un premi exemplificador i pot recaure tant en empreses com en institucions o en persones individuals la trajectòria i el llegat de les quals destaquen, i que acreditin els mèrits que inspiren aquest apartat dels Premis Empresa de l’Any, mitjançant els quals el Grup Zeta vol valorar l’esforç del teixit industrial català i la seva aportació a una societat que sigui cada dia més equitativa, rica i progressista.\nAnna Gener afirma: «Necessitem més dones en els àmbits de decisió econòmics i empresarials. Ens mereixem una economia més forta i una societat més justa».\nFont: ODEE, 18-01-2018\n← 3a edició dels Premis Dona TIC 12 x 12, el reconeixement de les dones en l’àmbit TIC\nIX Jornada Anual de l’ODEE: La Societat que volem les dones →


Watch: Love is test at new trailer for 'Take This Waltz' with Michelle Williams & Seth Rogen - Notícies | Juny 2022\nUna pel·lícula que guanya tranquil·lament els membres de la llista de reproducció, ja que tots en posem al dia Sarah PolleyEl seu drama romàntic “Preneu-vos aquest vals'Ja va guanyar el nostre home al TIFF James Rocchi, que el va anomenar' una versió modernista d'una pel·lícula de relacions de finals dels anys 60 o principis dels 70 'que ofereix' un cop de puny '. I ara, un nou tràiler ha arribat a oferir un altre fort. i una mirada convincent a la pel·lícula.\nLa pel·lícula protagonitza Michelle Williams i Seth Rogen de jove parella que lluita amb la monogàmia i la fidelitat, ja que el primer està trencat entre el seu marit i un nou home interpretat per Luke Kirby. Rodada i ambientada a la ciutat natal de Polley, podeu sentir la seva familiaritat a la gespa de casa, cosa que li proporciona una sensació particularment personalitzada. I, a la vegada, tenim alguns quibbles menors en general, la magnífica il·luminació del cinematògraf Luc Montpeller esperem que el posi en un radar més ampli (és el que no deixa de vigilar). Compta amb una gran banda sonora (la pel·lícula porta el nom de a Leonard Cohen cançó, que també té algunes cançons a la pel·lícula), s'obre el tràiler Corinna Rose i la Rusty Horse BandÉs 'Green Mountain State' i tanca amb Jason Collet'Rave On Sad Songs'.\n'Take This Waltz' jugarà al joc Festival de Cinema Tribeca a finals d’aquest mes, abans d’obrir el 29 de juny. Mireu a continuació.


Rull, Turull i Snchez demanen al Suprem que ordeni a Espanya Global la retirada de l'informe sobre el procés\nPublicat 05/09/2019 22:47CET\nLa defensa dels exconsellers catalans Jordi Turull i Josep Rull i de l'expresident de l'Assemblea Nacional Catalana (ANC) i diputat de JxCat susps Jordi Snchez ha presentat un escrit davant el Tribunal Suprem en el qual denuncien que l'informe sobre el procés independentista elaborat pel Ministeri d'Afers exteriors vulnera la seva presumpció d'innocncia, per la qual cosa demanen que es retiri de la pgina web oficial en la qual va ser publicat.\nEs tracta de l'informe elaborat per la Secretaria d'Estat de Espanya Global, dependent del departament que dirigeix Josep Borrell, titulat 'La realitat sobre el procés independentista' i que va ser publicat l'agost passat. El text, de 72 pgines, recull una cronologia del procés des de la Diada de 2012 i inclou els delictes pels quals els impulsors de el 1-O estan sent jutjats, s'explica el procés penal i es defensen "la independncia i garanties del sistema judicial".\nLa defensa de Rull, Turull i Snchez, que es troben a la presó provisional a l'espera de sentncia, cita especialment vuit passatges de l'informe que descriuen successos com els incidents durant la jornada del referndum amb frases com que "la resistncia d'alguns ciutadans (a les autoritats) no va ser només passiva" o que la violncia policial "no va ser sistemtica".\nAmb tot, posa l'accent en les referncies a la participació dels jutjats en els fets que se'ls imputen, com quan el text d'Espanya Global assevera que "van desobeir al Tribunal Constitucional" o que el Codi Penal persegueix declarar la independncia mitjanant "un alament públic".\n"S'ASSUMEIXEN LES TESIS ACUSATORIES"\nPer a la defensa, "és evident que en diversos dels passatges exposats s'assumeixen les tesis acusatories i ja s'est pressuposant" que els acusats "són culpables dels fets pels quals encara no han estat sentenciats, la qual cosa és clarament incompatible amb la jurisprudncia existent en matria de presumpció d'innocncia, un dret fonamental el respecte del qual és exigible a tots els poders de l'Estat, incls l'Executiu".\nPer tot aix, Rull, Turull i Snchez solliciten a la Sala II (penal) del Suprem que "requereixi a la Secretaria d'Estat de l'Espanya Global que al més aviat possible retiri de la seva pgina web i altres mitjans de difusió pública el document en qüestió".\nEn la seva opinió, es tracta d'una vulneració del dret fonamental a la presumpció d'innocncia i del Conveni Europeu de Drets Humans, per la qual cosa ja avancen que recorreran davant el Tribunal Europeu de Drets Humans, amb seu a Estrasburg.\nAquesta és la primera reacció a l'informe des del punt de vista jurídic, si bé la Generalitat de Catalunya ja va avanar dimarts passat que emprendr accions legals. Com els polítics presos, opina que vulnera la presumpció d'innocncia d'aquests i, a més, que "s'est perjudicant la imatge de Catalunya, especialment en l'exterior".


