Decidim Ripollet – Candidatures Alternatives del Vallès\nDiversos col·lectius socials i polítics de Ripollet i persones properes a aquests, veiem la necessitat d’anar més enllà de la pròpia organització i començar a construir una candidatura rupturista aglutinadora del màxim d’agents polítics, socials i personals, que impugni el model de ciutat actual, que contribueixi a apoderar la ciutadania i que esdevingui una eina al seu servei i al dels moviments socials.\nEl model de ciutat imposat des de fa 35 anys per l’Ajuntament i impulsat per les empreses constructores i de serveis, ens han portat a un Ripollet esgotat territorialment, empobrit, mal comunicat, amb pocs recursos i idees per rellançar-lo econòmica i socialment i amb greus mancances democràtiques que ens llasten en l’arbitrarietat i el despotisme.\nTot i això, o precisament com a conseqüència, som moltes les persones que a Ripollet ens associem, ens organitzem i treballem des de diferents àmbits: cultural, social, juvenil, veïnal o polític, per tal d’esdevenir motor de canvi i transformació social del nostre poble, empenyent els polítics del sistema a posicionar-se en qüestions que mai fins ara s’havien plantejat.\nConsiderem que es donen les condicions objectives per a què aquesta candidatura rupturista i àmplia esdevingui alternativa al model propugnat per l’equip de govern del nostre Ajuntament, i que és una veritable oportunitat per a què a Ripollet arribi a les institucions una manera diferent d’entendre i fer política al servei de la ciutadania donat, a més, que l’administració local és la més propera.\nPRINCIPIS D’ACTUACIÓ POLÍTICA\nCreiem necessari identificar els principis que defineixen un projecte rupturista a Ripollet per tal que la candidatura unitària esdevingui una eina al servei de les lluites i els moviments populars, que promogui una democràcia directa i activa per tal de retornar el poder de decisió a les persones, que obligui a la transparència de la candidatura i al compromís ètic dels representants…\nI emplacem els altres espais polítics, socials i personals amb voluntat de sumar en aquesta candidatura rupturista a assumir com a propis aquests principis tan d’ètica política com de formes d’intervenció política.\nPer tal d’evitar la professionalització de la política, la candidatura redactarà un codi ètic que definirà el compromís dels representants: la limitació de sous i mandats dels càrrecs retribuïts, l’abolició de dietes i privilegis, la rotació en les llistes…\nEn cap cas els representants sense dedicació exclusiva o parcial rebran cap tipus de compensació econòmica per la seva tasca; els ingressos institucionals seran destinats als moviments i les lluites socials.\nAquest codi ètic es farà públic i el seu incompliment comportarà la revocació de la persona.\nLa candidatura ha de ser una eina al servei dels moviments socials, sense monopolitzar-los ni absorbir-los en la dinàmica institucional, sense condicionar ni neutralitzar les lluites al carrer. Ha de ser un canal per traslladar les demandes i decisions dels moviments populars directament a la institució, sense establir-hi relacions de poder. Ha de promoure l’autoorganització i el retorn del poder de decisió a les persones. Ha d’establir mecanismes dins el ROM (Reglament Orgànic Municipal) de participació popular tan en la presa de decisions com en el rendiment de comptes o als Plens municipals.\nLa candidatura ha d’assumir dins la institució la tasca de fer-la transparent a la ciutadania, donant a conèixer la gestió i els comptes de l’ajuntament. Ha de promoure la realització d’una auditoria econòmica i de gestió per donar a conèixer la realitat de l’Ajuntament i els Patronats Municipals i acabar amb l’opacitat institucional. De la mateixa manera ha de dirigir els seus esforços a la municipalització de tots els serveis en mans de la gestió privada.\nLa candidatura lluitarà per la justícia ambiental, tot defensant el tancament de l’Ecoparc- 2 i recolzant una nova política de gestió dels nostres residus que ens acosti al model de ciutat de residu zero. Per protegir i millorar el poc patrimoni i els escassos recursos mediambientals de què disposa el municipi. I per la justícia social, tot treballant pel rescabalament dels drets socials: pel dret a l’habitatge, a l’ocupació, a l’accés universal a la sanitat pública…\nLa candidatura promourà un model cultural i esportiu autogestionat. L’ajuntament no ha d’interferir ni ser obstacle per als moviments culturals i esportius en qualsevol de les seves expressions.\nLa cultura i la llengua catalanes constitueixen uns dels signes d’identitat col·lectiva més importants de Catalunya, i han de ser el fonament per aconseguir una més gran cohesió social i fer de Ripollet un poble cohesionat, acollidor i obert. A més volem que sigui un Ripollet respectuós amb totes les cultures i llengües presents al municipi.\nDavant un escenari de potencial ruptura democràtica amb l’estat, considerem que qualsevol candidatura municipal que vulguem construir en clau rupturista no pot dubtar davant la defensa del dret a decidir-ho tot com a instrument de democràcia real i de poder popular.\nNoticies recents de la web de Decidim\nEntrades recents del Blog sobre Ripollet\nantifeixisme Cerdanyola memòria històrica Ripollet\n26 Gener, 2017 Candidatures Alternatives del Valles Comentaris tancats a Tenim memòria\nAvui a les 12 del migdia Ripollet ha recordat els 78 anys de l’entrada de les tropes franquistes a la\n. COP Decidim Ripollet eleccions municipalisme Ripollet\nLa victòria és vostra!\n27 Maig, 2015 Candidatures Alternatives del Valles Comentaris tancats a La victòria és vostra!\n. eleccions municipalisme Ripollet video\nVídeo de presentació de Decidim Ripollet\n26 Febrer, 2015 Candidatures Alternatives del Valles Comentaris tancats a Vídeo de presentació de Decidim Ripollet\n. abocadors Cerdanyola Medi ambient i sostenibilitat Montcada i Reixac Ripollet\nEl Triangle de la mort. Ecoparc a Ripollet, abocadors de Cerdanyola i cimentera de Montcada.\n2 Febrer, 2015 Candidatures Alternatives del Valles Comentaris tancats a El Triangle de la mort. Ecoparc a Ripollet, abocadors de Cerdanyola i cimentera de Montcada.\nDemanem una revisió general de les prioritats del PEMV i un compromís efectiu amb el transport públic.\nLes Candidatures Alternatives del Vallès continuem fent feina a la comarca\nComunicat de les Candidatures Alternatives del Vallès sobre la participació electoral de les candidatures que l’integren\nSobre la moció en relació a les cases d’apostes, el joc en línia i mesures per a la prevenció davant la ludopatia\nA què hem dedicat els esforços aquest 2018


