Maastrichtià - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n1 Definicions estratigràfiques\n2 Litoestratigrafia i paleogeografia\n2.1 Amèrica del Nord\nEl Maastrichtià es va introduir en la literatura científica pel geòleg belga André Hubert Dumont el 1849, després d'estudiar els estrats de roca de l'estreta Guix Grup de la ciutat holandesa de Maastricht. Aquests estrats es classifiquen ara com la Formació de Maastricht - tant en la formació i l'etapa deriven els seus noms de la ciutat. La Formació de Maastricht és conegut pels seus fòssils d'aquesta època, sobretot del rèptil marí gegant Mosasaure, que al seu torn també deriva el seu nom de la ciutat holandesa (mosa ser en llatí el riu Mosa).\nLa base de l'etapa Maastrichtià és a la primera aparició d'espècies d'ammonits Pachydiscus neubergicus . A la localitat tipus original, a prop de Maastricht, el registre estratigràfic va ser trobat més tard per estar incomplets. A continuació, un perfil de referència per a la base va ser nomenat en una secció al llarg del riu Ador anomenat Gran Carrière, a prop de la localitat de Tèrcis al sud-oest de França. La part superior de l'etapa Maastrichtià es defineix en l'anomalia d'iridi al límit Cretaci-Paleogen (límit K-Pg), que també es caracteritza per l'extinció de molts grups de vida, com ara certs foraminífers i nanoplanctons calcaris, tots els ammonites i belemnits, etc.\nEl Maastrichtià se subdivideix habitualment en dues subetapes (superior i inferior) i tres biozones d'ammonits. Les biozones són (de jove va a vell):\nzona d'Anapachydiscus terminus\nzona d'Anapachydiscus fresvillensis\nzona de Pachydiscus neubergicus fins a Pachydiscus epiplectus\nEl Maastrichtià és més o menys coetani amb la North American Land Mammal Age lanciana.\nLitoestratigrafia i paleogeografiaModifica\nEls següents són resums de les característiques de les formacions d'edat Maastrichtià específiques.\nLa Formació Bearpaw, també anomenat les Bearpaw Shale, és una formació de roca sedimentària que es troba al nord-oest d'Amèrica del Nord. Està exposat a l'estat de Montana als Estats Units, així com les províncies canadenques d'Alberta i Saskatchewan, a l'est de les Muntanyes Rocalloses. Es recobreix per la formació més vella de Two Medicine, Riu Judith i Formació del Parc dels Dinosaures, i està al seu torn coberta per la Formació de Horseshoe Canyon al Canadà i la Formació de Fox Hills a Montana. A l'est i al sud es barreja en el Shale de Pierre.\nUna formació marina composta principalment de shale, que representa l'última gran ampliació del mar interior d'Amèrica del Nord abans que retrocedís completament des del nord-oest d'Amèrica del Nord a la fi del període Cretaci. És famós pels seus fòssils d'ammonits ben conservats. Altres fòssils trobats en aquesta formació inclouen molts tipus de marisc, peixos ossis, taurons, rajades, ocells, i rèptils marins com mosasaures, plesiosaures i tortugues marines. Les restes ocasionals de dinosaures també s'han descobert, presumiblement de cadàvers arrossegats cap al mar.\nLa formació Hell Creek està ben exposada a les terres ermes als voltants de l'embassament de Ft. Peck.\nLa Formació Hell Creek és una divisió de roques estudiada intensament del Cretaci Superior al Paleocè Inferior a Amèrica del Nord, anomenat així per les exposicions estudiades al llarg de Hell Creek a prop de Jordan (Montana). La Formació Hell Creek es produeix en terres ermes de l'est de Montana i parts de Dakota del Nord, Dakota del Sud i Wyoming. A Montana, la Formació Hell Creek se superposa a la Formació de Fox Hills i és la formació més alta del període Cretaci.\nEs tracta d'una sèrie d'argiles d'aigua dolça i salobre, fangolites i gres dipositades durant el Maastrichtià, l'última part del període Cretaci, per activitat fluvial a la fluctuació dels canals i deltes de rius i dipòsits de pantà de torba molt ocasionals al llarg de l'est de baixa altitud del talús continental davant la fi del Cretaci Western Seaway Interior. El clima era suau. El famós iridi enriquit del Límit K/T, que separa el Cretaci del Cenozoic, es produeix com discontínua però diferent llits marcador prim dins de la Formació, prop del seu estrat superior.\nLa Formació Horseshoe Canyon forma part de la sèrie d'Edmonton i és de fins a 230 m de profunditat. És tard Campanià al Maastrichtià hora en l'edat (Edmontonian Terra Edat mamífer) i es compon de fangolita, gres i shales carbonoses. Hi ha una varietat d'entorns, que han produït una diversitat de material fòssil. Els afloraments de la Formació Horseshoe Canyon extensament en l'àrea de Drumheller, Alberta, així com cap al nord al llarg del riu Red Deer prop de Trochu, i també a la ciutat d'Edmonton.\nEl camp Sarir va ser descobert al sud de la Cirenaica durant 1961 i és considerat com el principal jaciment de petroli a Líbia, amb les reserves de petroli estimades d'1,9 km³. Sarir és operat per l'Arabian Gulf Oil Company (Agoco), una subsidiària de l'empresa estatal National Oil Corporation (NOC).\nLa columna estratigràfica Sarir general s'assembla als patrons de successió al llarg de la conca de Sirte, amb algunes variacions. En la fase regressiva primerenca, gresos basals van ser dipositades sobre un basament precambrià de roques ígnies i metamòrfiques. Els gresos estan datats al pol·len d'angiospermes com a menors d'Albià, probablement des del Cretaci tardà. Després d'una llarga pausa, representada per l'erosió discordança i gres, es va col·locar una seqüència transgressiva d'esquists d'anhidrita de vermell, verd i morat. Restes de llit jaspiades es produeixen en les seccions de la cresta de moltes estructures del nord, com en els pous B-1-65 i C-1-80.\nPer sobre de la seqüència transgressiva són pissarres del Cretaci Superior amb atapeït, carbonat micrític, marcant el principi del Mesozoic. Aquestes pissarres s'espesseixen en canals, proporcionant única roca del camp d'origen. La fauna més jove és Maastrichtià, amb una aparent discordança entre el Cretaci Superior i el Paleocè, caracteritzada per alts nivells de radiació gamma en els registres.\nLa Formació Berivotra és una roca sedimentària de formació marina del Cretaci Superior (Maastrichtià) que es troba a Madagascar, que és contemporani a la Formació terrestre de Maevarano.\nLa Formació Maevarano és una formació de roques sedimentàries del Cretaci Superior que es troba a la província de Mahajanga al nord-oest de Madagascar. El més probable és de l'edat Maastrichtiana, i registra un estacional, ambient semiàrid amb rius que varien enormement el seu cabal. Els fòssils d'animals recuperats notables inclouen el dinosaure teròpode Majungasaurus i els primers ocells Rahonavis i Vorona, i els sauropodes titanosaures Rapetosaurus.\nLa Formació Lameta és una formació de roca sedimentària que es troba a Madhya Pradesh, Gujarat i Maharashtra, Índia. És d'edat Maastrichtià (Cretaci Superior), i es destaca pels seus fòssils de dinosaures. Molts noms dubtosos s'han creat per als ossos aïllats, però diversos gèneres de dinosaures d'aquestes roques estan ben contrastades, inclòs el sauròpode titanosaure Isisaurus i els abelisaures Indosaurus, Indosuchus, Laevisuchus, i Rajasaurus.\nLa Formació Barun Goyot, que data del període Cretaci, es troba dins i està àmpliament representada a la conca del Desert de Gobi, a la Província d'Ömnögovi de Mongòlia.\nEra conegut prèviament com el "territori de Llits baixos de Nemegt", que apareix sota de la Formació de Nemegt i per sobre de la Formació de Djadokhta. Té aproximadament de 100 mm de gruix i es va establir aproximadament 80-71 milions d'anys, pel que és incert si ha de ser classificat com a Campanià o Maastrichtià, encara que aquest últim és menys probable. La Formació Barun Goyot conserva un ambient de dunes de sorra, creades a partir de roques erosionades pel vent (dunes eòliques).\nLa Formació de Nemegt és una formació sedimentària del Cretaci tardà al Desert de Gobi, a Mongòlia. Es cobreix, i en alguns llocs amb interdigita, la Formació Barun Goyot. Es compon de sediments dels canals dels rius i conté fòssils de peixos, tortugues, cocodrils, aus i una diversa fauna de dinosaures. El clima era més humit que quan es van dipositar les formacions anteriors; no sembla haver existit almenys cert grau de cobertura forestal.\nL'edat absoluta de la Formació Nemegt és desconeguda, però es pensa que és Maastrichtià o potser Campanià tardà en edat, molt aproximadament uns 76-65 milions anys. La presència de Saurolophus, un tàxon també conegut en la Formació de Horseshoe Canyon d'Alberta, pot indicar una edat Maastrichtià primerenca, al voltant de 70 milions d'anys.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Maastrichtià\n↑ Ogg, James G.; Gradstein, F. M; Gradstein, Felix M.. A geologic time scale 2004. Cambridge, UK: Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-78142-6.\n↑ La presència dels cocodrils suggereix un clima subtropical, sense fred anual prolongat.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Maastrichtià&oldid=29518185»\nDarrera modificació: 18 feb 2022 a les 02:36


Llibres | Page 8 | Faros HSJBCN\nLlegeix més sobre La familia. Del más pequeño... al mayor\nLlegeix més sobre ¡Soy una adolescente!\nLlegeix més sobre ¡Siempre limpios!\nLlegeix més sobre Emocionari. Digues el que sents\nLas hadas nos hablan de... la autoestima és un conte personalitzat perquè els petits aprenguin a superar obstacles amb una actitud optimista. Quelcom que, per a la majoria, és molt més fàcil de dir que de fer.\nLlegeix més sobre Las hadas nos hablan de... la autoestima\nBarcelona és una ciutat apassionant. Si aquesta guia ha caigut a les vostres mans és perquè algú vol que exploreu la ciutat a fons, conegueu la seva història i descobriu els seus misteris. Haureu de superar les missions i resoldre els enigmes que us plantegem per demostrar que coneixeu Barcelona millor que ningú. Només així aconseguireu el títol de 'SÚPER-MEGA-HIPER-EXPLORADORS!!!\nLlegeix més sobre Explorem Barcelona! Una guia que convida a les famílies amb infants a conèixer la ciutat d'una manera lúdica