Veus paral·leles, por Clàudia Rius – …Estíbaliz Espinosa… poesía e ciencia\nPublicado porestíbaliz...espinosa río 1 Setembro 2014 16 Maio 2015 Publicado enliteratura,macedoniaEtiquetas:Clàudia Rius,Veus paral.leles\nCorto e pego o artigo publicado na revista dixital catalana Nùvol sobre o recital final no Centre Cultural Born de Barcelona do ciclo «Veus paral·leles. De Fisterra al Cap de Creus», asinado pola xornalista Clàudia Rius [@ClaudiaRiusL] o pasado 8 de xullo.\nVeus paral·leles: Habita’m hui per si demà les hores escampen com la boira\nL’últim espectacle de la 12a edició del cicle de poesia Veus Paral·leles s’ha celebrat aquest diumenge al Born CC de Barcelona. El cicle, coordinat per la Institució de les Lletres Catalanes, ha reunit tres poetes catalans i tres gallecs per tal de crear una obra “de Fisterra al cap de Creus”.\nUna dona canta al lavabo. Entona notes agudes, molt agudes. Tot i que sap que no està sola, continua fent escales de tons. Està escalfant la veu, sí, però no pas per cantar. Sobre el marbre de la pica dels lavabos que queden darrere de la Sala Moragues, al Centre Cultural del Born, aquesta persona hi ha deixat oberta una caixa blanca on hi posa Tea Time i que ella fa servir de bossa. Mentre es maquilla, tot és ple del seu material: pintallavis, tovalloletes, etc. Porta una diadema i té els cabells foscs com el carbó. Quan veu que algú es vol rentar les mans i que ella i el seu desordre estan ocupant dues piques, demana perdó i ho aparta tot. Somriu sense ensenyar les dents. Es mira per últim cop: ja està llesta per recitar poesia.\nMentre la dona s’acaba de posar a punt, una trentena de persones van situant-se davant la sala Moragues. Molts es coneixen, es saluden i presenten entre sí, es fan petons. Estan esperant però no tenen pressa. El jaciment, l’edifici i la sensació de calma que transmeten tant el lloc com les persones que ara hi són, fan d’El Born Centre Cultural un espai bonic per esperar mentre no obren les portes. Quan els deixen passar, els assistents accedeixen a una sala negra amb cadires negres. Estan posades de forma quadrangular, de tal manera que l’escenari queda, per tothom, al mig. De fet, no hi ha escenari. Públic i artistes són a la mateixa alçada. Com a decorat hi ha uns focus i una cadira blanca. Res més. A cada cadira hi seu un llibre que cadascú es podrà endur a casa. Es titula “Veus paral·leles 12: De Fisterra al cap de Creus”.\nIntroduint el cicle\nD’entre tota la gent, una dona vestida de negre va descalça. Les seves ungles vermelles ressalten entre la llum baixa de la sala, combinant amb el pintallavis vermell que llueix entre rínxols. És l’actriu Mireia Chalamanch, que guiarà l’espectacle dotant-lo d’un fil narratiu. Albert Mestres, director de l’obra, és l’encarregat d’introduir l’acte. Es tracta d’un cicle de poesia, Veus Paral·leles, que enguany celebra la seva dotzena edició. Amb la representació d’avui es clausura l’exhibició, sent el de Barcelona l’últim espectacle i havent passat per Vilafranca del Penedès, Tarragona, València, Vila-real, Palma, Búger, Badalona i Barcelona.\nCom que fa 100 anys que va néixer el poeta Joan Vinyoli, abans de començar cada obra es llegeix un poema seu. Aquest cop qui el recita és Laura Borràs, directora de la Institució de les Lletres Catalanes. Escull, diu, un dels seus poemes més difícils però alhora el preferit del poeta: “Algú que ve de lluny”. Els versos parlen de la creació literària i homenatgen grans referents de l’autor centenari, com ara San Juan de la Cruz, Hölderlin o Shakespeare. Borràs no té micròfon, llegeix en veu alta. Mentre les paraules de Vinyoli omplen la sala, ella va donant voltes circularment per tal de no donar l’esquena a ningú. “El poeta creia que la poesia el salvaria”, diu la directora de la institució, “si no ens podem salvar, almenys segur que passarem una bona estona”.\nUn cop les paraules de Vinyoli encarnades per la veu de la Laura han cessat, Mireia Chalamanch comença a actuar. Camina lentament per l’escenari. Els focus es van il·luminant depenent de cap on ella es mou. “El cap i la cua s’ignoren”, va dient. La sala comença a impregnar-se de mots. El públic té ganes de poesia i el silenci és dens, les orelles tenen set de versos. La veu de l’actriu cada vegada té més força. “Res no pot aturar la poesia, els rius de poesia i els seus innombrables ponts que creixen sense parar, fins que es troben el cap i la cua i es posen a parlar”. I parlant, parlant, l’actriu dóna peu a que Susanna Lliberós, poeta valenciana, s’aixequi i entri a l’escenari, faci un moment de silenci i comenci a recitar.\nIntroduint els poetes\nUn dels poemes de Susanna Lliberós es pregunta on has desat el bes. Mentre llegeix en veu alta, ella i l’actriu es miren als ulls, donant l’esquena a tothom, compartint les paraules com si no hi hagués ningú més. Donen voltes sobre l’escenari; quan una s’apropa, l’altra s’allunya. La llum les segueix. I ella insisteix: on has desat el bes? En un punt donat, les dues dones dialoguen. Conversen poesia. I quan els versos s’acaben, Lliberós s’asseu. Els peus descalços d’ungles vermelles tornen a caminar sols per l’escenari, buscant els mots pertinents per fer sortir algun altre poeta.\nSebastià Perelló és el següent. Ulleres, cabell recollit en una cua i accent mallorquí. És professor de llengua catalana i literatura, però també escriptor. “Aquí, un home no es veu, no fa ombra”, comença un dels seus poemes. I el veus i penses que ell sí, que ell sí que fa ombra, que els focus li il·luminen la cara i el fan tenir mil reflexos foscos. “T’has de fer fonedís”, continua. Fonedís com les seves paraules, que van sortint de la seva boca i entrant a les orelles i desapareixent cos avall, fins que Sebastià calla i seu, i Mireia Chalamanch torna a quedar-se sola.\nAquest cop, qui surt a recitar és Chus Pato, d’Ourense, l’obra de la qual està inclosa a diverses antologies tan gallegues com estatals i internacionals. Chus Pato no llegeix dreta. S’asseu a la cadira blanca que hi ha a l’escenari. L’actriu ara seu entre el públic, davant de la poetessa. La gallega es posa les ulleres i comença a recitar en la seva llengua. No mira el llibre, mira endavant, per sobre dels vidres, que li cauen nas avall. Quan ha acabat un poema, Chalamanch el torna a dir en veu alta, aquest cop en català. Així doncs, la poesia de Chus Pato va avançant i es va entortolligant amb la seva traducció, fins que diu els últims versos: “Nada conten á páxina / so unha lingua que en si se contempla e acouga / e se abre para que a digas ti eu / calquera” (“No conté res el full / només una llengua que es contempla i s’assossega en si / i s’obre perquè la diguis tu jo / qualsevol”).\nL’escenari queda buit i és el torn de Gonzalo Hermo, jove de vint-i-set anys que es disposa a mostrar la seva poesia en camisa i converse. L’actriu l’introdueix i, tal com ha passat amb Chus Pato, va traduint els seus poemes al català. Hermo s’espera a que li toqui llegir per girar la pàgina. Segueix un ritual: es llepa el dit, gira el full, es mulla els llavis amb la llengua, empassa saliva i comença a recitar. “Non hai beleza sen frío, dis / e eu imaxino o teu rostro soterrado no graínzo” En un moment donat, els rols canvien: Chalamanch passa a parlar gallec i el jove poeta pronuncia els versos en català. “No hi ha bellesa sense fred, dius / i jo imagino la teva cara enterrada en la calamarsa”. És valent: ell i la seva poesia.\nAdrià Targa és tan jove com el poeta anterior, i s’aixeca quan l’altre s’asseu. Parla del que veu, del que sent, d’un camió, de les pupil·les, de les promeses de la joventut. Es pregunta si les complim en fer-nos grans, i sentencia: “Som una xemeneia / que no pot evitar ser coronada / després de tants maons, només pel fum”. L’actriu és dreta davant seu, i els dos somriuen quan es miren. El jersei vermell que porta l’Adrià es veu reflectit als llavis vermells de l’actriu, quan aquest diu les últimes paraules i se’n va.\nNomés queda una artista: Estíbaliz Espinosa, d’A Coruña. Cabell fosc com el carbó. Diadema. El públic no ho sap, però canta a la perfecció notes agudes, molt agudes. Espinosa parteix una poma pel mig. El soroll que fa al trencar-se ressona per la sala. L’olor de la fruita perfuma l’ambient. “La pomme / La pomme fatale”. S’aixeca i dóna una meitat de la fruita a l’actriu. Sota la cadira que ha deixat buida, hi ha una caixa blanca on s’hi pot llegir Tea Time. Però ara és l’hora de la poesia. Recita els seus versos enèrgics i plens de vitalitat, que fan riure al públic uns quants cops.\nIntroduint la fi\nAbans de llegir l’últim poema, Espinosa situa als assistents: “El pintor corunyès Branda va construir, en marqueteria, dos guàrdies civils donant-se pel cul, a tot color, amb moviment. Em va demanar un text per a això”. El públic torna a riure, l’actriu i la poeta es miren amb mirada provocativa. Una crida, l’altre respon; la primera torna a cridar, la següent crida més fort. I així, amb un orgasme, amb un fort crit, el públic s’esvalota i les llums s’apaguen.\nQuan es tornen a obrir les llums, poetessa i actriu s’estan abraçant. Ningú s’acomiada, no calen més paraules. El cicle poètic acaba amb energia. Surten tots a l’escenari i aplaudeixen. El públic s’aixeca, alguns feliciten els artistes, d’altres comenten l’espectacle o comencen a desfilar. Els versos ressonen dins el cap dels assistents mentre van marxant cap a casa, i això és el que aconsegueix Veus Paral·leles: que la poesia habiti la sala i les ments de qui assisteix a l’esdeveniment, parlin en la llengua que parlin. Tal com diu el vers de Susanna Lliberós: “Habita’m hui per si demà les hores escampen com la boira”.\nStrauss e as súas XX


C. E. Montbrió: El líder tampoc pot amb el Municipal!\nCEM 0 - 0 VILASECA "B"\nAliniació: Jaume, Magí, Guillem, Oriol V, Oriol B, Benet, Marçal, Stefan, Ferran, Rudi i Arnau. També van jugar Sales, Ramó i Victor.\nAquesta setmana ens visitava el líder, el Vilaseca. Després de l'ensopagada i forta de la setmana passada al camp dels Salauris, era important que no volessin els punts del municipal, lloc on des de fa mesos que no coneix la derrota, i a on els homes de Toni es troben com peixos a la peixera. I així va ser, que el líder tampoc es podia emportar els tres punts del Municipal.\nEl CEM s'ha limitat a fer bé la feina, seriosos i esforçant-se perquè no marquessin els visitants. Els visitants han tingut ocasions, però entre els pals, el Jaume i un gran Arnau, han fet impossible que els visitants marquessin. A les acaballes del partit, Marçal va tenir una ocasió molt clara però no va poder aconseguir el gol de la victòria.\nCal destacar que els jugadors del CEM lluïen una samarreta per donar ànims a Jordi Prats, amb el lema: Ànims "Coyote" Prats, t'estem esperant, per donar suport a la greu lesió que pateix.\nAixí doncs, empat merescut i ben treballat. El problema el tenim fora de casa, on ens costa moltíssim sumar els tres punts o almenys l'empat. Ho intentarem aquest dissabte, a les 16.00, al camp del Mas Pellicer. Així doncs, entre tots ho tirarem endavant SEGUR!\n1,2.3 ... MONTBRIÓ!