El Cornamusam posarà música i festa al final de la campanya electoral - Ràdio Olot\nEl Cornamusam posarà música i festa al final de la campanya electoral\nTant avui com demà el festival de la cornamusa d’Olot omplirà el Firal Petit de concerts, activitats participatives i parades amb lutiers, artesans, llibres i jocs tradicionals. Tots els concerts seran gratuïts excepte el que faran al Torín Menaix a Truà i la Cobla del So Infinit. En cas de pluja els actes es faran al Torín.\nBall de la Cabreta davant de Sant Esteve\nLa Cabreta entra en campanya i es deixarà veure tant avui com demà, perquè aquest dissabte a Olot no serà dia de reflexió, sinó de celebració. Aquests són dos dies de Cornamusam i la icona del festival internacional de la cornamusa ballarà aquest vespre i demà davant de l’església de Sant Esteve. La Cabreta obrirà el foc del festival a dos quarts de deu juntament amb la tocada d’inici que aquest any anirà a càrrec del garrotxí Xavi Múrcia. El president de l’associació El Til·ler, Àlvar Borrell, explica per què.\nEl concert vermut de dissabte al migdia és una de les novetats de l’any passat que es manté en aquesta edició, juntament amb la doble proposta per aquesta nit de divendres: l’actuació de la macrocobla RSK!, formada per exministrers i gent del món de la música tradicional de la comarca, i la jam session batejada amb el nom de CornamuJAM. La major part de les activitats del Cornamusam es faran a l’aire lliure, sobretot al Firal Petit, una ubicació que s’estrena aquest any i que també s’omplirà de parades. L’excepció serà un concert que es farà a la Sala El Torín i serà de pagament. El protagonitzaran Menaix a Truà i la Cobla de l’Infinit.\nTambé actuaran al Cornamusam els gallecs BÖJ amb les seves gaites i els Stukat del Bolet, una formació garrotxina que estava inactiva i que ara torna per tancar, demà a la nit, els dos dies de festa del festival de la cornamusa i la cultura popular.\n227 queries in 0,492 seconds.


[ÀUDIO] Dani Barjacoba: «Fer periodisme esportiu és molt més que parlar d'esports»\n04 desembre 2021 12:27\nLuis García Albújar | 28 març 2021\nEl programa Som Divendres, d'Ona Mediterrània, parla celebra l'arribada del cap de setmana, temps per al descans i per a l'oci. En canvi, hi ha certes professions que tenen en aquests dos dies, el moment de més feina de la setmana. És el cas de Dani Barjacoba, periodista esportiu, que viu amb passió el seu ofici.\nBarjacoba té una dilatada trajectòria, ha fet ràdio, televisió i ara forma part de l'equip de comunicació del club de futbol Mallorca.\nAmb ell parlam d'esports, de comunicació i de periodisme esportiu.


Els centres de primària de l'ICS faran ecografies per millorar els diagnòstics - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEls centres de primària de l'ICS faran ecografies per millorar els diagnòstics\nA la tardor s'instal·laran aparells en 13 CAP, i en dos anys han d'arribar a tots els de la Catalunya Central\nenric badia manresa 30.05.2017 | 14:52\nAnna Aran, gerent de l´ICS a la Catalunya Central arxiu/enric badia\nA partir de la propera tardor els Centres d'Assistència Primària (CAP) més grans de la Catalunya central disposaran d'ecògrafs. Es compta que en disposaran en 13 centres. La gerència de l'ICS en aquest territori ha previst aquesta inversió perquè considera que la introducció d'aquesta tecnologia en el nivell de l'assitència primària ha de permetre millorar la diagnosi dels pacients d'aquesta territori en el nivell dels CAP. La gerent de l'ICS, la doctora Anna Aran, considera que, «a part de millorar la diagnosi, la mesura també ha de generar més confiança entre els malalts».\nAquesta inversió que s'ha de manterialitzar els propers mesos, Anna Aran voldria que en els propers dos o tres anys, la presència dels ecògrafs a les consultes dels metges de la Catalunya Central fos generalitzada.\nEn aquests moments només hi ha tres centres de la Catalunya Central que ja disposen d'aquests aparells, però ara el que es tracta és d'iniciar un procés per generalitzar -ne l'ús en el nivell de l'assistència primària, la dels metges de capçalera. Tenir un ecògraf a la consulta permetrà als metges poder millorar en el diagnòstic, per exemple, de les pedres al ronyó o al fetge, o en els casos de problemes de trombosi venosa.\nLa doctora Aran ha aclarit que el concepte no és que les ecografies que actualment encarreguen els especialistes ara es facin als CAP, sinó que el metge de capçalera tingui un nou suport, en aquest cas a través de la tecnologia, per fer millor la diagnosi del seu pacient.\nAran creu que és important que algunes d'aquestes afeccions es puguin tractar en la seva totalitat a l'assistència primària. «Podrem començar i tancar processos», explica. Aran afirma que el darrer any s'ha fet formació als professionals dels centres assistencials per poder utilitzar aquests nous ecògrafs i que el talent mèdit ja hi és. Per tant, creu que «és el moment» de fer aquesta inversió.\nLes imatges que facin els metges de capçalera quedaran penjades en els sistemes d'arxiu informàtic i podran ser consultades per l'especialista. I el mateix metge de capçalera tindrà accés a l'especialista per poder ampliar informació per al diagnòstic.\nAran considera que en els propers anys «això serà una revolució» en el sistema d'atenció mèdica. La Catalunya Central inicia ara un procés que també es porta a terme, en paral·lel, potser no al mateix ritme, en altres parts del territori. En el cas de la Catalunya Central el procés es va iniciar a Osona.