La Fundació Caja Mediterráneo porta el millor flamenc a l'Aula de Cultura d'Alacant\nLa Fundació Caja Mediterráneo organitza l’II Festival Flamenc del Mediterrani en l’Aula de Cultura d’Alacant, que del 2 de novembre a l’1 de desembre reunirà a algunes de les figures més destacades del flamenc actual.\nEl president de la Fundació Caja Mediterráneo, Luis Boyer, ha presentat la programació d’aquest Festival Flamenc Mediterrani, acompanyat pel vicepresident de la Fundació, Miguel Valor, i de Javier Serrano, coordinador del Festival.\nLuis Boyer ha afirmat que “després de l’èxit que la Fundació Caja Mediterráneo va collir l’any passat, el segon Festival Flamenc del Mediterrani és àdhuc més ambiciós i presenta una programació equilibrada amb alguns espectacles del més alt nivell. Es tracta d’un cartell d’excepció que repassa totes les arts d’aquest gènere, amb so el cante, el ball la guitarra, els palmells i percussió”.\nPer la seua banda, Miguel Valor ha assenyalat que “enguany el festival naix des de la tranquil·litat de l’èxit de l’any passat, ja que engegar un projecte d’aquesta envergadura sempre és molt difícil, i açò també és possible gràcies al gran acolliment de patrocinadors i col·laboradors que hem trobat”. “Estem molt satisfets per la qualitat dels artistes i dels concerts del festival, i estem convençuts que obtindrem de nou el respatler del públic”, ha afegit Valor.\nPer la seua banda, Javier Serrano ha destacat que “el desig de l’organització d’aquest festival és promoure la cultura del Flamenc, recordant que és Patrimoni Immaterial de la Humanitat”.\nEl primer espectacle, amb el qual s’obrirà el Festival, tindrà lloc el divendres 2 de novembre a les 20:30 hores i es titula “Tornada”, a càrrec de la Lupi. Susana Lupiañez, probablement la balladora més destacada de la seua generació, estarà acompanyada pels cantaores Alfredo Tejada (guanyador absolut de la 57 edició del Festival Internacional del Cante de les Mines de la Unió) i El Galli, el guitarrista Treball de María, i Nelson Doblegues (violí), David Galiano (percussió) i Roberto Jaén (palmells). En “Tornada” la Lupi torna a emprendre un camí nou, recopilant velles tradicions del flamenc i conjugant-ho amb el seu ball fresc i nou, referència absoluta del ball flamenc femení actual.\nEl divendres 16 de novembre el Festival planteja un espectacle de marcat accent femení. Sota el títol “Dones en Flamenc, l’Aula de Cultura rebrà a la balladora Carmen Herrera, que estarà acompanyada al cante per Tia Juana “la del Pipa”, Ximple Soto, Tomasa Peña Santiago i Gema Cantarota. En una cultura que tradicionalment ha sigut ratllada com a masclista, és molt positiu seguir avançant que les dones siguen valorades com a referents per a les noves generacions.\nArcàngel (Huelva, 1977), porta sent un nom de referència en el flamenc pràcticament des que va començar com cantaor professional al voltant dels 15 anys d’edat. Compositor i dinamitzador del gènere a més de cantaor de enjundia, Arcàngel ha rebut en nombroses ocasiones premis de crítica i públic de la Biennal de Flamenc de Sevilla (la més important del món). El seu recorregut internacional inclou teatres i certàmens tan prestigiosos com el Carnegie Hall (Nova York), Teatre Real i Auditori Nacional de Música (Madrid), Fundació Gulbenkian (Lisboa) les Biennals de Flamenc de Roma i Països Baixos o els referencials festivals francesos de Aix-en-*Provence, Mont de Marsan i Els Sud en Arles.\nEn total hi haurà quatre classes magistrals de ball, els dissabtes 3, 17 i 24 de novembre i 1 de desembre, que se celebraran sobre l’escenari de l’Aula de Cultura d’Alacant. La primera master class, que es realitzarà el 3 de novembre (12 hores), serà a càrrec de la Lupi i estarà centrada en el pal del Tango.\nCarmen Herrera dedicarà la seua classe magistral del 17 de novembre (12h.) als tientos, pal binari l’origen del qual es troba en el tango flamenc, encara que el seu ritme és més lent, per la qual cosa originàriament se li cridava tango tempte.\nEl Festival Flamenc del Mediterrani també ha programat en l’Aula de Cultura d’Alacant la projecció de dos documentals sobre flamenc els dilluns 5 i 12 de novembre, a partir de les 20 hores.\nEl dia 5 de Novembre es podrà veure el documental “Per orient ix el sol: la Paquera de Jerez a Tòquio” (2001, 52 minuts), dirigit per Fernando González Cavalls. Aquesta pel·lícula reviu el primer viatge a Japó de la Paquera de Jerez a les seues 67 anys, i serveix com a punt de partida per a realitzar un recorregut per la vida de l’artista i analitzar la figura de la cantaora dins de la història del flamenc. Aquesta travessia serveix, al mateix temps, per a analitzar la situació actual del flamenc i la seua repercussió en països tan llunyans com Japó.\nFinalment, el 12 de novembre es projectarà “La Chana”, dirigida per Lucija Stojevic i Ernesto Briceño. Durant els 60 i 70, la Chana va ser una de les balladores del Flamenc més populars del món fins que desapreció sobtadament de l’ull públic. De nom Antonia Santiago Amador, nascuda a l’Hospitalet de Llobregat en 1946, “La Chana” és una figura imprescindible del flamenc d’Espanya que va abandonar sobtadament els escenaris en el més alt de la seua carrera. Aqueix documental reprèn la seua història i mostra a una artista encara poderosa.\nPreviousLa Fundación Caja Mediterráneo trae el mejor flamenco al Aula de Cultura de Alicante\nNextSOMIADORES, un llibre de la memòria de les dones compromeses de Sant Joan d’Alacant


Activitats octubre 2013\nEts a: Inici > Vilanova tema a tema > Biblioteques > Biblioteca Armand Cardona Torrandell > Activitats Armand Cardona > Activitats octubre 2013\nFrases de Salvador Espriu\nExposició 'Beca Carnet Jove - Connecta't al còmic 2012'\nExposició de còmics 'Joaquim Budesca (1953 - 1970)'\nPresentació del llibre 'Los ángeles de la medallita'\nHora del conte 'Contes valents'\nHora del conte 'El somriure del Garmi'\nActivitat conjunta - Concurs: FRASES DE SALVADOR ESPRIU.\nVols participar a l'any Espriu? Identifica durant la setmana del 7 al 12 d'octubre, 6 fragments d'Espriu que vegis a les llibreries Llorens, La Mulassa i a les biblioteques Joan Oliva i Armand Cardona. Tots els participants que aportin les respostes correctes entraran en un sorteig de vals de compra a les llibreries.\nPer més informació, consultar les Bases\nEn commemoració de l' Any Espriu\nOrganitzen les biblioteques de Vilanova i la Geltrú i les llibreries Llorens i La Mulassa\nPodeu consultar el resultat del concurs en el següent enllaç:\nGuanyadors del concurs 'Frases de Salvador Espriu'\nDel 9 al 26 d'octubre exposició BECA CARNET JOVE CONNECTA'T AL CÒMIC 2012\nLa mostra presenta els treballs del guanyador i finalistes de la beca de còmic. L'objectiu d'aquesta es fomentar i promoure l'accés al món professional de les persones joves dibuixants i guionistes de vinyetes, així com donar un impuls al novè art.\nDel 10 d'octubre al 9 de novembre exposició de còmics JOAQUIM BUDESCA (1953-1970)\nL'exposició mostra una etapa poc coneguda del pintor Joaquim Budesca, la de dibuixant de còmics, que fou l'inic de la seva trajectòria artística. Aquesta durà gairebé un parell de dècades i treballà per a l'estudi Emilio Giralt i Ferrando i per Selecciones Ilustradas de Josep Toutain. Publicà a Ediciones Toray i Galaor, entre d'altres i als períodics com La Prensa i Solidaridad Nacional. Alguns dels títols que il·lustrà van ser Johnny Galaxia (ciència ficció), Davy Crockett (Western), Bill el Sonriente (Western) i de tema romàntic, que van ser publicats a Espanya, Anglaterra, França, Alemanya i també a Sud Amèrica.\nL'exposició de còmics JOAQUIM BUDESCA (1953-1970) s'inaigura el dijous 10 d'octubre a les 19h.\nA càrrec de Josep Maria Cadena, periodista, i Joaquim Budesca, artista.\nDivendres 18 d'octubre es va presentar el llibre LOS ÁNGELES DE LA MEDALLITA de Juli Rubia. A càrrec d'Alícia Laguna, coordinadora del servei de teleasistencia de la zona de Vilanova i la Geltrú i del propi autor.\n17 narracions basades en històries reals d'ancians amb un nexe comú, un centre de teleassistència municipal: la proximitat de la mort, la malaltia, la relació amb els fills, la dependència psíquica i física, la dependència de la medicació, l'abandó institucional,... tot sota el prisma d'una mirada amable, divertida i surrealista.\nPodeu veure la crònica de l'activitat en el següent enllaç: BiblioBlog - Una mar de lletres\nDissabte 19 d'octubre a les 12h. hora del conte CONTES VALENTS. A càrrec d'Eva Bolaño, tècnica de Salut.\nEls contes de Les granotes excursionistes, Nit a la masia i On s'amaga la felicitat ens faran reflexionar sobre com superar les dificultats de manera positiva.\nAmb motiu del Dia Mundial de la Salut Mental.\nActivitat adreçada a infants a partir de 3 anys.\nOrganitza: Regidoria de Salut\nDissabte 26 d'octubre a les 12h. hora del conte EL SOMRIURE DE GARMI. A càrrec de CCONG Ajuda al Desenvolupament.\nEls nens de Garmi emprenen una difícil aventura en busca del pou Djalde on es troben les pedres de color amb les que podran assegurar un futur de pau i prosperitat pel seu poble.\nDins el cicle: Tardor de Contes Solidaris\nActivitat adreçada a infants a partir de 3 anys\nOrganitza: Regidoria de Participació i Comunicació\nÚltima actualització: 05/11/2013


Un grup d'alumnes del Tecnocampus davant un projecte real de màrqueting\nPromocionen l'empresa Eresmarketing i asseguren que la col·laboració 'no deixarà indiferent ningú'\nDimarts, 27 Febrer 2018 11:03\nEl grup d'estudiants que ha impulsat d'acte\nUn grup d'estudiants del Tecnocampus ha organitzat un acte el pròxim dimecres 28 de febrer amb l'objectiu de fer campanya per a l'empresa Eresmarketing. Aquesta es dedica principalment a l'automatització del màrqueting, és a dir, prepara automàticament continguts que atrauen el públic i els publica a les xarxes socials afavorint el nombre de vendes.\nEl punt principal de la campanya serà un esdeveniment que es durà a terme el dia 28 de febrer a les sales Burriac i Laia L'Arquera de 18 h a 20 h. A l'acte hi participarà com a ponent el fundador d'Eresmarketing, Josep-Lluis de Gabriel, qui explicarà el funcionament i els avantatges de l'automatització del màrqueting.\nIntegració de projectes reals al món universitari\nL'esdeveniment forma part de l'assignatura de 'Disseny i execució d'una campanya de màrqueting' impartida per la professora Thibisay Gonzalez Coromo, que juntament amb l'aposta per la integració en el món universitari de l'empresa, posen al grup d'alumnes format per Antoni Ávila Hernández, Neus Moreno López, Santiago Aguilar Durán, Francesc Molina March, Blanca Pérez Martínez, Jordina Sánchez Serras i Alex Rodríguez Barragán.


Apartment in Pula 24 Pula Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 2.939 allotjaments a Pula.\nApartment in Pula 24\n-, Pula Centre, Pula, Croàcia, 52100 - Excepcional ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Apartment in Pula 24\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Apartment in Pula 24 és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Pula. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Apartment in Pula 24, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix aparcament de cotxes, habitació familiar, s'admeten animals de companyia.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara piscina privada, banyera hidromassatge, aire condicionat, servei de despertador, escriptori per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Pula, el Apartment in Pula 24 és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nCal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Interholiday t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus. En arribar, cal abonar un dipòsit de 150 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament.


utòpic bloc: Hostalric inaugura la casa de la gastronomia\nHostalric inaugura la casa de la gastronomia\nLes inauguracions, en aquests temps d'austeritat, van escasses. Les vaques magres, que també han arribat a la cuina, són imperatives als ajuntaments. Assistir, doncs, a l'obertura d'un nou equipament de caire gastronòmic, impulsat i tutelat per un ajuntament, sorprèn i anima. Cal saber conjuntar un projecte, trobar finançament, tenir les idees clares i, més que mai,audàcia i esperit de lideratge. El d'Hostalric ho ha tingut tot.\nLa Domus Sent Soví s'ubica en una antiga fàbrica de suro, Can Llensa, al centre del municipi. La rehabilitació, obra de l'arquitecte Joan Subirats, trenca motllos. L'obra, pensada per acomplir tots els objectius del projecte, és d'atrevit vanguardisme i aconsegueix conferir-li a l'espai una singularitat impactant que no deixa indifirent ningú. L'estètica, arquitectura, mobialiari i disseny plegats, han d'esdevenir un dels atractius de la Domus fins al punt que situïin la Domus en una etapa de parada obligada no tan sols en els circuits de la gastronomia, sinó també per a tots aquells que tenen la cultura com a motor dels seus viatges.\nJoan Roca -ho deia en la seva intervenció inaugural amb la franquesa que el caracteritza- es mostrava obertament content i il·lusionat. I ha demanat als hostalers, cuiners i empresaris agroalimentaris presents a l'acte que s'ho creguin de debò i en facin ús. Que sàpiguen utilitzar-la com a aparador dels productes patrimonials, com a eina formativa i com a plataforma de promoció de la cuina catalana. El sector -tots els sectors- necessita bones notícies. La d'aquest divendres 27 de setembre, a Hostalric, n'és una i de primera qualitat. Avui a la Domus Sent Soví s'ha llegit el pròleg d'un llibre, de diversos i variats capítols que hem d'escriure entre tots. Ara toca fer pinya, arromangar-se i sembrar per collir més endavant.\nPublicat per Pep Palau a les 9:59:00 a. m.\nDomus Domum Domi,\n29 septiembre, 2012 09:49\nPer una nova cuina a Osona\nMillor els de prop de casa\nJordi Parramon apaga els fogons