A PEU » Cretins, imbècils, estúpids i bojos\n« Una bona notícia: ara depenem de nosaltres L’immobilisme fatal »\nCretins, imbècils, estúpids i bojos\nPublicat en 19:40 sota Catalunya,Independència,POLÍTICA\nVinyeta de @ferranmartin- lainformacion.com\nSi mirem el diccionari veurem que totes aquestes paraules amb que he titulat el post d’avui tenen un significat semblant: són atribuïbles totes a algú que té poc enteniment o quan algú quan diu una gran bestiesa.\nPerò no he posat aquest títol perquè sí. De fet, les he tret d’un llibre que potser alguns de vosaltres haureu llegit (o no, perquè és una mica feixuc). Em refereixo a “El pèndol de Foucault” d’ Umberto Eco, on al principi del llibre hi ha un fragment deliciós (i digne d’un gran escriptor com ell) en el que els dos personatges més importants es coneixen i tenen una interessant conversa sobre aquest tema, o sigui, sobre cretins, estúpids, imbècils i bojos. Segons ell no són pas la mateixa cosa. Hi ha lleus o grans diferències, segons com es miri. Umberto Eco les explica i, una vegada llegides i païdes (perquè a vegades costen de pair les seves filosofades), tenen la seva raó i hi veus el quid de la qüestió.\nJo diria que aquests dies a Espanya estan aflorant de cop – com en una primavera en plena tardor- tots aquests espècimens d’una gran realitat que semblava amagada o finament dissimulada fins ara: Espanya deu tenir la quantitat més gran per metre quadrat d’imbècils i cretins de tot el planeta terra i part de la nostra galàxia. Ho dic perquè sembla que es facin la competència entre ells i les pàgines dels diaris en veuen amb feina per poder encabir tanta estupidesa plegada -ara d’un, ara d’un altre- que va caient compassadament dia sí, dia també i que els mitjans van recollint com per després algú es pugui entretenir a fer una compilació que es vendria prou bé. Recordeu aquella famosa “Antologia del disparate” que va sortir fa anys i que va tenir tant d’èxit’ Doncs ara podríem fer una antologia de les estupideses i segur que li faria la competència.\nDe fet –si volem ser sincers- els que guanyen de carrer en tota aquesta cursa són la gent del PP. I guanyen de carrer perquè aquests dies són els que més parlen í, potser per això, són els que més ruqueries diuen, algunes carregades de mala llet, tot sigui dit. A vegades penso que no hi ha només estupidesa en aquesta gent sinó molt mala intenció i molta mala baba. Us estalviaré cap mostra perquè podreu trobar tota la col·lecció als diaris sense massa esforç.\nUmberto Eco fa dir a un dels personatges que “ l’estúpid fins i tot pot dir alguna cosa correcta, però per raons equivocades. Es poden dir coses equivocades, amb la condició que les raons siguin correctes”. Aquests del PP superen tot això i ni diuen coses correctes, ni les raons són correctes. Diria que s’han begut l’enteniment i ja ni els queda la capacitat de raonar. Jo he escoltat fins i tot algú de la seva corda que diu que es passen una mica i que no fan més que preparar el terreny perquè a Catalunya en les pròximes eleccions treguin una llarga majoria absoluta els independentistes. Potser sí que té raó aquesta persona. A vegades l’exageració pot portar aquestes greus conseqüències (greus per a ells i perfectes per nosaltres) i pot ser la millor campanya electoral que puguin fer.\n4 respostes a “Cretins, imbècils, estúpids i bojos”\nXavi Soler en 18 oct. 2012 en 23:20 1\nHola Jaume! La qüestió, em penso jo, és que el PP és la cara més dura (mai millor dit ) del nacionalisme espanyol, però en el fons gairebé tots són iguals. Fins i tot Josep Pla, que es va acomodar i va simpatitzar amb el franquisme (potser per interessos personals) va dir allò de “Quan es parla de Catalunya el més semblant a un espanyol de dretes és un espanyol d’esquerres”. I també tens tota la raó amb la gran proporció de cretins que formen part del front espanyolista, i és veritat que ens estan fent la feina bruta quedant en evidència un dia rere l’altre.\nTal i com va dir el president Artur Mas, el conflicte ja s’ha internacionalitzat i enguany tothom coneix Catalunya i “el problema catalán”. Els espanyols no tenen cap mena de cultura democràtica i això ho veu tot el món i va en favor nostre. Jo crec que el meu fill podrà créixer en una Catalunya sobirana per què això ja no té aturador i l’Europa democràtica on som no permetrà cap mena d’actuació feixista i militar per part del país veí.\nUna abraçada Jaume i visca Catalunya lliure !!!\nDasein en 19 oct. 2012 en 9:07 2\nDoncs jo no he sentit pas tots aquests insults. De fet he conegut molts madrilenys i mai m’han insultat.\nTot demagògia xenòfoba.\nXavi Soler en 19 oct. 2012 en 13:45 3\nDasein em sembla perfecte que visquis en una bombolla on tens el teu propi món de color rosa i ple de llaminadures, però l’exemple més recent el tenim amb el Sr. Andrés Iniesta (jugador manxec del Barça) a qui li han dit de tot pel simple fet de dir que també se sent català, l’han insultat i desqualificat i no quatre gats, moltíssims espanyols.\nVaig fer el servei militar a Zaragoza (ja fa vint anys) i vaig tornar d’allà més independentista que mai veient que la majoria senten autèntic ODI cap a Catalunya i els catalans, amb frases del tipus: “Ah, ¿pero eres catalán? Pues no pareces mala persona” i coses per l’estil.\nXenofòbia és l’anticatalanisme que es respira a les Espanyes, a Catalunya sempre s’ha acollit a tothom que ha vingut de fora a guanyar-se la vida honradament.\nDemagògia i xenofòbia és el que esteu demostrant els nacionalistes espanyols com tu i que criminals de guerra com l’Aznar amenacin amb accions judicials.\nJaume Pubill en 19 oct. 2012 en 18:15 4\nXavier: En moments com aquest va sortint molta gent que no creu en la democràcia. Són anticatalans però són, sobretot, molt poc demòcrates perquè ni volen que es faci un referendum… Fins ara alguns no gosaven sortir ala llum i ara comencen a fer-ho. És millor així perquè cadascú mostra el que és i el que pensa (i no cal dir que hi tenen tot el dret a fer). Però potser que també ens deixessin opinar a nosaltres, no et sembla? Alguns ja els coneixíem i altres surten ara. I els que sortiran!!!\nSenyor Dasein: No perdré el temps en refutar res del que diu. Només el convido a escoltar emissores com Intereconomia i altres semblants. Jo tinc molts amics madrilenys i molta gent d’altres llocs que tampoc m’han insultat mai. Però no podem negar que n’hi han molts que ens insulten. I si ho vol negar, pot fer-ho. Però llavors pensaré que potser viu en una bombolla (com molt bé diu el Xavier en el seu comentari) o és un cínic.


Una cimentera enrareix l'aire de la Foia de Bunyol a València | Directa\nLa marxa des del poble de Bunyol fins a la porta de la cimentera que va tenir lloc aquest diumenge 22 de gener se suma a la concentració que va tenir lloc a Xiva el dia 15\n"Construint un millor futur" és el lema de Cemex, un gegant de la producció de ciment al qual s'enfronta des de fa més d'un any el veïnat de la comarca valenciana de la Foia de Bunyol, organitzada entorn de la plataforma Aire Net de Bunyol-Xiva. El lema de la multinacional mexicana s'està veient qüestionat pels arguments que esgrimeixen, des d'aquesta plataforma ciutadana, les qui veuen amb temor el seu present i hipotecat el seu futur, amb les emissions de residus perillosos que emeten les xemeneies de la fàbrica d'aquesta empresa a Bunyol. Són algunes de les raons per les quals han convocat mobilitzacions: el passat 15 de gener a la localitat de Xiva, i una marxa des del poble de Bunyol fins a la porta de la cimentera que ha tingut lloc aquest diumenge, 22 de gener.\nA la fabricació de ciment la planta suma des de fa algun temps una altra activitat, "la incineració de residus perillosos per a la salut", tal com denúncia Giorgina Gil, integrant de la plataforma Aire Net: "la cimentera està deixant d'utilitzar en gran manera un derivat del petroli, per una àmplia tipologia de residus, que van des de les farines càrnies o llots de depuradora, a pneumàtics fora d'ús, entre altres". Ecologistes en Acció del País valencià va presentar al·legacions, paralitzant el 2014 una proposta de resolució de l'Autorització Ambiental Integrada (AAI), amb la qual la Consellería de Medi Ambient, llavors en mans del PP, pretenia donar via legal a un expedient que s'arrossegava des del 2011.\nCarlos Arribas, físic, master en detecció d'emissions i portaveu d'aquesta organització ecologista, ens relata que des de llavors "la multinacional pretén substituir fins a un 90% l'energia procedent dels combustibles fòssils, per una àmplia varietat de residus"; Arribas apunta, a més, que "la motivació d'aquest tipus d'empreses és merament econòmica, ja que el coc de petroli és més car i subjecte als vaivens del mercat i, a més, no és cert que deixen d'emetre CO2". La cimentera, a la seua pàgina web, informa que la seua política és la del "compromís mediambiental. Usant combustibles alternatius en substitució dels fòssils, reduïm considerablement les nostres emissions de CO2 a l'atmosfera".\nPerò cal remuntar-se fins al 2006 per constatar que des de llavors la cimentera ve incinerant residus potencialment perillosos. Les successives autoritzacions (AAI) i actualitzacions atorgades per la Generalitat valenciana, van certificar l'increment progressiu d'incineració de residus en els forns de CEMEX-Bunyol. Revisant les autoritzacions, podem veure que, aquell mateix 2006, es va donar via lliure para a la crema de 75.000 tones de residus líquids i 17.000 de farines cárniques, a més de 60.000 de cendres volants provinents de setze tipus de residus, que es van ampliar a 100.000 al maig del 2009; a aquestes se'n sumarien 23.000 de combustible derivat de residus (CDR) a la fi del 2010. En una carta datada a l'octubre de 2015, Carlos Arribas es dirigia a l'anterior i cessada directora general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, María Diago (Podem); en ella ressaltava el "tracte de favor (o connivència) a Cemex", apuntant-li que l'anterior direcció del PP "va atorgar en un termini de quatre anys, cinc AAIs o modificacions a sol·licitud de la cimentera, sense imposar especials condicionants o dificultats".\nEl 2006, es va donar via lliure para a la crema de 75.000 tones de residus líquids i 17.000 de farines cárniques, a més de 60.000 de cendres volants\nArribem a juliol de 2016. Ha passat un any des que el tint polític ha canviat al Govern valencià. Des de la Conselleria de Medi Ambient es proposa un "tràmit d'audiència" per autoritzar de nou la doble activitat de la cimentera. "En cas que es duga a terme aquesta nova autorització, la cimentera de Bunyol es convertiria en una macroincineradora d'una àmplia tipologia de residus", apunta el portaveu ecologista. Arribas denuncia que pràcticament "és la mateixa proposta que va presentar en 2014 el PP, augmentant fins i tot la quantitat de residus a incinerar", encara que reconeix que s'haurien atès algunes exigències puntuals en "les millores tecnològiques, reducció en la tipologia de residus o la imposició de mesures per reduir les emissions difuses". No obstant això, insisteix en qualificar de "molt greu l'ampliació del volum de residus perillosos com a dissolvents clorats, o residus de combustibles líquids amb substàncies perilloses". La nova autorització permetria la incineració de 295.000 tones de residus, que n'inclourien 75.000 de perillosos.\nPostura "decebedora" de Medi ambient\nTant la portaveu d'Aire Net com Carlos Arribas fan referència a una reunió a la qual van assistir el 24 d'octubre passat a Godelleta. En ella es van asseure al costat d'alguns alcaldes de la comarca, un representant de Cemex, i dos responsables de consellería: el secretari autonòmic Juliá Alvaro (Verds Equo) i Joan Piquer (Compromís), actual director general de Qualitat Ambiental. En aquest sentit, Giorgina Gil subratlla que "en la reunió, totes les persones assistents, a excepció del representant de Cemex, es van posicionar obertament en contra" de la nova proposta. Arribas va més enllà i qualifica de "decebedora i continuista" la postura de Medi ambient, en al·lusió a aquesta trobada, en la qual els representants de la Consellería van exposar les línies generals de la nova autorització ambiental per a la cimentera. "Es pleguen a la sol·licitud de la multinacional, volent mantenir el permís per incinerar residus perillosos que Cemex va obtenir de forma generosa en 2006 sota el govern del PP, encara que redueixen en 20.000 tones la AAI de juliol", assenyala taxatiu el representant ecologista.\nPer la seva banda un dia després de la reunió, Julià Alvaro declarava en el seu perfil de xarxes socials, que "es tracta d'una autorització que porta anys i anys en un calaix i que nosaltres volem resoldre". Reconeix que "l'activitat de la cimentera de Bunyol és contaminant", i que la solució "difícilment satisfarà a tothom". Alvaro contínua, afegint que "molts tipus de residus quedaran fora del permís, no es cremaran tòxics i es reduiran els perillosos". Aquestes declaracions contrasten amb les d'Arribas, que apunta que "és incongruent no considerar els residus perillosos com a tòxics" i conclou remarcant l'emissió de "dioxines i furanos", com a motivadors d'"un gran risc per contreure diferents tipus de càncer".\nEl 'càrtel' de les cimenteres\nL'àrea d'Epidemiologia Ambiental i Càncer de l'Institut de Salut Carlos III, un organisme públic adscrit al Ministeri d'Economia i anteriorment al de Sanitat i Consum, va publicar en 2015 un estudi en el qual s'analitzava la "relació entre càncer i cimenteres". En ell conclouen que: "hem trobat risc a l'excés de tots els tipus de càncer (se'n van investigar 33), i especialment de colón-recte en tots dos sexes". L'estudi se sosté en "anàlisis individuals dins d'un radi de 50 km de cada instal·lació", de 43 cimenteres de l'estat espanyol. Si fixem l'atenció en la de Bunyol, extraiem una extensa llista de substàncies pernicioses, entre altres: sofre, CO2, arsènic, metà, mercuri, níquel o zinc, incloent-hi les citades per Arribas.\nLa multinacional mexicana Cemex maneja un volum de vendes en els cinc continents de 14.127 milions de dòlars, empleant unes 44.000 persones\nInstal·lada en més de 50 països del món, la multinacional mexicana maneja un volum de vendes en els cinc continents de 14.127 milions de dòlars, empleant unes 44.000 persones. Referent a l'Estat espanyol va obtenir unes vendes per valor de 350 milions d'euros en 2014 i empra a unes 1.000 persones, segons dades de la mateixa empresa. Un recorregut per diferents mitjans escrits d'àmbit estatal, desvela que entre 2012 i 2013 va proposar diversos expedients de regulació d'ocupació (ERE), CEMEX-Espanya els va emmarcar dins del seu "Pla Horitzó". Aquest recorregut també ens portaria a fa una mica més de dos anys, quan l'Agència Tributària espanyola va imposar una sanció de 455 milions d'euros per suposadament simular pèrdues per rebaixar la seua factura fiscal entre el 2006 i 2009.\nLa cimentera no solament ha tingut problemes en l'àmbit laboral o amb Hisenda; la Directa ha tingut accés a una resolució dictada el 5 de setembre del passat any per la Sala de Competència del Consell de la Comissió Nacional dels Mercats i la Competència (CNMC), en la qual resolia sancionar a CEMEX-Espanya amb 5.865.480 euros (un 2,70 % del volum total de negocis en 2015), per haver dut a terme "possibles acords o pràctiques concertades de fixació de preus o altres condicions comercials i repartiment del mercat", al costat d'altres 22 cimenteres i formigoneres com Holcim, Lafarge o Valderribas (filial de la constructora FCC). L'informe del CNMC és extens i detallat, en part fruit d'una investigació en el marc de la qual entre els dies 16 i 18 de setembre del 2013, es van dur a terme inspeccions en locals i oficines de les cimenteres encausades.\nEl 5 de setembre passat, Cemex i 22 cimenteres més van ser sancionades per la Comissió Nacional del Mercat de la Competència per pactar preus entre elles\nLa investigació revela gran quantitat d'intercanvi de correus electrònics, en els quals representants de les diferents empreses deien pertànyer a "el Club"; en els correus fixaven preus, titllant els pactes d'"acord de cavallers", segons la zona; i preparaven reunions que denominaven "taula de repartiment" o "jocs de taula". En la conclusió del punt 4.1.3 llegim; "en aquest cas ens trobem davant unes pràctiques que poden qualificar-se com a càrtel, doncs compleix les condicions legals establertes en la Disposició addicional quarta de la Llei de Defensa de la Competència". La Sala del CNMC afirma que "és evident que aquestes conductes afecten, si bé de forma indirecta, de manera contrastable, als consumidors, i a l'economia en general, amb la consegüent pèrdua d'eficiència general i el seu impacte en els preus finals de la construcció", suggerint "el manteniment de preus artificialment elevats" com una de les causes que van encarir el cost final de les obres públiques i privades, apuntant unes dades en el qual aquest sector, en ple esclat del maó i la construcció de grans infraestructures públiques va suposar un 10,4% del producte interior brut (PIB) de l'Estat espanyol (actualment entorn del 4,9%).\nUna cimentera enrareix l'aire de la Foia de Bunyol a València Flattr donate!\nL’any 2009, el govern tripartit va aprovar el projecte de nova llei ambiental, norma que simplificava els tràmits i les autoritzacions que re