Classes d'intercanvi - Llum D´usui\nEls alumnes tenen la possibilitat d’assistir a les classes d’intercanvi que es faran un cop a la setmana. Són 2 h on tots els alumnes donaran i rebran Reiki en grup (més de dos alumnes a l'hora donant Reiki a un altre company), també farem alguna tècnica de meditació o intercanvi de dubtes i vivències.\nAquestes classes tenen un preu simbòlic i serveixen perquè l’alumne vagi agafant pràctica i es vagi preparant pels següents nivells en cas de voler cursar-los. També és una ocasió fantàstica per a rebre Reiki d’altres companys. Són classes molt emotives i terapèutiques on tots aprenem de tots.\nAbans o després d’aquestes classes (demanant cita prèvia) els alumnes poden sol·licitar una estona de consulta personalitzada amb la Mestra Lídia López en cas de tenir algun dubte o necessitar algun tipus d’orientació.


Símbols franco-alemanys (Carme Colomina)\n3 min. 24/01/2019 22:44\nFrança i Alemanya han jugat al simbolisme. A la històrica sala de la coronació de Carlemany, a Aquisgrà, Angela Merkel i Emmanuel Macron van firmar dimarts un tractat per reforçar la cooperació entre els dos països. Enmig del caos empantanegat del Brexit, amb el govern dels Estats Units en suspens, i amb una Unió Europea “amenaçada” des de dins de les seves pròpies fronteres, segons paraules de Macron, París i Berlín van voler demostrar que l’eix franco-alemany encara té iniciativa i voluntat de lideratge. Tot i que, aquesta vegada, la renovació del compromís mutu tenia molt més de retòrica que de salt endavant: sense visió estratègica en política exterior -res de compartir el seient permanent francès al Consell de Seguretat de l’ONU, com es va insinuar des de Berlín-, alguna promesa de més cooperació en defensa, cap canvi real en política social -més enllà d’algun projecte de cooperació transfronterera- i eludint qualsevol de les reformes pendents que Macron reclama per a la zona euro i Berlín s’ha negat a concedir.\nMalgrat tot, l’extrema dreta francesa i l’alemanya van criticar un tractat que, segons ells, suposava una pèrdua de sobirania nacional. I, des d’Itàlia, el ministre de l’Interior, Matteo Salvini, ha multiplicat les declaracions anti-Macron aquests dies. El líder xenòfob italià ja va anunciar fa setmanes, durant una visita oficial a Varsòvia, que està disposat a liderar un “eix italo-polonès” que contraresti l’entesa franco-alemanya.\nLes ambicions europees de Macron han anat quedant enterrades per la falta de suport dels seus socis i els seus propis problemes interns. Les conclusions de la cimera de caps d’estat i de govern de la UE del mes de desembre a Brussel·les van ser gairebé un premi de consolació: un compromís a favor d’una “línia pressupostària”, d’una quantitat de diners encara per determinar, dins el pressupost comunitari, que es reservaria per als 19 països de la moneda única. Res del pressupost diferenciat per a l’eurozona que volia Macron. La trobada d’Aquisgrà tenia una bona dosi d’escenificació per amagar les frustracions d’un qüestionament que s’ha traduït en la revolta dels armilles grogues a França i en un malestar creixent a Alemanya. El diari Frankfurter Allgemeine Zeitung publicava aquesta setmana una enquesta segons la qual només un 42% dels alemanys de l’Est creuen que “la democràcia és la millor forma de govern”, davant el 77% dels alemanys occidentals.\nLa cohesió social i política s’ha esquerdat a la Unió Europea. Desigualtat i fragmentació defineixen el nou panorama. Escepticisme polític i contestació social. Però un estudi de la London School of Economics publicat aquesta setmana adverteix, precisament, que “les societats dividides són més proclius a acceptar les desigualtats”. Segons aquesta investigació, que ha estudiat l’evolució social de 23 països desenvolupats durant 25 anys, “la creença en la meritocràcia i en la idea que l’èxit depèn de si es treballa de valent en comptes de les estructures socials, es reforça amb l’augment de la desigualtat”. Com més dividits i més desiguals, “més s’afebleix també la idea que les desigualtats estructurals poden ajudar o dificultar la mobilitat social”. França, Alemanya i la UE necessiten molt més que declaracions d’intencions. Però, en plena pèrdua d’identitat i amb l’amenaça permanent d’un Brexit mal tancat, Merkel i Macron s’han aferrat, de moment, als símbols de la reconciliació, el multilateralisme i la cooperació. Un parèntesi de confiança entre tantes febleses.