Brot de covid-19 amb deu treballadors contagiats en una empresa de cítrics del Baix Ebre La República\nACN Tortosa.-El Departament de Salut ha confirmat aquest dimecres un brot de covid-19 amb deu treballadors contagiats en una empresa de cítrics del Baix Ebre. Després que dijous passat detectessin […]\nACN Tortosa.-El Departament de Salut ha confirmat aquest dimecres un brot de covid-19 amb deu treballadors contagiats en una empresa de cítrics del Baix Ebre. Després que dijous passat detectessin quatre positius, Salut i l’empresa van activar els protocols per controlar i evitar la transmissió del virus. Dissabte es va fer un cribratge amb PCR al CAP El Temple de Tortosa a 70 empleats de la companyia que ha permès detectar sis positius més. La regió sanitària destaca que l’empresa ha col·laborat “en tot moment” i que ha revisat els protocols juntament amb els serveis d’Epidemiologia i de Prevenció de Riscos. A més, s’han acordat mesures per reforçar el pla de prevenció davant la covid-19 i s’han aïllat els contactes directes dels treballadors.


5 BENEFICIS DELS CASALS D'ESTIU - Divertalia Casals d'Estiu\n5 BENEFICIS DELS CASALS D’ESTIU\nHome/Casals d'estiu/5 BENEFICIS DELS CASALS D’ESTIU\nQueden pocs mesos per l’estiu i això vol dir que queda poc perquè comencin les vacances dels infants. A continuació us presentem els beneficis dels casals d’estiu pels nens i les nenes.\nMolts pares, sobretot els que de petits van anar a casals d’estiu, volen que els seus fills visquin les mateixes experiències. Així doncs, molts d’ells els apunten a aquests casals d’estiu perquè volen que es diverteixin, es relacionin amb altres companys, comparteixin activitats i guanyin autonomia. També volen que visquin noves experiències.\nEls infants que participen als casals d’estiu abandonen temporalment la relació personal amb el seu grup d’amics de l’escola. S’integren en un entorn totalment diferent on, moltes vegades, potser, no coneixen cap altre infant més. En aquests espais es generen noves relacions amb gent nova que fa que els infants es deixin conèixer.\nEls Casals d’Estiu són oportunitats magnífiques per establir relacions i vincles amb un nou grup d’amics, aprendre d’ells i tenir noves experiències fora de l’entorn habitual de les aules\nLes activitats d’estiu són activitats educatives perquè conformen una experiència única que ajuda al desenvolupament personal de l’infant. Les activitats dels casals d’estiu tenen un alt valor pedagògic: fomenten el joc, les activitats en grup i la convivència. Són espais diferents on es treballen hàbits, valors i actituds diferents. Es treballa amb més intensitat fora dels seus entorns més habituals.\nEntre tots els beneficis que us podem recomanar perquè els infants participin als casals d’estiu us en destaquem 5 en concret:\nSón espais únics d’aprenentatge ja que són espais privilegiats per treballar el contacte directe amb l’entorn i la natura.\nEls infants que hi participen experimenten un progrés personal de forma continuada ja que s’estableixen lligams molt forts entre tots els companys. La convivència és molt intensa en aquest espai. Són lligams i vivències que no s’oblidaran mai i es recordaran sempre.\nEls obliga a assumir responsabilitats com tota convivència en grup ja que els fa assumir rols diferents dels que tenen cada dia a casa. L’acompanyament dels monitors hi juga un paper clau ja que són joves amb un alt compromís educatiu.\nEls infants aprenen a fer coses sense la protecció dels pares ja que els fet d’estar fora de casa els obliga a ser més autònoms i a gestionar el seu propi temps.\nAprenen a desconectar de la tecnologia en un moment on la tecnologia envolta completament la nostra vida. Participar als casals d’estiu permet que els infants visquin una experiència única. Es potencia la seva relació amb els companys, els monitors, la natura i l’entorn.\nPiscina, jocs d’aigua, curses d’orientació, excursions, olimpíades, nit de bivac, i més activitats variades, milloren el creixement integral de l’infant. A més, aprofiten l’estiu per gaudir al màxim i aprendre.\nAls casals d’estiu es programa el temps de lleure per convertir-lo un espai lúdic amb moltes possibilitats pedagògiques. Els casals d’estiu, beneficis per desconnectar i per aprendre.\nError: Error validating access token: Session has expired on Sunday, 26-Aug-18 03:15:05 PDT. The current time is Sunday, 22-Sep-19 12:27:42 PDT.


A la memòria de Joan Guinjoan. Mestre de mestres\nESMUC > Viu l'Esmuc > Actualitat > Notícies > A la memòria de Joan Guinjoan. Mestre de mestres\nLa tristesa per la pèrdua de Joan Guinjoan (1931-2019) no ens roba l'energia, la vitalitat o l'optimisme que tant diferenciava la seva música de l'estereotip de la "música contemporània".\nGuinjoan no s'estava d'arriscar però aquesta mirada endavant contenia sempre la terra dels seus origens, l'esmolet de Riudoms o el seu primer acordió de joguina.\nHem conegut Guinjoan per la seva música, l'hem honrat amb el Premi de Composició que duu el seu nom, però a l'Esmuc volem reconèixer també la seva vocació pedagògica que va comprometre el seu grup Diabolus in música amb els programes de música contemporània adreçats als infants, amb el Pentagrama s. XX que feia divulgació de la nova música o amb la direcció del Centre de documentació i difusió de la música contemporània que va dirigir com a funcionari de l'Ajuntament de Barcelona.\nAquesta propera edició del Premi Joan Guinjoan serà especialment trista, però la interpretació del grup instrumental bcn216 -tan admirat per Guinjoan i al qual va dedicar l'obra que porta el nom del grup- ens continuarà transportant a la llum que irradiava el gran compositor.


La botiga en línia de Alpinestars a Motardinn\nCalçat dona (70)\nCalçat home (129)\nProteccions corporals (67)\nRoba dona (172)\nGorres i gorros (82)\nRoba home (568)\nGorres i gorros (108)\nVeure-ho tot (568)\nRoba nens (40)\nVeure-ho tot ( Alpinestars )\nAlpinestars és el nom més popular de la indústria dels fabricants d’engranatges de protecció durant molts anys. La companyia va començar la seva producció el 1963. La seu es troba a Asolo, Itàlia. Sante Mazzarolo va fundar l'empresa amb la idea de proporcionar roba i accessoris de motociclisme de màxima qualitat. La marca cobreix una gran varietat de jaquetes, peces de vestir, calçat, guants i accessoris que estan fabricats amb els millors materials. Els guants Alpinestars són un dels guants de moto més venuts del mercat. Les jaquetes de moto Alpinestars estan disponibles en dissenys clàssics que ofereixen protecció, estil, confort i rendiment en un mateix lloc. La marca és reconeguda mundialment pels seus productes de primera qualitat. Per a qualsevol motor, Alpinestars és la marca ideal!


Autònoma en quarantena | Valdràs el que val la teua xarxa\nUNA AUTÒNOMA EN QUARANTENA\nValdràs el que val la teua xarxa\nAprofita el temps lliure, ara no hi ha excusa per no posar al punt les xarxes socials, on està el futur\nper Susana Lluna Periodista i experta en tendències digitals València. 20 de març de 2020 05:25\nFacebook, Twitter, Blogger, LinkedIn...\nMentre escric el quart lliurament d'aquest diari d'una autònoma en quarantena, sona L'Estoreta Velleta des de l'altaveu d'una furgoneta de l'ajuntament de Paterna. Ens felicita pel Dia del Pare i per la nostra solidaritat en quedar-nos a les nostres cases. Després de donar informació útil per a majors i dependents i demanar als xiquets que pinten un superheroi i el pengen en les seues finestres per a véncer al coronavirus, finalitza l'enregistrament amb el Resistiré del Duo Dinàmic. Una representació sonora d'un dia de Sant Josep inusitat.\nEncara que hui siga festiu –solo ho hem notat perquè estava “tot” tancat- continue immersa en la meua FOMO, totalment connectada a Twitter, LinkedIn i Instagram, per aquest ordre. No obstant això, no arribe al punt de frikisme del meu germà xicotet, que té de fons el coronavirus en directe via YouTube, un rigorós live on es pot seguir en temps real el comptador de casos confirmats, morts i altes malalties de tot el món. Les dades s'actualitzen de manera constant amb les rodes de premsa, informacions i dades que va oferint l'Organització Mundial de la Salut (OMS) sobre la pandèmia i d'altres 10 fonts d'informació contrastada.\nRoyLab Stats és el nom del canal de Youtube que va posar en marxa aquesta emissió en directe el 26 de gener i que fins ara no ha parat. Tenen quasi 100.000 persones connectades al streaming de manera continuada i diuen que no volen generar pànic o por, sinó presentar la dada perquè el públic puga estar informat de la situació en tot moment.\nPer descomptat, té un punt morbós i addictiu, però també té una altra lectura. Una empresa o un freelance situat a Corea del Sud –segons la info del perfil de YouTube- que ofereix serveis de visualització de dades ensenya al món el que és capaç de fer connectant diverses fonts de dades i recopilant de manera molt visual la informació més buscada en aquest moment. Brillant manera de crear porfoli per al futur.\nEncara que no sigues una científica de dades, segur que hi ha alguna cosa que pots fer per a compartir el teu coneixement, habilitat, destresa. Exemples no estan faltant aquests dies: entrenadors personals que ofereixen rutines en directe per a tota mena de públics, dermatòlegs, psicòlegs, consultors de marca que ofereixen els seus serveis als qui ho necessiten. I és que aquests dies, en el qual fer màrqueting gratis és una oportunitat si tens el talent necessari, la realitat per a moltes marques és que és difícil trobar l'equilibri en la comunicació perquè les marques necessiten continuar venent els seus productes i serveis, en la mesura en la qual li ho permet el Reial Decret, però han d'espentar perquè els seus treballadors es queden a casa.\nSi estàs en l'altre costat, en el dels que no poden oferir serveis, directes en Instagram o Youtube, continguts que visibilitzen el que saps fer, pots aprofitar aquest temps de confinament per a actualitzar el teu perfil digital professional. Una de les queixes més repetides pels meus alumnes és que necessiten molt de temps per a posar a punt els seus perfils en LinkedIn. Doncs bé, ara ho tenim. Dediqueu temps a triar una foto que represente la vostra imatge professional, dediqueu temps a escriure un extracte sobre la vostra trajectòria que construïsca la vostra reputació professional. Compartiu contingut valuós sobre la vostra àrea de coneixement. I sobretot, aprofiteu per a construir una xarxa potent, perquè en aquests temps de ERTOs, serà un del vostre principals actius.\nPerquè ara més que mai, valdràs el que val la teua xarxa.\nArc Mediterrani Una autònoma en quarantena\nPerruqueries, cinemes i estius perduts\nHiperconnectivitat i síndrome de l'explorador\nEl costat bo de la bretxa