El Pebrasset: El cos com a carregador de bateries\nHui en dia, als laboratoris s’ha convertit en una obsesió el fet de que busquen alternatives per a que deixem d’estar pendents dels endolls, i poder carregar el mobil, tablets i ordenadors portàtils amb el nostre cos mitjançant implantes medics i sensors per a controlar la salut.\nEquips d’investigació están proposant diversos sistemes per a generar xicotetes quantitats d’energia i poder alimentar dispositius d’ús domestic. Aprofita el moviment, el calor del cos i la suor per a conseguir energía.\nEn l’Universitat de California han disenyat una biobateria amb forma de tatuatge que actua com a sensor per a controlar l’estat del deportista i aprofita també aprofita el suor per a generar electricitat. Acò te un inconvenient, i es que tens que fer-te varies proves de sang al dia, però per sort van fer un sistema més comode i senzill per a mesurar-la.\nEn la Escola de Tecnologia Superior de Montreal aprofiten el moviment de la mandibula per a obtindre energia en dispositius xicotets, per exemple, en la revista Smart Materials and Structures expliquen que en un dinar es poden generar 7 microvatis.\n-Energia de propulsió\nPublicado por Nerea Requena en 10:03\nEtiquetas: biogeo4eso, curs 2014-2015, energia humana, requenaleyaristin


Farmàcia de l'Hospital de la Santa Creu - Arquitectura Catalana .Cat\nFarmàcia de l'Hospital de la Santa Creu\nRbla. Hospital, 52\nEdifici civil. Hospital de planta gaire bé quadrada, amb un pati central i un tancament a la façana que respon a l'estètica renaixentista i està cobert a diverses vessants. La façana, marcada per tres cossos verticals, els laterals amb capcers triangulars. Els portals estan decorats amb frontons triangulars i les finestres del primer pis amb trencaaigües. El central presenta una decoració amb petxina damunt la llinda, frontons triangulars al primer pis, trencaaigües al segon i obertures separades per columnetes al tercer pis, fent espona a la part esquerra amb un campanaret d'espadanya. Cornisa sense ràfec. L'interior, encara que molt reformat, conserva una sala gòtica. Cal remarcar la farmàcia, dins el clos pati, i alguna coberta interior que manté l'estructura de volta quatripartita, però la major part de l'edifici ha sofert transformacions que impedeixen veure l'estructura primitiva. Cal remarcar també els mosaic que s'hi conserven i el portal del carrer Sant Pere, que encara que assalinat ostenta un relleu amb xiprers com a símbol d'hospitalitat. A l'escala interior es conserva un plafó ceràmic del segle XVIII. La sala gòtica de l'hospital és un edifici civil de planta rectangular orientada de llevant a ponent. De grans dimensions, forma una de les dependències laterals del complexe. És una nau d'una llargada considerable i està coberta per catorze trams amb arcs d'ogiva i parts de descàrrega, que descansen sobre uns culs de llàntia llisos. Un mur és cec i l'altre té finestres rectangulars, hi ha tres portals de fusta i vidrieres a manera de tancament. Ha estat sensiblement restaurat i donat el cos de les obres les parets són arrebossades i pintades; en lloc de ser de pedra vista, el sostre és pla i el sòl recobert de mosaic modern. Hi havia una sala bessona a aquesta però ha estat transformada. L'estat de conservació, salvant la restauració, és bo. El portal de l'hospital és un element moble situat al sud-oest i dona al carrer de Sant Pere. És de forma rectangular emmarcat per carreus i una gran llinda de pedra damunt el portal en la qual hi ha un alt relleu que descriu dos xiprers amb una creu llatina al damunt (es troba molt assalinat). A la part esquerra el flanqueja una finestra rectangular amb una bonica reixa de ferro forjat i al damunt un òcul ovalat que denota l'amplada dels murs. Aquest portal condueix a les antigues cavallerisses de l'hospital, un ampli recinte amb cobertes de volta i parets formades per còdols de riu i morter. L'estat de conservació és mitjà per bé que s'hi ha posat tirants que reforcen les bigues. La Farmàcia de L'hospital (1932-1933), es troba en el pati interior de l'hospital entre les altres dependències del mateix. És de forma rectangular i consta de dues sales cobertes per volta de canó, una d'elles sense decorar, conserva una pica de marbre i el terra és nou, l'altra té unes decoracions amb esgrafiats de figures geomètriques i una lluneta decorada amb pintures al fons (signades per Ll. Costa), els murs són de rajola llisa. La façana presenta un gros portal d'arc rebaixat amb dovelles de pedra i s'inscriu un petit portal rectangular, tot decorat amb vidre decorat i marcs de fusta. A cada costat s'hi ha un portal rectangular, amb inscripcions i decoracions semblants. Al damunt, s'hi obren finestres. Edifici al carrer Sant Pere, 8: Casa entre mitgeres que consta de planta baixa i dos pisos, coberta a quatre vessants. A la planta baixa, dos grans finestrals amb reixes de ferro forjat i a l'esquerra, un portal rectangular amb la llinda esculpida. A l'angle esquerre de la casa, per la banda del C/ Sant Pere, hi ha grans carreus de pedra que arriben fins al nivell del segon pis. A nivell del primer pis hi ha tres o quatre carreus esculpits on es representa un escut, fragmentat i datat. La resta dels pisos i la teulada han estat molt reformats i desmereixen un xic l'estructura primitiva. L'estat de conservació és regular. És construïda amb pedra, totxo i arrebossada al damunt. Parts de ferro forjat i pedra vista. La llinda del portal, per bé que es troba molt deteriorada, conserva dos xiprers esculpits, símbol d'hospitalitat. L'escut esculpit als carreus de l'angle esquerre és de pedra blanquinosa i duu la llegenda següent: PTI.MAX.HOC.CP OCAVIT 1680 Fou fundat per Ramon Terrades, vigatà establert a Mallorca, que a través d'una deixa testamentària llegà els seus béns (1348). Degut a les pestes les obres no foren acabades fins al 1384. El 1441 el modest edifici (sala d'homes i de dones) s'amplià amb la capella que dóna culte a santa creu. Entre 1538-1547 es va construir la façana actual i les sales d'un gòtic tardà. La façana és un dels pocs elements renaixentistes que conserva la ciutat a part de la capella de Sant Just. Al segle XX s'hi van fer algunes obres que van córrer a càrrec de l'arquitecte J. Mª Pericas. Concretament se'n conserva la farmàcia noucentista construïda entre 1932-1933. S'ha perdut una de les sales que roman amagada sota els envans i departament de construcció moderna. Actualment gairebé tots els serveis sanitaris, s'han traslladat a unes dependències annexes i de nova construcció. A la Farmàcia, s'hi conserven 19 pots de farmàcia, una gran taula de marbre i molts documents sobre l'hospital els qual s es troben en un precari estat de conservació. També conserva unes inscripcions: NEQUE HERVA NEQUE HALAGMA SANAT SED SERMO DOMINI DEUS PROVIOEBIT L'edifici del carrer Sant Pere, 8, pertany a la part posterior de l'Hospital de la Santa Creu. S'havien de construir dues cases al c/ Sant Pere enfront de les monges de Santa Margarida, que al segle XVII fou substituïda per l'església dels Trinitaris. Una d'aquestes cases era destinada a les dones i l'altra als homes. El c/ Sant Pere va ser la continuació de l'antic carrer de la Ramada, que sortia fora muralla mitjançant el portal de Malloles. Aquest carrer, a partir del segle XIII i per ordre del rei en Jaume fou el que a través del c/ del Remei comunicava amb Barcelona.