La fallida de la Cooperativa de l’Aldea arriba finalment a judici nou anys després - Jornal.cat\nEconomia i banca, Tribunals\nDimecres, 16 de desembre de 2020 | 09:30 h\nFaçana de la secció de crèdit de la Cooperativa de l'Aldea amb el logo de Caja Madrid, posteriorment Bankia, l'endemà del bloqueig de comptes | Jordi Marsal (ACN)\nNou anys ha trigat a arribar a judici la fallida de la Cooperativa de l'Aldea, que encara manté entrampats uns 4,5 milions d'euros en estalvis de més de 400 impositors de la secció de crèdit. El jutjat d'instrucció número 1 de Tortosa ha ordenat, finalment, l'obertura de judici oral contra set dels investigats, a més de Bankia, l'auditora BDO i l'asseguradora Mapfre, segons la interlocutòria a la qual ha tingut accés l'ACN.\nEl principal acusat és l'exgerent, Daniel Ferré, a qui se li atribueixen els presumptes delictes de falsedat comptable, en document mercantil, insolvència punible, alçament de béns, apropiació indeguda i estafa. L'Associació d'Afectats demana per ell 21 anys de presó, petició que Fiscalia rebaixa a 14 anys i mig. Al costat de Ferré, s'asseurà a la banqueta dels acusats el responsable de l'auditora BDO, Juan Carlos Torres, per qui Fiscalia demana cinc anys i mig de presó –que els afectats deixen en quatre anys- per suposats delicte continuat de falsedat comptable i administrador deslleial, com a cooperador necessari.\nQui era director de l'oficina de Bankia d'Amposta, Antonio Fornós, està acusat de delicte continuat d'estafa i administrador deslleial –en aquest cas com a cooperador necessari-, pels quals Fiscalia demana tres anys i mig de presó. A la subdirectora de la sucursal, Manuela Buera, se li imputa també estafa continuada amb la mateixa pena. Els afectats, per la seva banda, demanen sis anys per cadascun dels directius de l'entitat financera.\nAddicionalment, a tots quatre, així com a Bankia, l'auditora BDO i Mapfre, la jutgessa de Tortosa els reclama el pagament d'una fiança per cobrir les responsabilitats civils derivades del cas. En el cas de Ferré, la suma ascendeix a 3,37 milions d'euros; 1,89 milions a Antonio Fornós i la mateixa xifra a l'entitat Bankia; 1,27 milions a Juan Carlos Torres, dels quals responen subsidiàriament BDO i com a responsable civil directe Mapfre; així com 1,15 milions a Manuela Buera. Atès que cap dels acusats ha consignat encara les quantitats, la jutgessa ha decidit obrir peces separades per embargar-los els béns.\nA primera hora del dia 1 de desembre de l'any 2011 milers de veïns de l'Aldea descobrien, alarmats, que els comptes amb els seus estalvis a la secció de crèdit de l'entitat agrària havien estat bloquejats. Era el preludi de la fallida de l'entitat, que es va declarar insolvent només quatre dies després davant del Jutjat Mercantil de Tarragona. El concurs de creditors presentat pocs mesos després revelava que acumulava un deute superior als sis milions d'euros.\nPer explicar com la Cooperativa i els impositors van trobar-se de cop i volta en la ruïna, tant Fiscalia com els afectats apunten cap a Ferré com a principal responsable. L'acusen d'haver abusat del seu poder com a gerent, més enllà del "límit de les seves competències" i sense respectar els seus deures de "diligència i fidelitat", fent diverses negociacions i operacions financeres de resultat desastrós per a l'entitat, els seus socis i impositors. També se li atribueix haver-se apropiat directament de 160.000 euros de la mateixa Cooperativa i transferir-los a comptes dels seus fills pocs dies abans del bloqueig de comptes de la secció de crèdit.\nPer ocultar les pèrdues i els resultats financers reals, l'exgerent hauria comptat amb la col·laboració de l'auditor Juan Carlos Torres, de la firma BDO. Els seus informes anuals sobre la salut econòmica de l'entitat entre 2008 i 2011 "de cap manera reflectien fidelment" la realitat econòmica de l'entitat, sinó que, "al contrari", existien "greus alteracions" que impedien identificar la "greu i real situació econòmica," segons Fiscalia.\nD'acord amb el relat de les acusacions, Ferré va revaloritzar artificiosament actius, va registrar factures de compres fictícies a clients estrangers amb els quals ja no treballava i es va valer d'algunes empreses a les quals s'havia encarregat alguna obra o servei de l'entitat a emetre factures –alguns cops la feia la mateixa cooperativa- molt per sobre del valor real. Això, apunten, li va permetre incrementar l'import de les inversions i també justificar l'accés a subvencions públiques més quantioses.\nPer aquest motiu, també s'asseuran a la banqueta dels acusats David i Javier Casas, titulars d'una empresa de refrigeració, així com de María Melquíades Jiménez, administradora d'una empresa de subministraments. A tots tres se'ls imputa un delicte continuat de falsedat en document mercantil i Fiscalia sol·licita penes d'un any i nou mesos de presó.\nPerò un dels aspectes principals que haurà de dilucidar el judici és la responsabilitat penal de Bankia, llavors Caja Madrid, acusada de beneficiar-se il·legalment de la seva peculiar relació amb la cooperativa. L'any 2008, i davant les tensions de tresoreria existents a l'entitat, Ferré va pignorar 750.000 euros en actius financers de la secció de crèdit –ja havia fet el mateix amb un paquet del mateix valor en una operació financera dos anys abans- com a garantia addicional d'un préstec hipotecari d'1,5 milions d'euros que ja s'havia cobert amb un immoble valorat en 2,1. L'entitat financera no va acabar prestant més diners fruit de la nova garantia, que ni Ferré ni l'auditora van incorporar als comptes, i posteriorment va executant-la causant la pèrdua de bona part dels 1,64 milions de la cartera de valors als impositors.