Impactes normatius i qualitat de la regulació: un element clau per al bon govern i la bona administració – Juli Ponce Solé – RCDP blog\nNo es tracta només que hi hagi moltes normes jurídiques i que aquestes siguin de mala qualitat en els seus aspectes formals (llenguatge, ordre, coherència…), el que històricament hem conegut com a tècnica legislativa. És veritat que el nombre de normes existent és impressionant, com a resultat del que ja fa molts anys es va qualificar com a legislació motoritzada (Carl Schmitt, en el seu estudi, Die Lage der europaisehe Rechtswissenschalt -Tübingen, 1949- sovint esmentat pel recordat professor E. Garcia de Enterría). En els moments de redactar aquestes línies, 19 de novembre de 2018, una ullada al Portal Jurídic de Catalunya dona l’existència de 896 lleis, 3481 decrets i 10059 ordres.\nAixò unit amb la defectuosa tècnica legislativa que fa difícil d’entendre sovint les normes (no infreqüentment resultat del talla i enganxa), amb la conseqüent inseguretat jurídica. Això es un problema innegable i, d’altra banda, ben conegut pels juristes, operadors privats i gestors públics. Des d’aquesta perspectiva formal, la norma hauria de ser correcta, seguint els estàndards que puguin fixar-se sobre aquest tema pel poder legislatiu o la mateixa Administració (per exemple, en garantia que el llenguatge jurídic empleat sigui intel·ligible per al ciutadà mitjà, etc.). Sobre aquest tema ja hi ha tant desenvolupaments científics com documents jurídics. És el cas dels estàndards específics provinents de la denominada teoria de la legislació i que, en l’àmbit estatal, per exemple, es troben recollits en les Directrius de tècnica normativa aprovades pel Consell de Ministres el 2005.\nPerò aquest article vol cridar l’atenció sobre un altre aspecte, que passa sovint desapercebut, referit no ja als aspectes formals ressenyats, sinó als aspectes materials dels reglaments, ordenances o plans que s’aproven, és a dir, als impactes que aquestes normes realment tenen a la vida social i al seu grau d’eficàcia (o no) en la consecució dels objectius pels quals varen ser elaborades. És a dir, es vol parlar aquí de la qualitat normativa emfasitzant l’aspecte de la seva (in)eficàcia i dels seus impactes, positius i negatius.\nPer parlar de qualitat o de falta de qualitat d’una norma jurídica, des d’aquesta perspectiva, hem que comptar amb estàndards, amb criteris de qualitat que permetin la comparació.\na) Des d’una perspectiva material, la norma no ha de vulnerar cap regla ni principi de l’ordenament jurídic però a més ha de poder aconseguir les finalitats per a les quals va ser dissenyada. Com ha estat assenyalat, l’“efectivitat és l’objectiu qualitatiu universal per a les normes jurídiques” (Xantaki, Helen, “Quality of legislation: an achievable universal concept or a utopian pursuit?” a Quality of Legislation. Principles and Instruments: Proceedings of the Ninth Congress of the International Association of Legislation (IAL). Nomos, Baden Baden, 2011).\nb) I des d’una perspectiva procedimental, el procés d’adopció de la decisió ha de ser un procediment adequat, que, si es tracta d’un reglament, ha de garantir la bona administració. Com assenyala l’Agència Sueca per a la Gestió Pública (Principles of Good Administration, 2005), en un informe que compara els principis de bona administració dels estats membres de la UE, els bons procediments desenvolupats fan que “la possibilitat de prendre bones decisions s’incrementi enormement”.\nEn conclusió, des de la perspectiva de la qualitat procedimental i material, les que ens interessen aquí, les normes jurídiques, per mandat constitucional, han de ser racionals, proporcionades, no discriminatòries, eficaces i eficients, han de protegir els drets constitucionals i permetre també el seu adequat desenvolupament, i han de ser adoptades amb una avaluació d’impacte normatiu seriosa mitjançant el procediment, per poder aconseguir eficaçment els seus objectius. Aquestes perspectives són les que ens interessen en aquest treball.\nDes d’aquest enfocament concret de la qualitat normativa, l’avaluació d’impactes normatius, les paraules citades de Santamaría Pastor són només una opinió personal, per qualificada que sigui en venir d’un expert, o tenen algun fonament empíric?\nCada vegada som capaços de mesurar millor la (falta de) qualitat de la regulació al nostre país en comparació amb altres, fent real així el desideràtum de Galileo Galilei: “Cal mesurar tot el que és mesurable i fer mesurable el que no ho és”. Els aspectes esmentats són mesurables i han estat mesurats, amb resultats força negatius per a Espanya. L’existència d’indicadors internacionals de regulació (per exemple, els del Banc Mundial o els del World Economic Forum) està revelant l’estat de la (falta de) qualitat normativa a Espanya i posant damunt de la taula un problema cabdal per al bon funcionament de la societat, en el seu vessant econòmic, per descomptat, però també social i ambiental: la nostra mala qualitat normativa.\nEn un recent estudi empíric consultable a internet (Alcalá, Francisco i Jiménez, Fernando Los costes económicos del déficit de calidad institucional y la corrupción en España, Fundación BBVA, 2018), es posa en relleu com Espanya ocupa una posició raonable en termes de productivitat, que se situa a la part alta de la classificació mundial, però una posició baixa respecte a la qualitat normativa, que baixa als últims llocs. És una situació incongruent que ens fa pensar com milloraria la primera si aconseguíssim un nivell raonable de la segona.\nImpactes de la mala regulació: reducció del PIB, atur, inseguretat jurídica, corrupció, afectació de la competència i capitalisme d’amics, litigiositat i paralització de polítiques públiques, manca d’innovació\nL’OCDE ha posat en relleu com una millora de la qualitat normativa a l´Estat espanyol podria suposar un increment del PIB nacional de fins al 10% (Bouis, Romain i Duval, Romain. “Raising Potential Growth After the Crisis: A Quantitative Assessment of the Potential Gains from Various Structural Reforms in the OECD Area and Beyond”, OECD Economics Department Working Papers, No. 835, 2011, OECD Publishing, Paris).\nA més, hi ha estudis econòmics que correlacionen atur i mala regulació (Balmaseda, Manuel i Melguizo, Ángel. “Mejor regulación: ni más, ni menos”. A Marco regulatorio y unidad de mercado. Libro marrón, Círculo de Empresarios, 1. 2006).\nD’altra banda, les normatives de mala qualitat, que no obtenen els resultats pels quals es varen dissenyar, provoquen inseguretat jurídica, com ja hem dit i és notori, i a més són un factor d’augment de la corrupció. Efectivament, ha estat dit que el “secret” de la norma de baixa qualitat és la finestra que obre perquè sigui retorçada fins a obtenir resultats diferents dels previstos, sovint en connexió amb fenòmens de corrupció (De Benedetto, Maria. “La comprensión y la prevención de la corrupción: un enfoque regulatorio” a Ponce, Juli i Cerrillo, Agustí, Innovación en el ámbito del buen gobierno regulatorio: ciencias del comportamiento, transparencia y prevención de la corrupción, INAP, 2017). Això unit a l’allau normativa genera riscos de corrupció. No en va, Tàcit ja assenyalava que: “Corruptissima re publica plurimae leges” (Annales, Llibre III, 27).\nLa mala regulació afecta a més la competència, donant lloc al que ha estat anomenat un crony capitalism, que podríem traduir per capitalisme d’amics, on alguns grups de pressió imposen el seu poder. Encara més: la regulació de baixa qualitat genera litigiositat i dona lloc a la paralització de polítiques públiques amb la seva anul·lació, cada vegada més freqüent (vegeu, per exemple, la contundent sentència del Tribunal Suprem espanyol de 12 de desembre de 2016, que anul·la un Reial Decret estatal, entre moltes altres).\nEn fi, la mala regulació, en lloc de suposar un incentiu a la innovació, en suposa un fre. Per poder innovar, cal, cada vegada més, una regulació que permeti la innovació, protegint alhora els interessos generals, especialment en àmbits com el de l’anomenada economia col·laborativa.\nCom ha estat posat en relleu (Ranchordás, Sofia. “Innovation-Friendly Regulation: The Sunset of Regulation, the Sunrise of Innovation”, Jurimetrics, Vol. 55, No. 2, 2015), el dret, i concretament la regulació adequada i de qualitat, pot ser un element que permeti i incentivi la innovació en la societat o, per contra, la dificulti. La innovació pot ser promoguda, i els seus riscs controlats, gràcies a un dret flexible i adaptatiu, (un “dret innovador”, al qual es refereixen ja alguns autors), que pot incorporar diverses tècniques com ara les sunset clauses (preceptes inclosos en les normes que sotmeten aquestes a una eficàcia limitada en el temps i a una possible pròrroga sempre que es demostri que tal continuació és necessària, a la vista de l’avaluació de la seva eficàcia).\nEn fi, com és doncs evident, no es tracta d’un tema menor, encara que sí oblidat per l’economia, la ciència política i el dret, fora de les posicions altes de les agendes polítiques a Espanya i sobre el qual encara existeix un ampli desconeixement entre els gestors.\nPer què és un tema especialment rellevant avui en dia? Privatitzacions, liberalitzacions, autoregulació i Directiva de serveis\nLa necessitat de millorar la qualitat normativa no acaba amb l’evitació dels impactes negatius abans esmentats. Va més enllà. A aquests impactes esmentats, cal sumar-hi la mutació que s’ha produït en les darreres dècades en la manera de funcionar de les administracions, per efecte de l’extensió dels fenòmens de privatització, liberalització i autoregulació, i la transposició de la Directiva de serveis, com és conegut.\nDoncs bé, una millora de la millora normativa permetria, en primer lloc, no aplicar l’autoregulació per defecte, sinó analitzar en cada cas si és necessària una regulació pública o hi ha altres maneres de dur a terme la política pública que es tracti, entre elles l’autoregulació, d’acord amb el que assenyala l’OCDE (Industry self-regulation: Role and use in supporting consumer interests, 2015). A més, decidint que l’autoregulació pugui ser l’alternativa més adequada per a un cas específic, aquesta haurà de ser enquadrada (autoregulació regulada) per la regulació pública que garanteixi els interessos generals. Cal que el legislador estengui garanties organitzatives i procedimentals a l’adopció d’autoregulacions i regulacions privades que afecten altres privats o fins i tot les administracions, en garantia de la transparència i la bona administració, tenint en compte a més l’extraordinària potència econòmica actual de diverses empreses privades.\nEn segon lloc, en l’àmbit dels serveis d’interès general, la millora normativa permet tutelar adequadament els interessos generals i els drets dels ciutadans/consumidors/usuaris, ja que una part rellevant de l’activitat de regulació ha de consistir a normar els drets d’aquests i les obligacions de servei públic de les empreses en garantia d’aquests drets i dels interessos generals (pensem en àmbits com l’energètic i en relació amb la mateixa pobresa energètica, per exemple, vegeu Pobresa energètica. Regulació jurídica i protecció dels drets de les persones, 2018, Federació de Municipis de Catalunya i Institut de Recerca TransJus).\nEn tercer lloc, la bona normativa permet establir de forma clara i adequada els requisits per desplegar una activitat, i ajuda a compensar així l’autocontrol de les activitats i serveis privats i l’eliminació generalitzada de controls administratius previs mitjançant la declaració responsable i la comunicació prèvia, producte de la Directiva de serveis ja exposada. Així, el pes de la recomposició del sistema després d’aquesta no només hauria de passar per la potenciació de l’activitat d’inspecció, sinó també per la millor regulació dels requisits a complir per poder desplegar l’activitat.\nEn definitiva, com assenyala Carles Ramió (La administración pública del futuro (horizonte 2050). Instituciones, política, mercado y sociedad de la innovación. Tecnos, 2017, pàg. 137), en analitzar quina podria ser l’evolució administrativa en les properes dècades, dins dels possibles escenaris de canvi per a les administracions públiques, la configuració d’“una administració essencialment reguladora” sobresurt.\nMoviments internacionals. Bona governança, dret a una bona administració i principis de bon govern: més enllà del New Public Management i cap a la better regulation\nCom assenyalen diverses sentències (per exemple, Sentència del Tribunal Suprem de 15 de juliol de 2010, ponent Sr. Juan Carlos Trillo Alonso, STS de 5 de desembre de 2012, ponent Sr. José Suay) , el dret a una bona administració exigeix una ponderació diligent a l’hora d’elaborar una norma. Si hi ha negligència en la generació d’alternatives o en la ponderació d’interessos i drets afectats o de fets rellevants, llavors hi haurà una norma de baixa qualitat normativa, sí, amb tots els efectes negatius explicats, però a més hi haurà una norma il·legal, que podrà ser impugnada davant dels tribunals i anul·lada per aquests, com cada vegada es produeix més sovint.\nAquest podria ser, per ell mateix, un bon motiu per modificar inèrcies històriques, és a dir, regular millor per evitar problemes, però hi ha a més altres incentius. Davant de la desafecció de la ciutadania envers les institucions, quan s’ha constatat empíricament que la nova gestió pública oferia més del que finalment ha donat (Hood, Christopher i Ruth, Dixon. A Government that Worked Better and Cost Less? Evaluating Three Decades of Reform and Change in UK Central Government, Oxford University Press, 2015), què es pot fer? Doncs l’OCDE ha contestat contundentment: gestionar bé, incloent-hi les regulacions.\nEn aquest sentit, la mateixa OCDE ha fet esment, juntament amb la UE, de l’interès d’incorporar paulatinament les tècniques i enfocaments proporcionats pel dret i l’economia conductuals, que en les darreres dècades estan donant lloc a la creació d’unitats administratives específiques a diversos països i a resultats empírics que demostren com el nudging ajuda a obtenir regulacions més eficaces. Si bé encara estem a casa nostra allunyats d’aquests desenvolupaments en la fase en què ara ens trobem, val la pena prendre’n nota i tenir-los presents de cara a un futur immediat.\nEl marc legal actual. Les lleis 39 i 40 de 2015 i la STC 55/2018\nL’entrada en vigor al 2016 de les lleis estatals 39 i 40 de 2015, que estableixen i defineixen principis jurídics de bona regulació (necessitat, eficàcia, proporcionalitat, seguretat jurídica, transparència i eficiència, recollits a la Llei 39/2015, que exigeix la motivació del seu respecte a les exposicions de motius de les normes) i tècniques al seu servei (consultes prèvies i plans anuals normatius) -malgrat no ser obligatoris a nivell autonòmic d’acord amb la STC 55/2018, de 24 de maig sense que deixin de ser tècniques útils de bona gestió normativa (entrades en vigor alterades en funció del contingut de les normes, increment de la deficient fins ara avaluació ex post dels impactes de les normes…)- hauria de suposar una finestra d’oportunitat per desenvolupar, finalment, una política i una gestió de qualitat normativa que ens equiparin al moviment europeu de la better regulation, del qual fins ara hem estat allunyats.\nEn concret, diverses tècniques emprades a d’altres països, i gens o molt poc a casa nostra, poden ajudar a aquest objectiu. Caldrà en uns casos introduir-les ex novo en el nostre ordenament jurídic (per exemple, clàusules sunset esmentades), però en molts altres casos, en què ja existeixen, es tractarà d’una qüestió de sensibilització, extensió del coneixement i formació específica entre servidors públics i en el sector privat. Entre aquestes tècniques es troba la inclusió en una reforma constitucional, com es va fer a França l’any 2008, d’una referència a la necessitat que les lleis (incloses les pressupostàries, tan rellevants) hagin d’anar acompanyades abans de la seva aprovació d’avaluacions adequades d’impacte econòmic, social i ambiental, que mesurin els costos (incloses les càrregues administratives, mitjançant si s’escau l’Standard Cost Model, internacionalment acceptat) i els beneficis de les alternatives generades i de la finalment triada.\nPer garantir això, a més, caldria millorar el marc institucional existent per promoure el bon govern normatiu, generant unitats al Parlament que avaluïn els impactes possibles de les futures lleis i també, un cop dictades, en facin seguiment ex post (un exemple en aquest sentit és la unitat existent al parlament xilè des de fa anys). Tant per a projectes de lleis com per a reglaments, caldria reforçar institucionalment el sector públic, generant administracions independents encarregades de fer meta avaluació normativa.\nCaldria també reforçar l’anomenada internacionalment petjada normativa (legislative footprint), inexistent a les nostres administracions (poc acostumades a deixar constància transparent de les seves reunions informals durant els procediments d’elaboracions de normes). Això es podria fer millorant la publicitat activa existent, connectant els procediments formals d’aprovació de projectes de llei, reglaments, ordenances i plans amb les reunions informals prèviament o simultàniament mantingudes pels grups d’interès i generant pàgines web específiques per facilitar fàcilment la consulta dels processos normatius. La molt recent Llei 25/2018, de 10 de desembre, de la Generalitat, reguladora de l’activitat dels grups d’interès de la Comunitat Valenciana, publicada al DOGV el passat 13 de desembre, és molt interessant en aquest sentit i una font possible d´inspiració per a Catalunya.\nCaldria conscienciar de la importància d’aprovar els plans normatius, com a factor de seguretat jurídica, predicibilitat i foment de la participació. També de respectar els principis jurídics de bona regulació esmentats. I de procedir a avaluacions ex post de les normes, un aspecte oblidat fins ara: a Catalunya tenim ja l’experiència de mètodes qualitatius i quantitatius utilitzats pel Síndic de Greuges per avaluar el funcionament de la llei 19/2014, plasmats en tres informes dels darrers anys, consultables al seu web.\nTot el que s’ha indicat exigeix, alhora, des d’un elemental principi de proporcionalitat, mesurar bé les possibilitats d’anàlisi de les unitats administratives i de les oficines de qualitat normativa, atès que, altrament, es podria produir una paràlisi per anàlisi. En aquest sentit, creiem que en el futur la regulació de la qualitat de la regulació, per expressar-ho en aquests termes, hauria de reduir el nombre de regulacions sotmeses a avaluació, per possibilitar la correcció de las seva regulació. Aquest filtre creiem que s’hauria de fer no només pel possible impacte econòmic de la normativa, sinó afegint altres criteris qualitatius, com ara la possible afectació de drets constitucionals i estatutaris. L’experiència d’altres països, com ara els EUA, ens podria ser d’utilitat de cara a una futura reforma de la legislació de procediment.\nExisteixen, doncs, les tècniques per millorar la regulació. Però encara hi ha obstacles a vèncer per avançar cap a la millora normativa que necessitem i que cal tenir en compte.\nEl context de gestió de la regulació: inèrcies polítiques, administratives i culturals\nDavant d’aquests impactes econòmics esmentats, als quals cal sumar amb no menor importància els socials (afectació de drets diversos) i ambientals (per exemple, canvi climàtic), la qualitat normativa hauria d’entrar en l’agenda política en un lloc prioritari, com ha estat el cas de països del nostre entorn, on presidents del govern s’han ocupat directament de la qüestió (Reagan, Blair, Clinton, Obama…) i el tema ha motivat fins i tot la modificació constitucional a França l’any 2008. Res de tot això ha passat a casa nostra, on, però, es pot valorar molt positivament el funcionament des de fa quasi una dècada de l’Àrea de Millora de la Regulació de la Generalitat de Catalunya, ubicada al Departament de la Presidència, amb pressupost i nombre d’empleats, però, limitats. Precisament, aquesta unitat ha estat guardonada aquest mes de desembre amb un premi especial dels Premis Alfons Ortuño 2018 d’innovació i bones pràctiques a les administracions públiques catalanes, que organitza cada dos anys l’EAPC, pel seu “Pla de simplificació normativa 2016-2017”. A l’àmbit estatal, cal també destacar positivament la posada en marxa recentment de l’Oficina de Coordinació i Qualitat Normativa, dins del Ministeri de Presidència, prevista a la llei 40/2015.\nCal, doncs, consciència política de la importància del tema, en primer lloc. En segon lloc, consciència administrativa, acompanyada de formació específica, atès que la caixa d’eines de la millora de la regulació incorpora instruments que cal aprendre a manejar (mesura de càrregues administratives amb l’Standard Cost Model, realització d’anàlisis cost-benefici, cost-eficàcia o similars, coordinació de les reunions amb grups d’interès en contexts informals amb la petjada normativa a incloure en els procediments formals d’elaboració de normes, realització d’experiments…).\nEn tercer lloc, ja ho hem avançat, cal un disseny institucional adient.\nCom millorar la situació? Possibilitats futures empíriques en connexió amb les noves experiències de sandbox regulatori: els Living Labs\nAquests dèficits d’impuls polític i administratiu i de coneixement tècnic tenen solució. Altres països ho han aconseguit. Cal voluntat política, que permeti els mitjans personals i materials necessàries, i coneixement tècnic, res més. Creiem que una col·laboració entre el sector públic, l’àmbit acadèmic, el sector privat i el tercer sector pot ajudar a generar coneixement i experiències mútuament útils. Les sinergies entre tots aquest actors poden incloure des del que és més general (millora constitucional o legal, com ara la reforma de la legislació procedimental per concentrar l’avaluació en alguns tipus de normes) fins al més concret (disseny d’una ordenança municipal específica, per exemple, de manera que sigui efectiva). Hi ha camp per córrer en un àmbit històricament abandonat però que esdevé ara més urgent que mai i necessitat d’esforços plurals i transdisciplinars (economia, dret, ciència política…).\nEn aquest sentit, la millora de la regulació es pot reforçar mitjançant fòrums on tots els implicats aportin dades i coneixement, tant per preparar la millor normativa futura possible com per avaluar la que ja estigui en funcionament.\nDes de la primera perspectiva, els experiments controlats poden ser útils, com ja saben a altres països. Ara comencen a entrar a casa nostra de la mà de les fintech i de les sandbox en aquest àmbit (tingui’s en compte l’avantprojecte de llei estatal pel qual es regula la llei de mesures per a la transformació digital del sistema financer i vegi’s el recent informe de la CNMC E/CNMC/001/18). El derogat art. 67 de la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d’organització, procediment i règim jurídic de l’Administració de la Generalitat de Catalunya, preveia aquesta possibilitat (sota el títol de verificació de l’eficàcia de les normes, abans de ser dictades), possibilitat reiterada ara per l’art. 64.4 de la llei 19/2014 (que es refereix a proves pilot mitjançant convenis), preceptes tots dos encara verges pel que fa a la seva aplicació.\nPer impulsar aquesta i altres possibilitats, creiem que l’àmbit acadèmic pot contribuir amb coneixement, formació i espais de trobada neutrals entre tots els implicats. En aquest sentit, la figura dels living labs, impulsats ja a nivell internacional, sembla interessant als efectes del que estem parlant, i la Universitat de Barcelona, mitjançant l’Institut de Recerca TransJus, n’està creant un específic en l’àmbit del bon govern i la regulació.\nEls living labs son espais físics o virtuals o espais d’interacció, on col·lectius d’empreses, organismes públics, universitats, usuaris i altres grups d’interessats col·laboren en la creació, el prototipatge, validació i assaig de noves tecnologies, serveis, productes i sistemes en contextos de la vida real. Les activitats d’innovació tenen lloc en entorns de la vida real. Les associacions publicoprivades estan formades per grups que inclouen empreses, investigadors, autoritats, ONG i usuaris. Es fa èmfasi en la importància dels usuaris, inclosos els ciutadans. Són diferents dels tests, proves de camp i altres formes d’innovació. Fan innovacions més madures que els processos R+D interns, on els prototips i els assaigs de camp són més apropiats, però les innovacions són menys madurades que les que es trobarien en projectes pilot. Es treballa amb múltiples grups d’interessats. Els diversos grups dels laboratoris mantenen diversos rols. La col·laboració entre els grups d’interessats és una característica essencial dels laboratoris vius, que es basen en els principis d’innovació oberta.\nEn concret, el living lab en matèria de bon govern i regulació de la UB vol ser un espai virtual i real de trobada de tots els implicats (stakeholders, en la terminologia anglesa que acostuma a utilitzar la Unió Europea), on es puguin desenvolupar activitats de formació, d’impuls de guies i materials d’utilitat per a la bona gestió de la regulació. Vol també ser un espai de facilitació del desenvolupament d’experiments i proves pilot abans d’aprovar una regulació, avançant en el camí de les anomenades normes experimentals, que s’aproven amb la voluntat de tenir un àmbit espacial o subjectiu limitat -una part del país, una part dels ciutadans, el denominat grup de mostra– mentre la resta –el grup de control– se segueix regint per la normativa prèvia. Aquestes proves pilot tenen una vigència temporal també limitada, acompanyada d’una avaluació per decidir si la regulació hauria de ser estesa generalment i convertida en permanent o finalitzar la seva eficàcia limitada. Finalment, el living lab vol també ser un espai participatiu per a la realització d’avaluacions ex post amb la col·laboració dels implicats.\nS’ha dit que les lleis són com les salsitxes, en el sentit que inspiren menys respecte quan més sabem com es fan (frase atribuïda sovint a Bismarck, però que sembla que és original de John Godfrey Saxe, poeta nord-americà). Però en el segle XXI el control de qualitat cal que sigui estès tant per a les unes com per a les altres, perquè la nostra salut i l’estat social i democràtic de dret estan en joc.\nCatedràtic de dret administratiu. Director de l’Institut de Recerca Transdisciplinària TransJus. Universitat de Barcelona\nJuli Ponce Solé, qualitat normativa, UB, Universitat de Barcelona