Cremen 13 camions que transportaven més de 60 cotxes nous a Tarragona, Osca i Navarra\nHan cremat 13 camions que transportaven més d'una seixantena de cotxes nous a Tarragona, Osca i Navarra. Tot i que no se saben les causes dels incendis, alguns camioners apunten a piquets de la vaga de carregadors de turismes. Dos dels camions cremats a Osca venien de Barcelona. Eren de l'empresa Setram i carregaven cotxes de la marca Seat. D'altra banda, hi ha hagut dos incendis més amb camions carregats de vehicles a Tarragona i a Alcanar. La Guàrdia Civil ja ha obert una investigació.\n20/10/2005 - 00.00 Actualitzat 20/10/2005 - 21.16\nCinc camions de càrrega i un tràiler s'han incendiat la matinada de dimecres a dijous, amb mitja hora de diferència, en dos pàrquings a Osca. Ha estat en dos focs múltiples. El primer ha cremat dos camions de l'empresa Setram que venien de Barcelona i cada un carregava 9 cotxes de la marca Seat en l'aparcament. Els fets han passat en un hostal restaurant de carretera a Fraga, on també han cremat un tràiler tot i que han pogut desenganxar a temps la cabina. Es tracta d'un hostal on els camioners solen anar a dormir. Així, no és d'estranyar que hi haguessin entre 50 i 60 camions aparcats, segons la policia.\nTrenta minuts després, hi ha hagut un altre incendi múltiple on s'han cremat tres camions més carregats amb turismes en el municipi veí de Peñalva. En l'esplanada, hi havia aparcats entre 10 i 15 camions.\nLa Policia Local no descarta que els fets siguin obra d'algun piquet informatiu, en el marc de la vaga que aquest col·lectiu està fent a la comunitat.\nParal·lelament, set camions més que transportaven un total de 23 turismes nous han estat incendiats a Tarragona i Alcanar. A Tarragona, un dels camions cremats transportava sis vehicles nous. L'altre foc s'ha produït a Alcanar i ha cremat tres camions amb un total de 17 cotxes nous carregats. Tots els vehicles han quedat completament destruïts.\nLa Guàrdia Civil ha obert una investigació per esbrinar les causes del foc. No descarta que els fets siguin obra d'algun piquet informatiu, en el marc de la vaga convocada en el sector.\nEls camioners desconvoquen la vaga després d'arribar a un acord amb el govern i els carregadors\nLa vaga dels transportistes obligarà Nissan a interrompre la producció de cotxes a Barcelona\nEls pescadors de Tarragona es queden pràcticament sols en la vaga per un gasoil professional


APUNTA´T… a la Cursa de les Dones | Atletisme Català\nInici General APUNTA´T… a la Cursa de les Dones\nAPUNTA´T… a la Cursa de les Dones\nEl 23 d´octubre se celebra la festa de les dones corredores, una festa de l´esport solament per a tu. Prepara´t per a un matí esportiu amb el millor ambient i nombrosos regals. A les 9:30 hores es donarà la sortida a la Cursa de les Dones al davant de l´Estació de França, en l´Avinguda Marquès de l´Argentera i finalitzareu novament al mateix lloc. En la zona de sortida i arribada se celebrarà un megafestival de fitness urbà. Hi haurà música en viu i tot per nomès… 4 euros. I el més important És que estaràs col·laborant amb la Asociación Española contra el Cáncer.| * 5 km: Veloç per a les més rapides, asequible per a les principiants… Una distancia pensada per a totes. * Festival d´aeròbic: La millor música en l´ambient més esportiu… El postre ideal per finalitzar la cursa! * Múltiples categories: Fes la combinació que vulguis i corre amb la teva familia, les teves companyes de treball o les amigues del gimnàs. Crea l´equip que més t´agradi i a còrrer! * Ajuda contra el càncer: Dels quatre euros que pagues d´inscripció, 1 euro anirà destinat a la Asociación Española Contra el Cáncer. La inversió més solidaria per ajudar i prevenir en la lluïta contra el càncer de mama. * Regals per a totes: Començant per la samarreta-pitrall, totes les corredores seràn obsequiades amb diversos regals en acabar la prova. L´últim dia per a la inscripció és el dijous 20 d´octubre. No ho deixes per a més tard!


març 2020 - De mare a mare coaching\nTot a la vida té dues cares. La de l’esforç, la incertesa, el patiment… I la de la joia, la vivència, la descoberta. Totes dues hi són. I hi seran. Però de nosaltres depèn en quina hi fem èmfasi. O assegurar-nos que també fem èmfasi en aquella que ens sigui Saber més…


La coeducació reuneix un centenar de persones a l'Escola d'Hoteleria i Turisme\nLa coeducació reuneix un centenar de…\nEl gerent del Consorci d'Educació dóna la benvinguda al públic, acompanyat de la directora d'Escolarització i Innovació Educativa, Montserrat Guri.\nEls/les representants dels tres centres que han explicat les seves experiències.\nEn el marc de la jornada "Coeducació: educant pel present, educant pel futur" s’han donat a conèixer estudis, experiències i materials que contribueixen a la tasca coeducativa des dels centres i des de l’administració educativa.\nLa jornada, organitzada pel Consorci d’Educació de Barcelona, s’ha celebrat a l’Escola d’Hoteleria i Turisme de Barcelona i ha comptat amb l’assistència d’un centenar de persones, en la seva majoria professorat d’infantil, primària i secundària dels centres educatius de la ciutat.\nL’acte ha començat amb unes paraules de benvinguda del gerent del Consorci d’Educació, Manel Blasco, que han donat pas a la conferència de Daniel Gabarró, mestre i psicopedagog, que ha presentat el seu llibre "Fracàs escolar? La solució inesperada del gènere i la coeducació".\nDesprés d’analitzar totes les causes possibles del fracàs escolar (sociològiques, metodològiques, institucionals,...), Daniel Gabarró afirma al seu llibre que la identitat de gènere, juntament amb els aspectes socioeconòmics, és el factor fonamental per comprendre els resultats acadèmics. Per això creu que treballar en la coeducació és la única via possible per reduir el fracàs escolar i, des del seu punt de vista, hauria de ser obligatori a tots els centres educatius.\nLa identitat de gènere és el factor explicatiu clau de l’espectacular l’increment de l’èxit escolar que s’ha produït entre les noies a l’estat espanyol els 30 darrers anys (entre el 14% i el 32% segons la classe social), i per Gabarró ha de ser clau també en la lluita del fracàs escolar dels nois. L’autor proposa transformar la masculinitat tradicional masclista i construir-ne una de nova, positiva i igualitària, a través de l’impuls de polítiques de coeducació actives amb mesures específiques dirigides als nois, altres dirigides a les noies, i a també l’alumnat-classe en conjunt”.\nTot i que reconeix que la metodologia és extraordinàriament útil i important en l'aprenentatge, els resultats de l’informe de l’OCDE li permeten afirmar a Daniel Gabarró en el seu llibre que, contràriament a la creença força estesa que la metodologia és la causa principal del fracàs escolar, aquesta és irrellevant, ja que permet millorar només en un 6% els resultats acadèmics.\nExperiències de coeducació a tres centres de la ciutat\nEn el marc de la jornada s'han donat a conèixer les experiències de tres centres de la ciutat que treballen la identitat de gènere: l’EBM El Tren, l’Escola Barrufet i l’Institut Manuel Carrasco i Formiguera.\nL'administració treballa per la coeducació\nA la jornada també s’ha pogut constatar que des de l’administració també s’està treballant per la coeducació. La responsable de polítiques de gènere i altres programes transversals al Departament d’Educació, Lluïsa Jiménez i Gusi, ha presentat el Pla Polítiques de Gènere del Departament d’Educació i Carmen Mañas, del Departament deTreball, ha presentat els materials “Ni més ni menys, iguals”, adreçat a l’alumnat d’educació secundària, que el seu departament ha elaborat conjuntament amb el d’Educació per a treballar l’orientació personal i professional sense estereotips de gènere. Per acabar, Montserrat Guri, directora d’Escolarització, Serveis Educatius i Innovació Educativa del Consorci d’Educació ha explicat com s’està començant a treballar la coeducació i el gènere desde tots els àmbits i col•lectius de la institució.\nDurant la jornada diferents entitats de la ciutat que treballen des de la coeducació, la igualtat d’oportunitats, les noves masculinitats i la diversitat sexual a les aules han exposat els seus recursos en el marc de la jornada.