\nL'escàndol que va suposar el bloqueig de comptes va permetre constatar que la secció de crèdit de la cooperativa actuava pròpiament com un banc, sense capacitat legal de fer-ho, gràcies a la cobertura que li proporcionava Bankia. Així, els impositors podien operar amb talonaris i caixer automàtic d'aquesta entitat. La secció de crèdit obrir un compte de la Cooperativa en aquesta entitat i posteriorment ho carregava als comptes dels socis.\nSegons recorden les acusacions, Bankia, amb Fornós i Buera al capdavant, també procedia obrint comptes als socis fent-los creure que avalava els seus actius financers i, sense el seu consentiment, les vinculava amb la cooperativa. "Van generar una aparença de confusió, promocionant una realitat aparent de dipòsit bancari i afavorint la pignoració i posterior retenció dels dipòsits individuals dels socis per la seva imputació al pagament de l'obligació creditícia assumida per la Cooperativa", argumenta Fiscalia, creant un "notable descontrol" i desentenent-se de la seva funció de control.\nSegons el ministeri públic, l'entitat no només va bloquejar els comptes de la cooperativa sinó també es de Bankia "il·legítimament" vinculats, retenint fins a 5,84 milions d'euros. La Cooperativa, després de sortir del concurs de creditors, ha retornat 1,54 milions i en queden 4,47 milions pendents de retornar, bona part dels quals als comptes que l'entitat tenia en aquest banc.\nDesprés de nou llargs anys d'instrucció, de successius recursos que han dilatat el procés i de tràmits judicials que retornats per l'Audiència de Tarragona, l'Associació d'Afectats per la Secció de Crèdit de la Cooperativa de l'Aldea comença a veure la llum al final del túnel. El seu president, Jordi Gas, ha remarcat que l'embargament dels béns dels acusats que ja ha ordenat la jutgessa els ha de permetre cobrar un cop se celebri el judici oral.\nSegons ha recordat Gas, l'entitat només ha pogut fer fins aquest moment dos pagaments i va ajornar el gruix a "molts anys vista". "Han passat nou anys des del bloqueig dels comptes i hi ha gent que, malauradament, ja no viuen i els fills no han pogut recuperar els diners. D'una vegada per totes és bo que s'obri finalment el judici oral i a veure si es pot resoldre durant el pròxim exercici de 2021 perquè totes els afectats puguin rescabalar els diners que encara tenen entrampats", ha tancat.\nCooperativa de lAldea\nMés de 140 entitats i empreses es troben a la desena Fira d’Economia Solidària de Catalunya


CORPUS HERMETICUM: Tractats I-XIV, XVI-XVIII\nEl Corpus Hermeticum consta de disset tractats, numerats de l´u al catorze i del setze al divuit; el quinze, en realitat, no era tal sinó tres extractes d´Estobeu un error comés per un dels primers editors, Flussas, en el s. XVI. La numeració es mantingué en les edicions posteriors, i, per tant, desaparegué CH XV.\nEl Corpus Hermeticum ja apareix citat en coleccions de pregàries cristianes de finals del segle III i se´n serveixen àmpliament tant els autors cristians (Lactanci, Dídim) com els no cristians (Zòsim, Jàmblic) en les seues controvèrsies.\nAl voltant del 1460, un manuscrit grec procedent de Macedònia (l´actual Laurentianus LXXI 33 A) arribà a Florència en mans d´un monjo, un dels agents destacats per Cosme de Médicis per a la recerca i recopilació de manuscrits; en ell s´incloïa una còpia dels tractats I al XIV del Corpus Hermeticum. Apressat per un Cosme ja vell, Marsili Ficino va procedir inmediatament a traduir-lo (baixa´t el manuscrit de Ficino), per més que allò suposava posposar la traducció dels manuscrits de Plató, prèviament reunits. Hermes abans que Plató: tal era el prestigi que gaudia el Trimegist en el Renaixement.\nLa llista de tractats és la següent\nCH I.- D´Hermes Trimegist: Poimandres\nPoimandres revela a Hermes la gnosi: els atributs divins, l´origen del Cosmos i la naturalesa de l´home. Temes: La Cosmogènesi (cosmos arquetípic, cosmos sensible, Nous y Logos). L´Antropogènesi (l´Anthropos arquetípic, la caiguda, caràcter dual de l´home, els set ancestres de la humanitat, l´androginisme original, el bé i el mal en l´home, la llibertat). La Salvació (mort del cos i anàbasi de l´ànima a través de les esferes planetàries, divinització en el nové cel).\n- Pròleg (paràgrafs 1-3): condicions de la visió i aparició de Poimandres.\n- Cosmogènesi (4-11):\n- En el principi...(4-6): llum-logos, obscuritat-matèria. Els quatre elements\n- El cosmos arquetípic (7-8)\n- El cosmos sensible (8-11): el Nous Demiürg crea set governadors (destí); unit al Logos, activa el cosmos celeste, què, alhora, activa el món sublunar.\n- Antropogènesi (12-23):\n- Origen i naturalesa de l´home:\n- L´Anthropos arquetípic (12-15): origen i naturalesa divina (de l´ànima ). La caiguda: caràcter dual de l´home.\n- Els set ancessors de la humanitat (16-17): imatge dels set planetes, encarnació dels set vicis amb els quals l´ànima es revesteix en el seu descens.\n- L´home comú i els essers sublunars (18-19): ruptura de l´androginisme original. Mandat diví: "Creixeu i multipliqueu-vos".\n- El bé i el mal en l´home:\n- Conseqüència de la llibertat (19-21): amar al cos o reconéixer-se a u mateix; dos tipus d´homes.