Els ocells i el suro centren l’exposició temporal al Museu del Suro • Ràdio Capital de l'Empordà\nEl Museu del Suro acull l’exposició “Els ocells de la sureda i l’entorn mediterrani. Diari d’un naturalista” un recull de dibuixos i pintures de Jaume Ramot i Sergi del Rio. L’exposició, que es pot visitar fins al 25 de juliol, es complementa amb un espai infantil, un audiovisual sobre el procés creatiu dels dibuixants i un seguit de vitrines amb mostres i elements propis dels naturalistes.\nAquesta mostra, de caire divulgatiu i familiar, parteix d’observacions dels dos naturalistes fetes a les suredes, als boscos de muntanya però també a les basses, camps, hortes, camins de ronda i platges. Jaume Ramot, és president i soci fundador del Grup de Natura Sterna, una associació que treballa en la recerca i la divulgació de la flora, fauna, i el medi natural i cultural més proper. Ramot és també il·lustrador de natura afeccionat. Ha publicat diversos llibres i ha publicat articles de temàtica ornitològica. Actualment lidera el projecte de seguiment del gran duc al Baix Empordà. Per altra banda, Sergi del Rio és tatuador a Studio Tattoo Sector 13 a Calonge i professor de dibuix i pintura, ha creat un gran nombre d’obres en relació a l’ornitologia gràcies al seu interès pel naturalisme.\nArticle anteriorTxarango presenten el seu últim disc amb ‘A la Deriva’\nArticle següentLa Bisbal, Palamós i Sant Feliu: les seus de la selectivitat al Baix Empordà