biografia de caitlyn jenner, vida, fets interessants - Esportista, Desembre 2021\nsignes del zodíac compatibles amb leo\ntornarà l'home oncològic\nhome sagitari capricorn dona sexualment\nCaitlyn Jenner Biografia, vida, fets interessants - Desembre 2021\nMount Kisco, Nova York, Estats Units d'Amèrica\nCaitlyn Jenner va néixer a Mt Kisco, NY 28 d'octubre de 1949 . Els seus pares eren Esther Ruth McGuire i William Hugh Jenner. De petita, a Jenner li van diagnosticar dislèxics i es van barallar amb l’aprenentatge, però va excel·lir a l’esport. Jenner té dues germanes Lisa i Pam. Un germà petit Burt va morir en un accident de cotxe el 1976, poc després del triomf de Caitlyn ’ als Jocs Olímpics de Mont-real.\nQuan Caitlyn Jenner es va formar als Jocs Olímpics de 1979, va treballar a temps parcial com a venedora d'assegurances. Mentre s'estava entrenant vuit hores al dia per als Jocs Olímpics, la seva primera esposa treballava com a assistent de vol que treballava per donar-los suport.\nDes del seu èxit olímpic, Caitlyn Jenner ha gaudit d’una llarga i variada carrera. L’èxit olímpic de 1976 va obrir moltes portes. Posteriorment, Caitlyn Jenner ha realitzat tasques de motivació parlant, actuació, modelatge, comentari esportiu i promoció. Ha posseït empreses que inclouen Bruce Jenner Aviation i Jeanneret, una companyia que proporciona aplicacions de programari. També va obtenir èxit com a pilot de cursa durant els anys vuitanta. La promoció va incloure nines, jocs de taula i roba de Bruce Jenner. Escriure és una altra habilitat i Jenner ha escrit diversos llibres, incloent-hi Repath Decathlon: Bruce Jenner ’ s Story (1977) i Bruce Jenner ’ s Guide to the Olympics (1979).\nLlibres recents de Caitlyn Jenner incloure Finding The Champion Within (1996) i Els secrets de la meva vida . Els papers d'interpretació inclouen les seves aparicions a Keeping Up with The Kardashians. Prèviament Caitlyn Jenner audicionat pel paper principal a la pel·lícula Superman (1979). Va ser preseleccionada, però la part va ser donada a Christopher Reeve. Va tenir un paper a la pel·lícula dels anys 1980 Can ’ t Stop The Music. Aquesta pel·lícula va xocar malament i va tenir la dubtosa distinció d’haver guanyat el pitjor premi Golden Raspberry Award. Com a model, Jenner ha aparegut a la portada de Playgirl i Vanity Fair, així com a moltes altres revistes.\nEls anys de primer any i els últims anys de Jenner van passar a Hollow High School a Sleepy Hollow. Després va assistir a Newtown High School a Connecticut durant els seus anys més joves i majors, graduant-se el 1968. Caitlyn Jenner després va guanyar una beca de futbol i va començar a estudiar al Graceland College de Lamoni, Iowa. Quan una lesió al genoll la va obligar a abandonar el futbol, l’entrenador de pista de Graceland, L.D. Weldon va reconèixer el talent de Jenner ’ i la va animar a participar en el decatló.\nLa Medalla d’Olímpica d’Or del 1976 va ser seguida per ser nomenada atleta masculina de l’any associada de la premsa (1976) i el premi James E. Sullivan (1976).\ncapricorn home càncer dona amor primera vista\nCaitlyn Jenner es va casar amb la seva primera esposa Chrystie Crownover el 1972 i es van divorciar el 1981. Van tenir dos fills junts, un fill Burton i una filla Casey. En el moment del divorci. El motiu del seu divorci va ser que Jenner s'havia enamorat de l'ex-xicota de Linda Thompson, Elvis Presley i rsquo;\nLinda Thompson i Caitlyn Jenner es va casar el gener de 1981 i van tenir dos fills, Brandon Jenner i Sam Brody Jenner. La parella es va divorciar el 1981. El tercer matrimoni de Jenner ’ va tenir lloc el 1991 quan es va casar Kris Kardashian. Kris era la vídua de Robert Kardashian, l’advocat que havia representat a O.J. Simpson al seu judici. Jenner i Kris Kardashian van tenir dos fills junts, Kendall i Kylie. La parella es va separar el 2013 i es va divorciar legalment el març del 2015 Caitlyn Jenner casat amb Kris Kardashian, la carrera de Jenner i rsquo; havia estat a la deriva; Alguns informes mediàtics afirmen que ella acredita a Kris Kardashian per tornar a dinamitzar la seva carrera. (The Washington Post). En aquest moment, George Wallach, el seu agent esportiu i el gerent, es van deixar anar. Poc després, es va llançar un acord lucratiu amb equips d'exercici amb anuncis a la portada de la revista American Fitness.\nCom a persona dislèxica, Caitlyn Jenner Va trobar que estudiar a l'escola de vegades pot ser difícil i frustrant. Jenner, però, va excel·lir en l’esport. L’avi de Jenner i rsquo; havia corregut en diverses Maratons de Boston. El pare de Jenner i William Jenner havien guanyat una medalla de plata als Jocs Olímpics de l'Exèrcit dels Estats Units a Londres Alemanya el 1945.\nCaitlyn Jenner va assistir als Jocs Olímpics de 1972 Munic . El seu major triomf que li va obtenir el títol de ‘ l'atleta més gran del món, ’ va ser als Jocs Olímpics de Mont-real de 1976. Va guanyar una medalla d'or i va establir un nou rècord mundial per al decathlon, 8176 punts. Després de la victòria, Jenner va agafar una petita bandera americana d’un espectador i va fer una volta de victòria, agitant la bandera. Això va iniciar la tradició de la bandera que els vencedors van guanyar en esdeveniments esportius. Ella va tornar a casa l’heroi esportiu tot americà i, posteriorment, va utilitzar la seva fama per construir una carrera a la indústria de l’entreteniment i el negoci.\nCaitlyn Jenner Va tenir una reeixida carrera com a pilot de carreres a la dècada de 1980, conduint a la sèrie IMSA Camel GT.\nDesprés dels Jocs Olímpics de Mont-real, la van catapultar a la fama, Caitlyn Jenner Va utilitzar el seu èxit i el seu carisma per aprofitar econòmicament la situació. Va incloure la promoció Wheaties, que va veure una imatge d'un aspecte atlètic Caitlyn Jenner apareix a la caixa de cereals Wheaties. Va aprovar molts productes com Tropicana, Minolta i Buster Brown.\nDe petit, Caitlyn Jenner es va identificar com a dislèxic\nCaitlyn Jenner ha donat suport a la Fundació Elton John Aids, a la GLAAD i a la American Foundation for AIDS Research i a la Foundation Point.\nEl febrer de 2015 Caitlyn Jenner anunciada en una entrevista amb Diane Sawyer que tota la seva vida havia tractat la disfòria de gènere. Posteriorment es va identificar com una dona trans. Al juliol de 2015, Jenner va celebrar una cerimònia de nom, canviant oficialment el seu nom de William Bruce Jenner a Caitlyn Marie Jenner. Fotògraf Annie Leibovitz va fotografiar Jenner per a la portada de Vanity Fair i el Washington Post va comentar “ Després de totes les portades de la revista que figuraven a l'ex atleta, una vegada va ser lloat com el més gran atleta del món, la fotografia de Leibovitz serà la més significativa. Mirant directament la càmera, Jenner és finalment ella mateixa per primera vegada públicament. &Rdquo; Les dues primeres dones de Jenner i rsquo; van conèixer amb prou feines la seva disfòria de gènere, però van optar per mantenir la qüestió privada pel respecte a la seva anterior parella. Jenner ha dit que no ha estat sotmesa a cap cirurgia de reassignació sexual, però no ho ha descartat.\nDe l'èxit olímpic batejat com el millor atleta del món de atsquo; als Jocs Olímpics de 1976, per mantenir-se al dia amb els Kardashians, Jenner s'ha marcat en el món de l'esport i la cultura popular.\nLa transició de gènere de Jenner ’ el febrer de 2015 va donar lloc a la seva etiqueta “ la persona transgènere més famosa del món. ”\nLa campanya promocional Wheaties va donar lloc a Caitlyn Jenner haver de comparèixer al jutjat a Sant Francesc el 1977. El fiscal del districte de San Francisco va acusar el general Mills de publicitat enganyosa. El cas es va retirar posteriorment. Avui, aquestes caixes de Wheaties amb la imatge de Jenner ’ s es venen per centenars de dòlars a eBay.\nEl 7 de febrer de 2015, Caitlyn Jenner va estar implicat en un accident de cotxe a Malibu. Caitlyn Jenner conduïa una Escalade quan va acabar amb una berlina Lexus conduïda per Kim Howe (69). L’impacte va empènyer el sedan Lexus cap al trànsit proper, i Kim Howe va ser assassinada. Caitlyn Jenner va passar una prova de sobrietat i en aquell moment no va tenir velocitat. Caitlyn Jenner va ser declarat culpable de negligència a l’oficina del fiscal del districte del districte de Los Angeles i va evitar els càrrecs d’assassinat per vehicle.