\n- El paper del Nous (22-23): dimoni benefactor què asisteix als pietosos. Dimoni venjador què castiga als impius amb la mateixa depravació.\n- Soteriologia (24-26)\n- Mort del cos (24)\n- Anàbasi de l´ànima a través de les esferes planetàries (25).\n- Divinització (26): entrada en l´Ogdòada (esfera celeste); unió a Déu, per damunt l´octava esfera.\n- El sermó d´Hermes (27-29): ignorància o gnosi; ebrietat o lucidesa; obscuritat o llum.\n- Acció de gràcies (30-32)\n- Sentit de la visió (30): la regeneració; el silenci.\n- Himne (31)\nCH IIA.- D´Hermes a Tat: Discurs Universal (tractat perdut)\nCH IIB (Títol perdut. Tema: el moviment. Denominacions de Déu)\nDéu i el moviment, déu i l´espai. Denominacions de déu: Bé i Pare\n- El moviment (1-13):\n- Axiomes del moviment (1)\n- El cosmos i l´espai (2-6)\n- Immobilitat de l´espai i el motor (6-8)\n- Tot motor és incorpori i interior a allò mogut (8-9)\n- Inexistència del buit (10-11). Demostració lògica (10) i física (11)\n- L´espai és el nous (12-13).\n- Denominacions de Déu (14-17):\n- Bé: demostració i conseqüències (14-16)\n- Pare: demostració i conseqüències (17)\nCH III.- D´Hermes: Discurs Sagrat\nCosmogènesi (versió curta)\nCH IV.- D´Hermes a Tat: el Crater o la Unitat\nAtributs divins. L´home: funcions; dos tipus d´home (perfectes, racionals); la llibertat; la via de perfecció. La mònada com a imatge de déu.\n- Atributs de Déu: creador, etern, u i únic, incorpori, bo (1).\n- Comeses (2).\n- Dos tipus d´home (3-5): Téleioi - Logikoí.\n- La llibertat (6-8): elegir allò diví o allò mortal.\n- La via de perfecció (8-9). Dificultat: el mal és evident, el bé invisible.\n- L´analogia de la mònada (10-11): imatge del Déu u i únic.\nCH V.- Que Déu és invisible i, alhora, molt evident\nDéu visible en el cosmos: en el macrocosmos (astres, món sublunar, en la matèria caòtica), en el microcosmos (el cos humà). Altres determinacions contradictòries de déu.\n- Déu és invisible (1-2): per a la majoria; de per sí (inengendrat)\n- Déu és evident (2-9)\n- Condicions (2): només per al nous, la seua visió implica un gènere de vida.\nDéu visible en el cosmos (3-9): ordenador, artista, pare\n- En els astres [3-4]\n- En el món sublunar \n- En la matèria (desordenada) \n- En l´home [6-7]: La meravella del cos humà\nResum: Déu es manifiesta en tot el creat [8-9]\n- Altres determinacions contradictòries de Déu (10): Anònim - 'pantònim', incorpori - 'omnicorpori'.\n- Déu, més enllà de la raó (10 -11): la identificació mística.\nCH VI.- Que el bé només és en Déu i en cap altre\nNomés Déu és el bé autosuficient i immutable. Bondat i maldat en el Cosmos i en l´home. Sobre allò Bell i Bo.\n- Sobre el bé (1-4) (tesi: només Déu és el bé, tot el mal està en el cosmos).\n- Només Déu és el bé (1?2):\n- Autosuficient i immutable\n- El bé és l´activitat creadora, privativa de Déu\n- La bondat i la maldat en el cosmos (2): mal en tant que passible i mòbil, bo, en tant que creador segon.\n- La maldat de l´home (3)\n- Sobre allò bell i bo (4-6):\n- La bellesa material és simulacre i aparença\n- Només Déu és la bellesa en sí. El coneixement és la pietat; i la impietat, ignorància: atribuir al cosmos la bellesa que només hi ha en Déu\nCH VII.- Que la ignorancia de Déu és el major mal entre els homes\nCH VIII.- Que cap ésser pereix sinó que equívocament s´anomena destrucció i mort a allò què només és canvi\nCH IX.- Entorn del pensar i el sentir\nGnoseologia: sensació i coneixement. Moral: home material i home essèncial. Sentir i Pensar en el Cosmos. Sentir i Pensar en Déu. Saber i creure.\n- La sensació i el pensament en l´home (1-5):\n- Gnoseologia (1-2): interdependència de sensació i coneixement\n- Moral (3-5). La sensació es refereix a l´home 'material' (Allò corpori - llavors demoníaques), el coneixement a l´home 'essencial' (El nous - llavors divines)\n- La sensació i el pensamient en el cosmos (5-8). Instrument racional i conscient de l´activitat creadora de Déu.\n- La sensació i el pensament en Déu (9): la seua activitat creadora\n- Saber i creure (10)\nCH X.- D´Hermes Trimegist: la clau\nDéu: Pare i bé; el coneixement de Déu (la visió mística). El Cosmos: l´ànima del Cosmos. L´home: l´ànima humana, soteriologia i moral (la gnosi, mort i judici de l´ànima).\n- Pare i bé (1-3)\n- El coneixement de Déu (4-9):\n- La visió mística (4-6)\n- Divinització després de la mort o transmigració (7-9)\n- Caràcter moral (10)\n- L´ànima del cosmos (11)\n- Caràcter moral (12)\n- L´ànima humana (13): El procés de la incorporació\n- Soteriologia i moral (15-25):\n- La gnosi, l´únic camí (15)\n- Mort i judici de l´ànima (16)\n- Càstic i recompensa de l´ànima (19-20)\n- El nous, agent de la retribució (21-24)\n- Excel·lència de l´home pietós (24-25)\nCH XI.- El Pensament a Hermes\nDéu, Eternitat i Cosmos: la tríada primordial; el temps. Déu u i únic (demostració). La via mística.\n- Déu, eternitat, cosmos (2-6)\n- Déu, eternitat, cosmos, temps, generació (2): essència i resultat de l´activitat de cadascun; continuïtat entre tots.\n- Tríada primordial (3): Déu és font, l´eternitat essència i el cosmos matèria.\n- Cosmos i temps. Eternitat: ànima del cosmos i necessitat, providència i naturalesa. Conclusió: Déu existeix\n- Déu u i únic (6-18). Demostració:\n- El cosmos (6-11): necessitat d´un autor i ordenador únic.\n- L´home (12-14): l´analogia del jo, la paternitat\n- Déu, forma intel·ligible (16-18). Conté els arquetips de totes les formes sensibles.