Bones notícies per a l’aviació: L’Aeroport de Reus reprèn vols charter amb destí Balears - EFAV Formació Aeronàutica Part 147\nBones notícies per a l’aviació: L’Aeroport de Reus reprèn vols charter amb destí Balears\nEFAV Social 11 febrero, 2019 9 diciembre, 2019 Actualitat\nDes d’aquest mes de febrer l’Aeroport de Reus recupera els vols charter a les Illes Balears com a destí de vacances. Es tracta de les connexions amb Maó i Eivissa que ja operaven el 2018 i que després dels mesos d’hivern reprenen la seva activitat.\nEls vols amb destí a Menorca comencen aquesta any a mitjans de febrer, dues setmanes abans que el 2018. A més, aquest 2019 Eivissa es suma a Maó com a destí des de l’Aeroport de Reus durant els primers mesos de l’any, començant a operar la primera setmana de febrer. Amb aquests vols setmanals l’Aeroport amplia el número d’enllaços abans de l’inici de la temporada d’estiu.\nLa represa de vols des de Reus en aquests primers mesos de l’any contribueix a la desestacionalització de l’aeroport i pot portar a un augment de la demanda de tècnics de manteniment de les aeronaus. A l’EFAV t’oferim un curs d’obtenció de la llicència de Manteniment d’Aeronaus B.1.1, amb la qual podràs treballar a les principals companyies aèries i empreses de manteniment. L’escola compta amb un índex d’inserció laboral del 100%, ja que tots els nostres alumnes han aconseguit entrar a treballar a la indústria just després de finalitzar els estudis.\n← L’aeroport de Barcelona-El Prat es consolida com el sisè aeroport d’Europa amb més volum de passatgers\nL’aviació mundial creix el 2018 →


El circ, protagonista a l'esplai i a l'Òmnia Mowgli | Xarxa Punt TIC\nL'Esplai i l'Òmnia del Centre Infantil i Juvenil Mowgli, de Cornellà, han traslladat l'ambient del circ a les diverses activitats programades per al casal d'estiu. S'ha fomentat la participació dels nens/es i joves, fins i tot a l'hora d'avaluar cada una de les propostes.\nCoincidint amb el 40 aniversari de l'entitat, el centre Esplai Mowgli de Cornellà de Llobregat ha realitzat tot un ventall d'activitats relacionades amb el circ. Des de l'Òmnia també s'han promogut iniciatives relacionades amb les TIC. L'objectiu d'una d'aquestes activitats va ser que els/les infants de l'esplai descobrissin que l'ordinador també és una eina per poder fer volar la imaginació i potenciar la creativitat.\nJocs malabars, nassos de pallassos i molta diversió. D'aquesta manera podem resumir aquesta interessant experiència temàtica en què han participat nens i joves de diferents edats durant el temps de vacances. Ara teniu l'oportunitat de reviure els millors moments en el següent reportatge.


La importància de la traçabilitat en l'alimentació ecològica Delsys\nAbans de passar a desenvolupar el concepte de traçabilitat, potser calgui puntualitzar quins tipus d'aliments són els anomenats aliments ecològics, també coneguts com aliments biològics o aliments orgànics. En efecte, no n'hi ha prou que tals aliments estiguin, més o menys, exempts de productes artificials, tòxics o nocius per a la salut, com ara pesticides, herbicides, nitrats i fosfats, en el cas de l'agricultura; o antibiòtics i hormones, en l'àmbit de la ramaderia. Han de passar per exhaustius controls de qualitat i traçabilitat que han de quedar reflectits en el seu etiquetatge final, el qual també ha de presentar el logotip característic dels productes ecològics, que, en l'actualitat, és la "eurofulla". Així doncs, perquè els aliments ecològics siguin considerats com a tals, han de complir les normes fixades per la Unió Europea en el Reglament (CE) 834/2007 del Consell, de 28 de juny de 2007. En aquestes normes, s'especifica que els organismes modificats genèticament, així com el tractament per radiacions ionitzants, estan prohibits en l'àmbit de la producció ecològica d'aliments.\nPel que fa a la producció de vegetals ecològics es refereix, aquesta ha de respectar la vida i fertilitat del sòl, a més d'emprar mètodes naturals per combatre les possibles plagues i emprar productes fitofarmacèutics i de neteja autoritzats per la Comissió Europea. Per la seva banda, les explotacions ramaderes tenen l'obligació de respectar l'entorn, medi ambient (en general) i benestar dels animals. A més, s'ha de fer especial atenció a les seves condicions de vida (alimentació, neteja, desinfecció, reproducció, prevenció de malalties, allotjament, etc.) i procurar la diversitat genètica de les diferents races. En definitiva, l'alimentació ecològica és l'aplicació d'una sèrie de mesures encaminades a produir de forma sostenible els aliments que demana la societat. El resultat és el ferm compromís adquirit pels productors i les autoritats per respectar al medi ambient i garantir la qualitat dels aliments, en pro de la salut del consumidor.\nEl treball, en les societats contemporànies, està basat en el principi de millorament continuat i en la recerca de l'excel·lència. Totes les empreses lluiten, en el seu dia a dia, per oferir un valor afegit dins d'una legalitat que els afecta directament: estan sotmeses a exhaustius controls de l'Administració Pública i per proporcionar els estàndards de qualitat que se'ls exigeixen s'han de servir-se, necessàriament , de tècnics especialitzats encarregats d'implementar les normes que els vénen imposades "des de dalt".\nEn què consisteix la traçabilitat\nDavant la urgent necessitat d'establir un sistema de control eficaç per a la producció, tractament, distribució i importació de productes alimentaris, després d'una sèrie d'alertes sanitàries en diferents països de la Unió Europea, la Comissió Europea va decretar una sèrie de mesures, recollides en el Reglament (CE) 178/2002 del Parlament Europeu i Consell de 28 de gener de 2002 (entre les quals, es troba el sistema de traçabilitat). Aquest sistema recull la trajectòria que ha seguit un determinat producte, des dels seus inicis i fins a ser adquirit pel client. En conseqüència, es pot afirmar que la traçabilitat és una cosa així com l'historial d'un producte. Aquest historial és diferent, en funció del producte de què es tracti, ja que la traçabilitat d'un producte agrícola difereix de la d'un producte carni o un de pesquer. A més dels diferents tipus de carn, dels productes agrícoles i del peix, també compten amb un sistema de traçabilitat aliments tals com els ous, el menjar ràpid, els aliments amb denominació d'origen i els productes relatius a l'alimentació ecològica. Entre la informació que queda registrada gràcies a aquest sistema, es troben les diferents etapes de producció, distribució i importació, de manera que a través de la informació que aporta aquest historial és possible saber quins han estat els processos que ha seguit l'aliment i qui l'han manipulat en cada moment. S'aconsegueix, d'aquesta manera, identificar amb rapidesa i claredat aquella etapa en què s'hagin pogut incomplir les diferents normatives que recauen sobre la producció i manipulació d'aliments, la qual cosa és de vital importància a l'hora d'establir les causes i els responsables de les hipotètiques intoxicacions o els brots de contaminació. D'aquesta manera, la traçabilitat s'erigeix com la millor eina, tant per al control dels aliments com per a fomentar la confiança dels consumidors en els productes que van a consumir.\nQuin és el control de qualitat dels aliments ecològics\nA causa de l'eclosió i l'auge de l'ecologia i respecte al medi ambient, potser hi hagi una certa percepció que no tot allò que diu ser ecològic realment ho és. Així doncs, precisament, per prevenir i combatre el possible recel per part del consumidor davant els productes ecològics, es va fer necessària la regulació efectiva de la producció d'aliments ecològics per part de la Unió Europea. D'aquesta manera, es va fixar una sèrie de criteris per estipular què és ecològic i què no ho és, així com també es van regular l'etiquetatge i les mesures de control perquè aquests productes complissin aquests criteris.\nPel que fa a les mesures de control, cal apuntar que, si bé és cert que a Espanya es va regular el control de la producció d'aliments ecològics el 1989, a través de l'aprovació del Reglament de la denominació genèrica "Agricultura Ecològica", hi ha assenyalar que va ser substituït pel Reglament (CEE) 2092/91. No obstant això, la producció d'aliments ecològics queda regulada, en l'actualitat, pel Reglament CE 834/2007, el qual va derogar, al seu torn, el Reglament (CEE) 2092/91. Són els Estats membres els encarregats de determinar la naturalesa i freqüència dels controls, d'acord amb una avaluació del risc d'infraccions. Són responsables de la supervisió d'aquests controls, fins i tot, havent delegat en altres organismes. Respecte a l'etiquetatge, s'estableix, des de 2010, l'obligació d'utilitzar el logotip comunitari que distingeix els productes d'alimentació ecològica, la indicació del lloc de procedència de les matèries primeres del producte i fer referència a l'organisme de control que ho certifica. A Espanya, tenint com a marc d'actuació el citat Reglament CE 834/2007, són les comunitats autònomes les que tenen assumides aquestes competències en matèria de control i certificació de la producció ecològica, per la qual cosa es fa imprescindible disposar d'un programari ERP per a un detallat seguiment de la normativa i la seva aplicació, en funció de cada comunitat autònoma. Aquesta aplicació estalvia temps a les empreses i evita les possibles sancions davant l'hipotètic incompliment de la normativa corresponent.\nCom portar un correcte control de traçabilitat i qualitat en la producció de l'alimentació ecològica\nPer a això, és primordial tenir sempre presents els reglaments que la Unió Europea fixa, com ara els ja esmentats Reglament (CE) 178/2002, que regula la traçabilitat dels productes; i el Reglament CE 834/2007, que estableix els controls dels productes ecològics. També cal comptar amb una actualització de les normatives específiques que els països i regions s'estipulin per a la comercialització d'aquests productes, ja que tenen dret a exigir uns estàndards que es considerin superiors als ja, de per si, exigents requisits europeus, a més de poder incloure un logotip específic de cada entitat de control ecològic. Per tant, cal comptar amb un programari que permeti dur a terme tots els controls que ha de complir l'empresa. No només mitjançant planificació, sinó també amb el registre de totes i cadascuna de les accions dutes a terme per l'execució, així com mitjançant el registre de les incidències observades i mesures preses per solucionar-les. Així mateix, es fa imprescindible comptar amb una bona eina de gestió empresarial, la qual cosa es coneix com ERP, que mantingui la base de dades de l'empresa actualitzada i faciliti el registre i seguiment de la recepció i l'enviament dels productes, amb estipulació de totes les característiques pertinents, per poder complir amb les exigències de la traçabilitat. Comptant amb aquest programari, l'empresa estalviarà temps i diners, ja que pot planificar de manera metòdica la presa de decisions, en funció de la planificació de la producció. En efecte, un bon ERP possibilita la definició de les característiques dels productes i clients, així com la previsió del consum de recursos i de la càrrega de treball. Totes aquestes funcionalitats asseguren una eficient optimització de les tasques productives de l'empresa.\nPer què fer servir un programari ERP com ADA Manager\nNomés un programari especialitzat en afrontar totes les vicissituds de la producció alimentària pot complir amb la seva comesa i ADA Manager és un ERP concebut exclusivament per garantir la seguretat de la indústria alimentària, de manera que és el programari que millor s'adapta a les dures exigències a què està sotmesa l'alimentació ecològica. Aquest programari atorga la tranquil·litat que dóna saber que no només s'estalvien temps i costos, sinó que també es compleix automàticament amb la normativa en matèria de traçabilitat, ja que és capaç de reconèixer els ingredients al·lèrgens i especificar en l'etiquetatge final. Gràcies a això, ADA Manager abasta totes les necessitats de les empreses que es dediquen a aquest sector i facilita, d'aquesta manera, processos tan importants com la traçabilitat dels productes, el compliment de les normatives vigents en cada moment i lloc, el coneixement detallat de proveïdors i clients, la previsió del consum de recursos, la previsió de la càrrega de treball i altres aspectes tan importants com la gestió centralitzada dels ingredients.