de gener 01, 2019\nVa néixer al 16 de gener de 1951 a Barcelona. La seva primera novel·la va ser "Cul de sac". El 1987, va guanyar tres premis. Després d'això, publica "Així és la vida, Carlota" i que el 1990 torna a guanyar un altre premi. Ha fet molts més llibres per a joves i per a nens.\nEls llibres que m'he llegit, són Cul de Sac, Així és la Vida Carlota, Ets Galàctica, Carlota! i el Diari Lila de la Carlota. També he llegit, l'Emi i en Max, La Tribu de Camelot, encara que són per un públic més petits. (Si cliques sobre el títol, aniràs a la seva ressenya corresponent)\n1. Sempre t’ha agradat escriure i llegir?\nSí, sobretot llegir, és una de les meves passions. També des de petita escrivia contes. Quan era nena, vaig escriure un llibre de contes que vaig guardar durant anys, es deia El que el mestral ens explica.\n2. Quan vas començar a escriure? Volies ser escriptora?\nEscric des que era petita, però hi va haver una pausa des que em vaig casar fins que em vaig divorciar. Des del 1978, però, he escrit sempre. De petita vaig decidir que volia ser escriptora perquè volia que a algú li passes amb les meves històries el mateix que em passava a mi amb les dels altres.\n3. Quin és el teu llibre preferit? I dels que tu has escrit?\nÉs molt difícil però segurament triaria un llibre de la Margaret Atwood. Dels meus encara és més difícil!\n4. Has pensat a publicar un altre llibre?\nI tant, escriure llibres és la meva professió, acabo de publicar un llibre de contes per a nens i nenes, El llibre de les emocions i fa poques setmanes he acabat una novel·la per a adults. Ara estic escrivint una novel·la infantil.\n5. Quin llibre recomanaries?\nPer a nens i nenes, Les bruixes de Roald Dahl. Per adults, L’assassí cec de la Margaret Atwood.\nFins aquí l'entrevista del Gener. Fins l'1 de Febrer !


MMBCN - Musica\nVISITA GUIADA RUSIÑOL\nMMBCN » La col·lecció\nUna experiència integradora. Això és el que us proposem diumenge 19 de novembre. Heu sentit parlar de l’art total del qual parlava Wagner? Més tard, els modernistes reprendran aquesta idea i desenvoluparan un art que abastarà totes les disciplines: música, pintura, literatura, escultura.\nUs proposem sentir l’obra Vistes al Mar d’Eduard Toldrà i el quartet americà de Dvorak, músiques modernistes que s’inspiren, la primera en un poema de Joan Maragall, i la segona en els Canyons del Colorat. Aquesta experiència es defineix com a art total. Una experiència única en què tres arts s’aglutinen en un mateix instant únic. El públic podrà gaudir de tres arts ben diferents: la música (el quartet de corda), la literatura (el poema La ginesta de Joan Maragall) i les obres modernistes de tot el museu.\nLloc: Museu del Modernisme de Barcelona, Balmes, 48\nHora: 11h – 14h\nPreu: Inclòs amb l’entrada general o reduïda al museu\n5 October, 2016 admin Sense comentaris\nCicle d’intèrprets infantils i juvenils\nEmmarcada dins del programa permanent Música al Museu, s’acull de nou un cicle de concerts dedicat a nens i joves. Peces i compositors clàssics i populars tindran cabuda a les sales del museu, mostrant el talent dels nous intèrprets de la música catalana.\nLloc: Museu del Modernisme de Barcelona (Balmes, 48)\nDades: 15 d’octubre, 26 de novembre, 17 de desembre, 21 de gener, 18 de febrer i 11 de març\nPreu: 15€ / Reduïda 12€ / Nens 7,5€\n(Inclou la visita al museu abans de les 19h)\nReserves: mmbcn@mmbcn.cat / 932 722 896 o clicant aquí\n18 de febrer, Octet vocal en concert\nMúsica al Museu – Primavera / Estiu\n29 September, 2015 admin Sense comentaris\nCicle d’intèrprets juvenils\nEmmarcada dins del programa permanent Música al Museu, s’acull per segona vegada un cicle de concerts dedicat a joves. Peces i compositors clàssics i populars tindran cabuda a les sales del museu, mostrant el talent dels nous intèrprets de la música catalana.\nDades: 17 de Juny, 15 de Juliol i 23 de Setembre\nReserves: mmbcn@mmbcn.cat / 932 722 896 o clicantaquí\nRomina Sevilla, violoncel\nMaya Belén Sevilla, violí\nObres de J. Bach i F. Haendel\nMúsica al Museu: Cicle d’intèrprets infantils i juvenils\n9 October, 2014 admin Sense comentaris\nEmmarcada dins del programa permanent Música al Museu, s’acull per primera vegada un cicle de concerts dedicat a nens i joves.\nPeces i compositors clàssics i populars tindran cabuda a les sales del museu, mostrant el talent dels nous intèrprets de la música catalana.\n20 September, 2014 admin Sense comentaris\nEl Museu del Modernisme ofereix als amants de la cultura i les arts Música al Museu, un cicle de concerts que es realitzen al museu un dissabte al mes a les 19 hores, durant tot l’any.\nEls assistents podran gaudir d’aquesta activitat, en la qual mensualment els permetrà delectar-se amb un programa ric i variat, dels més diversos compositors i intèrprets. Música de cambra, recitals, clàssics europeus i interpretacions populars i contemporànies, en un escenari de somni. Una oportunitat única per assaborir la música envoltada de’obres d’art meravelloses i úniques.\nQuè millor manera de viure el modernisme? Us hi esperem!\nNova temporada Primavera – Estiu 2017: Cicle d’intèrprets juvenils\n15 April, 2013 pablo Sin categoría Sense comentaris\n11 December, 2012 pablo Sin categoría Sense comentaris\nPRIMAVERA A “MÚSICA AL MUSEU”\n25 April, 2012 admin Sin categoría Sense comentaris\nNou cicle de Primavera de “Música al Museu”. Reserveu ja, que s’acaben les localitats!!!!\nÚLTIMA SESSIÓ D’HIVERN DE “MÚSICA AL MUSEU”: NÉSTOR EIDLER\nEl 31 de març Néstor Eidler, amb Ángel Jesús López, personalitzarà la última sessió de Música al Museu. Us deixem un tast dels assajos:\nDissabte, diumenge i festius tancat.


A 3r hem posat punt i final al projecte de titelles – Escola PROA\nA 3r hem posat punt i final al projecte de titelles\n16 de Juny de 2019 Elisa Pujadas\nEn entrades anteriors us vam explicar com havíem construït els nostres titelles, però no us vam arribar a explicar tot el projecte.\nVam escriure unes petites obres de teatre per ser interpretades. No va estar una tasca fàcil. Havíem d’elaborar una història a partir de personatges que, en algun cas, no tenien massa a veure. Però la nostra imaginació i creativitat van poder resoldre aquest repte.\nEscriure els diàlegs, aprendre’ns-els de memòria i donar expressivitat a la nostra interpretació ens ha portat una mica de feina.\nFinalment, aquest darrers dies hem pogut mostrar el nostre treball a un públic entusiasta (P5, 1r i 2n) que ha valorat el nostre esforç.\nSORTIDA A LA COLÒNOIA GÜELL


THE NORTH FACE EXPERIENCE TRAIL ULTRA ENDURANCE | Esportistes.cat\n• El proper dijous 10 de novembre, a Barcelona, es realitza el TNF Ultra Endurance amb invitats de luxe.\n• Pau Capell i Jordi Gamito formaran part del TEST de calçat de la marca de USA\nLa The North Face Experience Trail és un esdeveniment organitzat per Privylife amb la finalitat de presentar les sabatilles Ultra Endurance i altres de la col·lecció de la marca The North Face.\nL’esdeveniment constarà d’un enttrenament per la tarda (10 novembre) pels voltants de Collserola on cada participant podrà fer servir i probar aquestes sabatilles. L’entrenament estarà guiat per Pau Capell, Jordi Gamito, Miguel Angel González i Djanina Freytag.\nLa participació està limitada a 60 persones i les places ja estan cobertes. Estarem representants d’Esportistes.cat per poder-vos explicar en primera persona les sensacions d’aquest calçat, així com la vivència d’un esdeveniment organitzat pels amics de Privylife.\nEl recorregut de 12km, realitzat amb frontal i amb les vistes de Barcelona als nostres peus, serà un escenari ideal per a poder gaudir d’una experiència única. Al finalitzar l’esdeveniment, ens acompanyarà la marca de beguda 100% natural 426Miles. Aquest nou producte d’hidratació nascut de les mans de Gerard Piqué i Carles Pujol donen el seu recolzament a l’esdeveniment.\nMitjançant transport privat per als participants, es realitzarà el trasllat a la botiga de The North Face on es podrà gaudir d’un ambient festiu i d’un catering organitzat pel restaurant Yours Barcelona. El xef Juanjo Mestre prepararà una degustació de plats tradicionals amb un perfil modern i amb la col·laboració de la marca de cervesses Estrella Damm es finalitzarà l’esdeveniment amb un brindis entre els assistents.\nS’espera la presència de mitjans de comunicació generalistes i específics de trail running, així com alguna altra sorpresa que ens han desvetllat els organitzadors. Estem davaant un esdeveniment únic, privat i d’alt nivell organitzatiu, de forma que el “Enjoy for Life” que destaquen els organitzadors està assegurat.