\n- El coneixement de Déu com a experiència mística (19-21)\n- Déu visible en la creació (22)\nCH XII.- D´Hermes a Tat: el pensament comú\nEl nous humà: dos tipus d´homes; destí i libertat. El cosmos, l´home i la gnosi.\n- El pensament (nous) (1-14):\n- Naturalesa i activitat (1-2)\n- El nous en l´home:\n- Metge o botxí (3-4)\n- Dos tipus d´home: racional - irracional (6)\n- Destí i llibertat (6-9)]\n- Nous i logos (12-13)\n- El nous en els irracionals (10?11)\n- El cosmos, l´home, el coneixement de Déu (14-23):\n- El cosmos (14-18): caràcter diví i immortalitat\n- L´home (19-20): caràcter diví immortal\n- El coneixement de Déu (21-23): el cosmos com a manifestació de l´únic Déu; ordenador, legislador, dador de vida, primer motor\nCH XIII.- D´Hermes a Tat: entorn de la regeneració i el vot de silenci\nLa doctrina de la regeneració (palingenesia). L´experiència mística. Acció de gràcias (Oracle secret, Fòrmula IV). Jurament de silenci.\n- Preàmbul (1)\n- La doctrina de la regeneració (1-7):\n- Purificació prèvia (1)\n- L´home nou (2)\n- L´experiència d´hermes (3)\n- Inutilitat dels sentits i la intel·ligència (4-6)\n- Purificació dels vicis de la matèria (7)\n- L´experiència de la regeneració (Tat) (8-14):\n- Les potències-virtuts (8-9)\n- El nou Tat (10-11) [la Dècada i la Unitat (12)]\n- Immortalidad de l´home nou (13-14)\n- Acció de gràcies (15-22)\n- Oracle secret, fòrmula quarta (17-20)\n- Acció de gràcies de Tat (21)\n- El vot de silenci (22)\nCH XIV.- D´Hermes a Asclepi\nNecesitat d´una Primera Causa. Déu u i únic. Denominacions de Déu. Déu i el Cosmos. El problema del mal. Déu és el Bé (creador)\nTema: Que Déu i el cosmos són tot el real\n- Pròleg (1)\n- Necessitat d´una primera causa (2)\n- Déu, u i únic (3)\n- Denominacions de Déu: creador i pare (4)\n- Déu i cosmos, l´únic real; parell què és u (4-6)\n- Déu crea sense intermediaris (8)\n- Porquè Déu és el bé (9-10)\n- Epíleg. El vot de silenci (22)\n(El XV no existeix, fou un error de numeració)\nCH XVI.- D´Asclepi al rei Ammó: Definicions\nDéu u i tot. El sol demiürg segon. Els dimonis subordinats als astres. Els homes sota l´influx dels dimonis. Jerarquia d´allò real.\n- Pròleg: les llengües egípcia i grega (1-2)\n- Allò real com a totalitat:\n- Déu, u i tot (3)\n- El sol: demiürg segon (4-9 i 12): nexe entre cel i tierra, imatge sensible de la llum intel·ligible, auriga del cosmos, proveïdor de vida.\n- Els dimonis (10-11 i 13-14): subordinació dels dimonis als astres i d´aquestos al sol.\n- Els homes (14-16):\n- L´influx dels dimonis (14-15)\n- L´alliberament dels dimonis (16)\n- Allò real com a totalitat (17-19):\n- Continuïtat simpàtica entre tots els éssers\n- Jerarquia: Déu, cosmos intel·ligible; sol, cosmos sensible: estels, planetes, atmòsfera, dimonis, homes.\nCH XVII.- (Allò incorpori)\nCH XVIII.- Sobre com l´ànima es veu obstaculitzada per les afeccions del cos\nA estos desset Tractats del Corpus caldria afegir, per la seva semblança amb CH XIII, un dels tractats hermètics trobats en la Biblioteca copta de Nag Hammadi (Alt Egipte), en concret, el tractat 6 del còdex VI, titulat (Discurs) sobre l´Ogdòada i l´Enèada.\nSobre Nag Hammadi i els textos allí trobats hi ha informació en http://gnosis.org/naghamm/nhl.html\nPer altra banda, Editorial Trotta els ha editat en tres volums (traduïts al castellà i comentats pels millors especialistes com Josep Montserrat).


El Parlament aprova la Llei que modifica l'article 8.1 del Decret llei de creació de la Xarxa Hospitalària Pública de les Illes Balears i el procediment de vinculació de centres privats d'atenció especialitzada.\nAmplia la durada dels convenis singulars amb Sant Joan de Déu i Creu Roja que passen de deu a vint anys.\nAl setè i darrer punt de l’ordre del dia de la sessió plenària el Parlament ha aprovat per 54 vots a favor i 2 abstencions (Mixt-Huertas i Mixt-Seijas), el Projecte de Llei de modificació del Decret llei 3/2013, de 14 de juny, de creació de la Xarxa Hospitalària Pública de les Illes Balears i el procediment de vinculació de centres privats d’atenció especialitzada. També ha aprovat, en aquest cas per assentiment, una esmena presentada per tres cinquenes parts dels membres de la cambra que modifica l'exposició de motius.\nEl Projecte de llei, que ha estat tramitat per procediment directe i en lectura única, consta d’una exposició de motius, un article únic, una disposició derogatòria única i una disposició final única.\nL’article únic modifica l’article 8 del Decret llei 3/2013, relatiu a la durada dels convenis singulars. Amb aquesta modificació la durada màxima d’aquests convenis, signats amb els hospitals Sant Joan de Déu i Creu Roja, passa de deu a vint anys, perllongant-se així fins al 2033.\nDurada dels convenis singulars\nEls convenis singulars de vinculació subscrits a l’empara d’aquests Decret llei tindran una durada màxima de vint anys. Les condicions econòmiques pactades inicialment es poden revisar en la forma i en els terminis determinats en el conveni singular de vinculació, dins els límits que estableixen els articles precedents.\nLa presentació del Projecte de llei ha anat a càrrec de la consellera de Salut i Consum del Govern de les Illes Balears, Patricia Gómez. Tot seguit han intervingut els parlamentaris: Vicent Serra (Popular), Marta Maicas (Podem Illes Balears), Bel Busquets (MÉS per Mallorca), Maria Antònia Sureda (El Pi-Proposta per les Illes Balears), Patricia Font (MÉS per Menorca), Olga Ballester (Mixt-Ciutadans) i Vicenç Thomàs (Socialista).