Vila-real respon a la carta de l'alumnat del Pius XII a l'alcalde i embellirà la paret annexa al pati d'infantil amb un mural al·legòric sobre les tradicions locals - Ajuntament de Vila-real\nVila-real respon a la carta de l'alumnat del Pius XII a l'alcalde i embellirà la paret annexa al pati d'infantil amb un mural al·legòric sobre les tradicions locals\nEl rei Jaume I, el ball de l'Anguilla, el Tirorí, tirorí, l'agricultura, la mona de Pasqua i moltes altres tradicions locals embelliran el mur del pati d'infantil del col·legi Pius XII amb el segell de les il·lustradores vila-realenques Laulauenlaseuatinta. D'aquesta manera, l'Ajuntament de Vila-real donarà resposta a la petició traslladada per un grup d'alumnes del centre l'any passat en una carta dirigida a l'alcalde, José Benlloch, per a embellir la paret del centre d'alzhèimer, annexa al centre.\n"L'alcalde va rebre el curs passat a un grup d'alumnes d'infantil del col·legi Pius XII, que li van fer arribar una carta escrita i signada per ells mateixos per a demanar que es pintara un mural per a embellir la paret que dona al pati d'infantil, alçada durant la construcció del centre d'alzhèimer annex al centre. Ha sigut un procés llarg i complicat, perquè es tracta d'una paret molt gran i d'accés difícil, però finalment, prompte procedirem a pintar el mural amb una al·legoria de les tradicions locals", explica la regidora de Tradicions, Noelia Samblás, que s'ha encarregat de les gestions per a fer possible la resposta a la petició dels escolars. Els xiquets i xiquetes, que ara cursen primer de primària, participaran en una de les fases per a pintar el nou mural. "Les il·lustradores vila-realenques Laulauenlaseuatinta s'han encarregat del disseny i estem convençuts que als alumnes del col·legi Pius XII els encantarà, tant els dibuixos com l'experiència de poder participar en la materialització del mural", agrega.\nMalgrat les dificultats, la regidora i les il·lustradores han acordat amb les mestres del centre una solució per a poder donar resposta a les demandes de l'alumnat. Per a això, s'ha decidit retirar el reixat de seguretat de la paret original del centre, que serà la que es pintarà amb l'al·legoria de les tradicions locals, amb unes dimensions de 2,3 metres d'alt per 22 de llarg. El mur del centre d'alzhèimer es decorarà amb elements que donen continuïtat al disseny, encara que sense ocupar tota la paret, donada la impossibilitat d'utilitzar grues o bastides per la falta d'espai.\n"L'alcalde es va comprometre amb els xiquets i xiquetes de Pius XII a millorar aquesta paret, que preocupava molt als escolars, i haver pogut atendre aquesta reivindicació dels més xicotets ens fa especial il·lusió, perquè és també una manera de demostrar-los que lluitar i treballar pel que ens preocupa té els seus fruits", agrega Samblás. Per a això, el dibuix ideat per Laulauenlaseuatinta, a qui la regidora ha volgut agrair la seua col·laboració, fa un recorregut per la història i tradicions locals des de la fundació de la ciutat fins a la mona de Pasqua, la Fira de Santa Caterina, l'agricultura, Carnestoltes o els Reis i el Tirorí, que tancaran el mural.\n*Fotografia d'arxiu de la visita que van realitzar els alumnes de Pius XII a l'Ajuntament per a entregar la carta a l'alcalde, José Benlloch.


Excursions a peu pel Montseny :: Libelista\nEn aquesta guia trobareu un recull de 15 itineraris que us permetran conèixer els racons més emblemàtics del Montseny. Es tracta d'unes rutes que volen fugir dels camins més massificats, i que es poden fer en mig dia. Descobrireu en profunditat els espais més característics de la zona, com Matagalls, les Agudes o el Pla de la Calma, però també en resseguireu altres de menys coneguts, com la Casa Nova de Sant Miquel o el turó dels Corbs. En el llibre trobareu, també, informació sobre la durada, el desnivell i la topografia de cada itinerari, així com mapes i fotografies a tot color. També hi ha una introducció que ajuda a fer una primera aproximació al medi que es vol trepitjar. GUIA DE BUTXACA EN COLOR I PER A TOTS ELS PÚBLICS _"Editat amb la col·laboració del Departament de Cultura de la Generalitat"_


Notícies - Crida a la participació per a la campanya de Nadal 'Un nen, una joguina'\nCartell de la campanya / Foto: Parròquia de Sant Pere d'Octavià\nel 20/des/18 Clara Bardají / Pau Vázquez Societat PDF\nLa campanya 'Un nen, una joguina', impulsada pel grup de joves de la parròquia de Sant Pere d'Octavià, necessita col·laboració ciutadana. La iniciativa local recull joguines per Nadal per donar-les als gairebé 300 nens i nenes que viuen a la ciutat en situació de risc d'exclusió social. Aquells que vulguin, podran ajudar del 27 de desembre al 2 de gener (excepte el 31 a la tarda i tot l'1 de gener) portant joguines de deu a una del migdia i de cinc a vuit del vespre. Qui ho vulgui també pot inscriure's en aquest formulari per ajudar al col·lectiu a fer els lots per la campanya. Els punts de recollida seran la Casa Abacial i les botigues col·laboradores: Els Tres Reis, Eureka Kids, La Festa, El Celler de Llibres, Llibreria Alexandria, Llibreria Paideia, El Pati de Llibres, Papereria Planas, Papereria Arpali.\nLa membre del grup de joves de la parròquia Clara Cardoner ha recalcat 'la il·lusió de poder participar en una cosa que dóna tanta alegria' a infants que 'es poden sentir desplaçats pels diners'.\nCugat.cat és, des d'aquest dilluns, el mitjà oficial de la campanya 'Un nen, una joguina'. A banda de la difusió d'activitats, el grup de comunicació participarà activament de la campanya amb el patrocini d'una bossa amb disseny de l'artista santcugatenc Adolf.\nMés institucions se sumen a la solidaritat\nLa Caixa i la Policia Local també han participat en recollides de joguines per Nadal. 'L'Arbre dels Somnis', impulsat per l'entitat financera, ha recollit joguines per una vintena de nens, en una iniciativa que s'ha vist desbordada i que vol ampliar el nombre de beneficiaris l'any que ve, com ha explicat Sandra Méndez, directora d'oficina a Sant Cugat, al magazin 'Sant Cugat a fons'. La Policia Local, de la seva banda, s'ha sumat també a la recollida de joguines per a la campanya 'Un nen, una joguina' i han habilitat un punt d'entrega a la seu del cos.\nJo crec que sempre fa il·lusió participar en una cosa tan gran i que dóna tanta alegria a nens que potser es poden sentir desplaçats pel tema dels diners.


Pràctiques altres1 dl 8:30-10:00, dc 8:30-10:00\n1. Concepte i història de la prehistòria. 1.1 Els fonaments de la prehistòria. 1.2 Història de la prehistòria\n2. El marc climàtic i cronològic de la prehistòria. 2.1 El quaternari. 2.2 La datació del passat\n3. Arqueologia prehistòrica 3.1 Jaciments prehistòrics. 3.2 L'excavació prehistòrica. 3.3 La reconstrucció de la tecnologia, l'economia i l'organització social de la prehistòria\n4. L'origen de l'home 4.1 La recerca dels orígens. 4.2 El lloc de l'home a la naturalesa. 4.3 Els homínids 4.4 El génere Homo\n5. La humanitat caçadora i recol·lectora 5.1 Economia del paleolític. 5.2 Tecnologia paleolítica. 5.3 Societats caçadores i recol·lectores 5.4 Simbologia i religió paleolítiques\n6. El paleolític arreu del món 6.1 El paleolític a l'Àfrica 6.2 El paleolític a Europa 6.3 Caçadors paleolítics d'Àsia, Oceania i Amèrica\n7. La humanitat prehistòrica agricultora i ramadera 7.1 Agricultura i ramaderia prehistòriques. 7.2 Indústries i tecnologies domèstiques. 7.3 Les arts del foc: la ceràmica. 7.4 L'hàbitat sedentari\n8. El neolític arreu del món 8.1 El neolític del Pròxim Orient i de l'Àsia. 8.2 El neolític d'Europa. 8.3 Neolític d'Amèrica, Àfrica i Oceania\n9. La humanitat prehistòrica metal·lúrgica, jerarquitzada i urbana 8.1 Tecnologia. 8.2 Societats i assentaments\n10. Les edats del metalls. De la prehistòria a la història 9.1 El calcolític a Europa. 9.2 L'edat del bronze a Europa. 9.3 L'edat del ferro a Europa. 9.4 La prehistòria recent de l'Àsia, Àfrica i Amèrica\nCerca i anàlisi d'informació 6,00 68,00 74,00\nSessió participativa 41,00 84,00 125,00\nSessió pràctica 28,00 33,00 61,00\nTotal 101,00 210,00 311\nClasses teòriques que presentaran els conceptes essencials de la Prehistòria S'avaluarà en dues proves escrites 50\nClasses pràctiques sobre els fòssils, la cultura material, les tècniques i la simbologia de la prehistòria en el seu context S'avaluarà la capacitat d'identificar la cultura material prehistòrica en les avaluacions escrites 20\nLectures de llibres i articles i recerques entre les fonts d'informació sobre la prehistòria: biblioteques, revistes, museus, bases de dades S'avaluarà la participació en els fòrums i la presentació dels resultats en les proves escrites 20\na) Dues proves escrites al final de cada semestre per valorar la primera activitat (classes teòriques). El valor de cadascuna serà del 25% de la nota final.\nb)Dues proves orals o escrites que consistiran en la identificació d'imatges de la cultura material o simbòlica de la Prehistòria (segona activitat) i en qüestions sobre les lectures obligatòries (tercera activitat). Cadascuna d'aquestes proves tindrà un valor del 20% de la nota final.\nc)Finalment es tindrà en compte la participació i l'assistència a classe i a las excursions i visites (10%).\nSerà considerat NO PRESENTAT l'estudiant que al final del curs no tingui nota de dues o més de les principals avaluacions. Per aquesta estimació se'n tenen en compte cinc: La del treball i les quatre proves escrites.\nHi haurà com a mínim dos llibres de lectura obligatòria, sobre els quals es faràn debats:\nJean GUILAINE, Jean ZAMMIT: El camino de la guerra. La violencia en la prehistoria. Arial Prehistoria, Barcelona, 2001, 283 p.