"Hell of an Office" és el primer videojoc premiat al Zoom Festival\nEl Zoom Festival Internacional de Continguts Audiovisuals de Catalunya ha celebrat la gala de cloenda i lliurament de premis aquest dissabte a la nit, al Teatre Ateneu d’Igualada, en un acte presentat per la periodista Cristina Collado que ha comptat amb moltes cares conegudes del sector cultural català i espanyol i diverses autoritats. Enguany, el festival igualadí ha atorgat un total de 14 premis, que han recollit majoritàriament produccions del país, però també amb presència internacional. El certamen tanca la seva 19a edició, la més innovadora i multiplataforma, en què s’ha incorporat per primer cop una categoria de Videojocs a la Secció Oficial, noves plataformes -com un canal de Twitch -, nous continguts i noves tecnologies amb l’objectiu de convertir el Zoom en un festival audiovisual estratègic per al sector i el territori.\nA la Secció Oficial, la pel·lícula italiana Carosello Carosone (2021), dirigida per Lucio Pellegrini i produïda per Rai Fiction, s’ha endut el Premi a la Millor Ficció. El jurat ha valorat que el film, ambientat en el Nova York de 1958 i que explica l’ascens al cim de les llistes internacionals d’èxits del pianista i compositor Renato Carosone, “retrata una època, una vocació i el sentit de la veritable amistat amb un esperit lúdic, que aconsegueix transmetre el somni del protagonista al espectador”. Així mateix, el jurat de la categoria de Ficció ha decidit atorgar una menció especial a la pel·lícula anglesa Help, dirigida per Marc Munden, produïda per The Forge i Chanel 4, per la seva originalitat i valentia en tractar un tema dolorós com el de la pandèmia a les residències i fer-ho “amb sensibilitat i sense artificis”.\nEl Premi al Millor Format d’Informatius i Esports és per al programa de debat per a la generació Z Gen Playz, de Playz de RTVE i The Story Lab, per ser una producció “amb temàtiques molt actuals dirigida de forma eficaç a l’audiència juvenil”. El jurat considera que dona veu a tertulians/es que no són els/les habituals, i que ho fa “generant consciència, diàleg i oferint punts de vista sobre els quals reflexionar d’una manera dinàmica”.\nEl guardó al Millor Format Cultural i Divulgatiu és per a El condensador de Fluzo, de RTVE i Lacoproductora, que repassa les grans catàstrofes que han sacsejat la humanitat, per “ser un format innovador de divulgació cultural i històrica barrejat amb la cultura pop i amb tocs d’humor que ens acosta la història des d’una perspectiva diferent”, i també s’ha valorat la capacitat de comunicació del presentador i col·laboradors del programa.\nPel que fa al Premi al Millor Programa d’Entreteniment, el jurat ha decidit que sigui per a BSO con Emilio Aragón, de Caribe Estudio i Movistar +, on Aragón homenatja el seu convidat principal a través de les cançons que componen la banda sonora de la seva vida. El jurat valora “la seva capacitat de transmetre emocions a través de la música i la paraula, i la seva posada en escena, tant de realització com d’escenografia, que fa que el programa sedueixi de principi a final”. En aquesta categoria s’ha decidit fer una menció especial al programa Radio Gaga de Movistar+, “per la seva capacitat d’explicar històries complexes d’una manera amable i sense creuar cap línia vermella”. Així mateix, el jurat reconeix la realització i la narrativa del programa, “que sap combinar l’humor i les històries personals des d’un punt de vista humà i càlid”.\nEl guardó al Millor Videojoc, que el Zoom Festival atorga aquest any per primer cop, és per a Hell of an Office, de 43 Studios, un endiablat joc de plataformes en primera persona. El jurat l’ha escollit d’entre els deu jocs finalistes “per la seva originalitat en el concepte i desenvolupament”, i ha destacat “el gran potencial de projecció” de l’empresa creadora. En aquesta categoria també s’ha fet una menció especial al videojoc CodedArena™, de Coded People, “per la iniciativa d’un grup de joves en el en el camp de la programació planejant un videojoc educatiu”.\nA més dels premis de la Secció Oficial, al llarg de la gala de cloenda s’han lliurat també dos dels Premis d’Honor Zoom 2021, que han recollit el periodista Xavier Sardà i la productora Kosmos Studios, fundada per Gerard Piqué. Sardà ha estat guardonat per la seva trajectòria com a presentador de televisió i ràdio, “les seves innovadores aportacions en els continguts dels programes que ha dirigit i presentat i la seva capacitat de connectar amb l’audiència”. Actualment, presenta Obrim fil, un programa de debat setmanal de RTVE en què els ciutadans del plató són també protagonistes amb les seves opinions, preguntes i experiències. Per la seva banda, Kosmos Studios, dirigida per Oriol Querol -que ha recollit el premi- ha estat reconeguda pel “perfil emprenedor i disruptiu de la companyia en el model actual de consum de continguts esportius i d’entreteniment audiovisuals”. El festival també ha guardonat amb un dels Premis d’Honor d’enguany l’actor Joan Pera, que va recollir el reconeixement en l’acte d’inauguració del festival celebrat dimarts passat, 23 de novembre.\nCom en la darrera edició, la Denominació d’Origen (DO) Catalunya, col·laboradora habitual del festival, patrocina el Premi DO Catalunya al Millor Format de TV en català, que s’ha decidit per votació popular a les xarxes i que ha estat per al programa Cover, de Mamba Media i TV3, un concurs musical digital, presentat per Miki Núñez i on artistes i bandes catalanes posen el seu repertori musical a disposició de l’audiència per buscar la seva millor versió.\nDurant la gala també s’ha fet públic el guanyador del 1r Premi CIMA-Festival Zoom per la igualtat de gènere, impulsat juntament amb l’Associació de Dones Cineastes i Mitjans Audiovisuals (CIMA), que ha estat el programa Oh my goig!, de Betevé i Camille Zonca, “per la seva qualitat i originalitat com a nou format, tant en la realització com en el nou llenguatge, i per mostrar una societat diversa on els personatges femenins sustenten el pes de la història”. En aquesta categoria, el jurat ha fet una menció especial a Fibracat TV per “l’èxit en el seu primer any d’emissió i per la seva valentia de crear, en un moment difícil de pandèmia, una plataforma que dedica tota la seva programació a la dona i la tecnologia”.\nEls Premis del 8è Showcase de Pilots de Ficció de Serielizados i Zoom Festival han estat atorgats també en aquesta gala de cloenda. El Premi del Públic, dotat amb 300€, ha estat per al pilot de ficció que ha obtingut més vots de l’audiència a Barcelona, Madrid i Igualada: Lourdes y Concha, de María Gómez-Comino. Pel que fa al Premi del Jurat, valorat en 1.500€ i decidit per un jurat format per professionals de l’audiovisual, s’ha atorgat a Querida Conchi, de Rafael Esteban Trujillo, ‘Rafillo’.\nAquest any s’ha estrenat el Premi al Millor Streamer de l’Any, que premia la creació de continguts audiovisuals a les xarxes socials. El guanyador s’ha decidit per votació popular a través de les xarxes del Zoom i ha estat l’influencer Ibai Llanos, locutor d’esports electrònics i creador de contingut a Twitch i YouTube.\nAixí mateix, aquest dissabte s’ha fet entrega del 1r Premi del Campionat de League of Legends que incorpora el festival, organitzat conjuntament amb TICAnoia. Aquest videojoc té més de 100 milions de persones registrades arreu del món. El torneig s’ha jugat 100% online durant el mes de novembre i la final es va poder seguir ahir en streaming a través del canal de Twitch del Zoom. L’equip guanyador ha estat Gaming Barcelona.\nUna edició “d’èxit”\nDesprés d’una edició, la del 2020, en què el Zoom es va haver de transformar en un festival completament virtual a causa de la pandèmia, enguany s’ha recuperat la presencialitat en bona part de la programació. L’acte d’inauguració es va fer dimarts al Cinema Ateneu amb prop d’un centenar d’espectadors, i aquest dissabte al vespre gairebé 500 persones han omplert el Teatre Municipal de l’Ateneu. La gala, que ha comptat amb l’actuació de la banda anoienca Lluna Plena, s’ha pogut seguir també en directe a través de la plataforma Zoom Live; al nou canal de Twitch del festival, retransmesa per l’igualadí Adrià Bes; a la plataforma de distribució de continguts audiovisuals en streaming XALA, de La Xarxa de Televisions Locals de Catalunya; i més tard (22.30h) s’ha pogut veure també a les televisions locals adherides a La Xarxa. També s’emetrà en diferit el divendres 3 de desembre pel Canal 33 (23h).\nAquesta 19a edició del Zoom Festival ha suposat “un èxit”, segons la direcció, ja que s’han assolit tots els objectius marcats, com l’obertura a nous canals -Twitch i la plataforma d’àudio Clubhouse, entre d’altres-, i abordant noves tecnologies i llenguatge com el blockchain aplicat a l’audiovisual. “S’han obert noves portes cap noves maneres d’entendre, donar visibilitat i gaudir dels continguts audiovisuals del futur, per a totes les generacions”, destaquen els impulsors del certamen igualadí.\nArticle anteriorEl V Meeting UEA Inquieta reuneix a més d’un centenar d’assistents\nPròxim articleSalut preveu un augment de contagis, que s’estabilitzarien per Nadal


Un planeta a la deriva: Converses sobre el canvi global. Universitats i Recerca\nUn planeta a la deriva: ...\nEn aquest llibre, tres científics del Centre de Recerca Ecològica i Aplicacions Forestals (CREAF) dialoguen sobre el canvi global amb tres personalitats de reconegut prestigi a Catalunya. Els ecòlegs Jordi Martínez, Jaume Terradas i Dani Sol conversen amb Joan Manel Serrat, Antoni Serra Ramoneda i Màrius Serra, sota l’atenta mirada del divulgador científic José Luis Ordóñez, sobre el vessant més científic dels problemes ambientals globals i dels dubtes que aquests problemes generen en la societat: per què està canviant el clima? Com ens afecta la pèrdua de biodiversitat? S’estan esgotant les energies fòssils?\nDavant del fet que la preocupació generalitzada dels científics pels problemes ambientals no arriba a la societat, el principal objectiu del llibre és fer-se ressò de bona part del coneixement que la ciència ha acumulat sobre com les activitats humanes estan modificant les condicions de vida al nostre planeta i els efectes que això pot tenir sobre la societat, i d’aquí prové la rotunditat del títol de la publicació.\nEl llibre s’estructura en cinc apartats: Està canviant el clima?; Un grau que ho canvia tot; Els canvis que ens esperen; La diversitat de la vida s’empobreix i Podem seguir creixent en un món finit? El llibre s’ha beneficiat d’un ajut concedit per la Generalitat de Catalunya mitjançant la convocatòria ACDC de l’any 2010.\nEn definitiva, una obra escrita en clau pedagògica que ens permet entendre el procés de canvi global accelerat que afronta la Terra i ens ajuda a reflexionar sobre els problemes que genera la nostra manera de viure i d’utilitzar els recursos, i sobre com tot plegat ens afectarà en el futur.\nJordi Martínez-Vilalta, Daniel Sol i Jaume Terradas\nCol·lecció Orígens, Editorial La Magrana