El Col·legi d'Advocats diu que la Llei no minva la pressió dels jutjats\n17 abril 2021 00:45\nCada jutge atén uns 700 casos anuals que es volen rebaixar a 650\nC.M.C. | 09 gener 2001\nEl Govern central pot haver «confiat massa» en el decrement de gestió que suposaran els nous processos monitoris per la via civil, segons el degà del Col·legi d'advocats a les Illes, Llorenç Ros; aquest sistema en què els demandants no hauran de menester advocats ni procuradors per plantejar un plet, quan es prova l'existència d'un deute, ha estat copiat de països com Itàlia i Alemanya i "en teoria" hauria de davallar la pressió un 30 per cent, segons els càlculs que s'han emprat per imposar aquesta casta de processos.\nPerò «no tots els processos són monitoris», recorda el misser; molts d'ells «fan feredat» als jutjats per la feina que suposen. A més, aquest sistema nou pot ser contraproduent si no és dotat amb partides concretes per construir més sales amb jutges i funcionaris: així ho valora Llorenç Ros, que "com no" augura el col·lapse dels jutjats per la manca de finançament amb què arriba la renovació de la Llei.\nAixò no obstant, Ros afirma que el nou text per a l'enjudiciament civil suposa un «canvi de mentalitat» més que «necessari» per a una llei obsoleta, amb més de cent anys. El problema apuntat des del Col·legi és que cada jutge s'ocupa actualment de just uns 700 casos anuals, gràcies a una situació econòmica favorable (en moments menys tranquils, aquesta pressió s'ha incrementat en 100 casos), mentre que les previsions del Govern central limiten la xifra anual a 650. «Això és inviable», diu Llorenç Ros, tot insistint en la bondat del text.


Anticorrupció demana processar els investigats del Llevant-Saragossa, entre ells el porter del Nàstic Reina\nReina, després d'un entrenament.\nPer arreglar, suposadament, un partit entre valencians i aragonesos l'any 2011\nActualitzada 30/05/2017 a les 13:05\nAnticorrupció hauria demanat processar als jugadors investigats arreglar un Llevant-Saragossa l'any 2011, segons detalla el mitjà Levante-EMV. Entre aquests futbolistes, s'hi troba el porter del Nàstic Manolo Reina, que llavors formava part de la plantilla de l'equip granota.\nSegons el mateix mitjà de comunicació, la Fiscalia no vol més endarreriments i ha sol·licitat al Jutjat d'Instrucció número 8 de València que comenci el procés contra els 42 investigats per, suposadament, arreglar el partit fa sis anys.\nEl Ministeri públic creu que hi ha indicis per jutjar als implicats, la majoria d'ells futbolistes, per manipular el resultat d'aquell partit. Va acabar 1-2, amb victòria del Saragossa, i els aragonesos van evitar el descens a Segona A.\nLa jutgessa Isabel Rodríguez és l'encarregada de decidir si accepta la petició o decideix arxivar la causa. La Fiscalia assegurava que el Saragossa va pagar a la plantilla del Llevant per deixar-se guanyar, i ho hauria fet de la següent manera: el president del Saragossa, Agapito Iglesias, va ingressar 965.000 euros en els comptes dels seus futbolistes, diners que ells, després, van extreure per entregar-lo als del Llevant. Haurien estat els dos capitans, Gabi i Ballesteros, els executors de l'operació.\nPer la seva banda, Agapito Iglesias va assegurar durant el procés d'instrucció que aquests 965.000 euros els va ingressar en concepte de prima.


Així són les noies de la generació Z | Adolescents.cat\nAixí són les noies de la generació Z\nCurioses, compromeses i feministes, aquestes són algunes de les característiques que comparteixen la majoria de joves nascudes a partir de 1994, segons un estudi presentat aquest dijous\nRedacció | 11/10/2018 a les 13:01h\nArxivat a: ACTUALITAT, noies, generació Z\nMolts de vosaltres formeu part de la generació Z: persones nascudes a partir del 1994 i marcades per les noves tecnologies i per l'actualització constant de la informació. Aquestes, però, no són les úniques característiques que compartiu.\nAixí ho assenyala un estudi presentat aquest dijous a Barcelona coincidint amb el Dia Internacional de la Nena. I és que la investigació, portada a terme a través de dades de Netquest, s'ha volgut centrar en les dones d'aquesta nova generació.\nI com són les adolescents i joves d'avui dia? Doncs d'acord amb els resultats de l'informe, la majoria d'elles es descriuen com a dones curioses, compromeses, feministes i amb esperit viatger.\nA més a més, les WomenZ també tenen una marcada consciència social: els preocupa la desigualtat econòmica i el medi ambient. Pel que fa als seus canals d'expressió, moltes d'elles opten pels memes i per la pàgina de peticions change.org.\nPer obtenir aquests resultats, s'han enquestat més de 1.000 dones de tot Espanya i de diferents generacions. Se'ls han fet preguntes sobre els seus valors, comportaments i ús de les tecnologies. Tot plegat a permès als autors de l'estudi tenir una radiografia de les dones que lideraran el futur.\nL'informe s'ha presentat durant a tercera edició de CultHunting Women, un esdeveniment que visibilitza el talent femení de la generació Z.\nAnònimaa, 11/10/2018 a les 13:52\ndoncs, si la majoria som aixi, hauriem de tenir un bon futur.\naveure si es veritat...\nAnònim, 11/10/2018 a les 14:36\nHi ha miltes coses q estan b pero a mi no em mola q tantes segueixin influencers, instagram, o estiguin amb el mobil tant... (Jo intento fer ho el minim posible perq crec q ens atonta\nAnònim, 11/10/2018 a les 22:49\nPerò tot escrit en rosa...\nCrec que les preguntes de l’enquesta no donen gaire de si com per definir una generació, i menys amb només 1000 enquestades...\nTot i així la idea guai!\nAnònim, 12/10/2018 a les 17:26\nNo té res a veure amb aquest article però no sabíem com contactar amb vosaltres. Acabem de llegir "adolescents.cat, el manual", l'edició del 2013. Estem profundament indignades amb els capítols de caràcter sexista que hi apareixen. Creiem que aquesta no és una bona manera d'educar als adolescents en procés de formació de la seva ment. Si us plau, mireu-vos-ho.\nDues noies de 17 anys profundament indignades\nAnònim, 12/10/2018 a les 23:58\nDioosss sii tieeesss totalment dacoooorrdd😱\nRedacció Adolescents.cat, 13/10/2018 a les 00:33\nLa societat ha crescut, evolucionat i madurat com nosaltres. Estem treballant en una reedició del llibre per adaptar els continguts. Gràcies per seguir-nos!\nAnònimafeminista, 13/10/2018 a les 12:18\nestic d' acord, el que s' ha de fer es donar bon exemple, qui sigui, redactors, pares, professors... fora sexismes\nAnònim, 12/10/2018 a les 21:23\nFeliz día de la hispanidad y la virgen del pilar chicos !\nViva la ley, la guardia civil y el rey 🇪🇸🇪🇸🇪🇸🇪🇸🇪🇸🇪🇸🇪🇸🇪🇸🇪🇸🇪🇸🇪🇸🇪🇸🇪🇸🇪🇸\nAnònim, 12/10/2018 a les 22:51\nNo sé tu, pero com que no té res a veure amb el tema i a més, si estàs celebrant el dia en què van “descobrir” Amèrica no sé què hi te a veure la guàrdia civil...\nHispanitat ni l'oco💔\nAnònim, 12/10/2018 a les 22:53\n#No hi ha res a celebrar\nVisca catalunya 😋😍❤


Link Hotel Singapur Singapur - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n50 Tiong Bahru Road, Barri Xinès, Singapur, Singapur, 168733 - Veure al mapa\nNotable 8,0 (5605 comentaris)\nExcel·lent 8,1 (2193 comentaris)\nBarri Barri Xinès Barri Xinès Barri Xinès Bugis Bugis Barri Xinès Kallang Barri Xinès Bugis Moll de Clarke\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Singapur, no busqui més enllà de Link Hotel. Situat només a 2 km del centre de la ciutat, els viatgers estan en un lloc boníssim per a gaudir de les atraccions i activitat de la ciutat. Un ambient ben cuidat i la seva proximitat a dEGIOSART, The French Bookshop, Tiong Bahru Estate donen a aquest hotel un encant especial.\nEl Link Hotel, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, seguretat 24 hores, servei de neteja diari, bugaderia, fotocopiadora.\nLink Hotel té 274 habitacions, totes amoblades amb gust per tal d'oferir comforts com televisió de pantalla plana, accés a internet (sense fils), connexió sense fils a internet (cortesia), habitacions per a no fumadors, aire condicionat. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com centre esportiu que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Singapur, el Link Hotel és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nPreu del desplaçament a l'aeroport: 120 SGD\nCost de l'esmorzar (a menys que estigui inclòs al preu de l'habitació): 22 SGD\nTots els tipus de viatgers (101) Viatger de Negocis (34) Parelles (30) Viatgers en solitari (17) Famílies amb infants petits (3) Famílies amb infants grans (10) Grups (7)\nTots els tipus de viatgers (140) Parelles (54) Viatgers en solitari (43) Famílies amb infants petits (22) Famílies amb infants grans (8) Grups (13)


Muralles de Montblanc | La Ruta del Cister\nEt trobes aquí: Inici › Muralles de Montblanc\nVan ser construïdes a partir de l'any 1366 per ordre del rei Pere el Cerimoniós i conformen un recinte oval, amb un perímetre d'uns 1.500 m i unes trenta torres. L'obra original era feta de maçoneria i tàpia. Les torres, excepte una de poligonal, són de planta rectangular, obertes per la part interior, i estan reforçades amb carreus. Antigament tot el recinte estava rodejat d'un fossat. Es conserven tres portals, el del Bover, el de Sant Jordi i el del Castlà, aquest obert posteriorment.\nDurant la guerra dels Segadors, l'any 1649, la vila va ser assaltada per les tropes castellanes i una part de la muralla va restar molt malmesa. Un segle després les torres van ser venudes a particulars que hi van instal·lar habitatges. La recuperació va començar a partir de 1971.


El Rei Lleó serà la temàtica del festival de patinatge sobre rodes d’aquest proper dissabte al Pujolet – Xiulet Final\nVII FESTIVAL DE PATINATGE ARTÍSTIC\nRedacció | 24/01/2019 14:30\nAquest dissabte dia 26, el Club Patí Manresa durà a terme el VII Festival de Patinatge Artístic al Pavelló del Pujolet. Aquest es tematitzarà en el Rei Lleó. El Festival començarà a les 18:00h i s’obriran portes a les 17:45h.\nA part dels propis patinadors/es, també comptaran amb les actuacions de clubs amics com el Foment Cardoní, CH Navarcles i el CPA Vacarisses.\nL’entrada serà gratuïta amb la novetat de taquilla inversa. Aquesta és una nova modalitat que a molts espectacles ja s’està duent a terme.\nEn què consisteix? Aquest concepte, que encara resulta trencador en el nostre país, consisteix en convertir l’espectador en aquell qui decideix quant val l’espectacle al que acaba d’assistir. Així doncs, hom paga allò que vulgui, pugui o consideri, un cop finalitzat l’esdeveniment sense, (habitualment), preu mínim ni màxim.\ntags: Patinatge sobre Rodes\nDos podis pels Prebenjamins Sub8 manresans i un rècord Sub12\nAnder Mirambell disputa, a Saint Moritz, la seva carrera número 80 en Copa del Món