La llum de les imatges i la hipocresia de la política cultural d’Alfonso Rus « Xàtiva Digital\n« Esquerra denuncia l’actitud hipòcrita del PP amb la seva política cultural\nEUPV-Xàtiva respon a les declaracions de l’alcalde sobre la denúncia per prevaricació »\nI en això, arribant a la plaça de la Seu, vaig contemplar amb estupor, com dos enormes cartellots, en negre, que anunciaven l’exposició, feien cantonada sobre el campanar.\nI em vaig espantar. Al cap em va venir una pregunta.\n– Però de quina mena d’assessors s’envolta el senyor Rus?\n1er espant: la posada en escena.\nSe suposa que en primer lloc l’exposició està dirigida a que els amants de l’art gaudisquen i el que ens trobem és una total falta de sensibilitat en el tractament dels edificis i la imatge del paisatge urbà que el visitant de l’exposició s’espera.I en segon terme qualsevol exposició té una vessant pedagògica que ha de traduir-se en què la ciutadania augmente els seus coneixements sobre l’art i aprenga a estimar i respectar el seu Patrimoni.\nCom ha estat possible aquesta posada en escena ?. Ara que a les grans ciutats plenes de cartells publicitaris s’està parlant d’un canvi de model del paisatge urbà, de respectar façanes, a Xàtiva, al senyor Rus se li ocurreix posar aquestos “magnocartells” anunciant l’exposició.\nQuè volen aconseguir amb aquesta apabullant posada en escena.?\nSegons la meua opinió aquesta presentació és desmesurada, en llenguatge senzill, és de mal gust.. La ciutadania de Xàtiva ens mereixem més qualitat en el tractament del nostre Patrimoni.\n2on espant: la divulgació de l’exposició.\nContinuant el passeig, ja en plena plaça de la Seu, vam aguaitar a la Capella de l’Hospital i vaig deduir: -Ací és on està situada la recepció. Què s’haurà editat? Quina serà la projecció pedagògica perquè els nostres conciutadans aprenguen i gaudeixquen d’aquesta exposició? .-Si que estem separats el món de la cultura i la pedagogia de Xàtiva del nostre Ajuntament que no sabem de l’existència de quaderns d’aprofitament didàctic i com se’ns ha ignorat a l’hora de donar propostes per donar a conèixer el nostre Patrimoni.\nDe la divulgació en les nostres escoles i instituts ,no sé encara res. Des del 2005 un grup de companys i companyes i jo mateixa, tenim coneixement i hem incorporat als nostres recursos didàctics materials que es van editar per a l’exposició de la llum de les Imatges de Sant Mateu. I de la nostra ciutat no en sabem res. El senyor Rus i els seus satèl·lits que actuen de regidors o de regidores es caracteritzen per mantenir la seua activitat en la foscor i no volen cap col·laboració ciutadana.\n3er espant: l’ocasió desaprofitada per haver fet una bona restauració.\nComentarem l’ocasió desaprofitada per haver fet una bona restauració és que, segons tenim notícies, sols han llavat la cara dels edificis i ens temem que ahí està tota la restauració que es pensa dur a terme. Així és que tot ha quedat en “arranca de burro i para de rocí”.\nCoincidirem a la vegada en els comentaris, adivinant-se el pensament, sobre el desastre de pavimentació i enllumenat dels carrers Sant Doménech.i Sant Agustí.\n4art espant: la promoció de la ciutat.\nI la projecció d’oferta turística cultural de qualitat? Caldria haver implicat més al comerç tradicional, al comerç artesanal, al món de la cultura. Ocasió desaprofitada per als interessos de la majoria. El senyor Rus li té por a la Cultura, a la societat civil. No vol que participe. Déu ser que molesta als seus interessos particulars.\nContinuarem el passeig pel carrer Corretgeria i acabarem en Santa Tecla. Tot un exemple de la falta de planificació, de reforma i rehabilitació en profunditat d’infrastructures , de dotació de bons serveis; i per supost , per no perdre l’estil el senyor alcalde no ha comptat per a res en l’opinió i necessitats del veïnatge del nucli antic. Sense comentaris.\nEls propòsits, objectius i esforços del Senyor Rus i els seus assessors parlant clar i ras, amb el seu estil tan apabullant i prepotent sols responen a interessos electoralistes . Ens volen fer creure que atenen el centre històric, amb aquestes intervencions?\nI amb la LLum de les Imatges, volien emmirallar als xativins?\nÉs què el senyor Rus tindrà la pretensió que els nostres conciutadans opinen coses com: -Xé, si què és una cosa important acò que estan fent després diuen què no fan res amb això de la cultura!\nSenyor Rus, no insulte la nostra intel·ligència.\nVostè s’ha dedicat a dilapidar el nostre Patrimoni, i a més a més ,no ha fet bé ni la Llum de les Imatges, si la seua intenció amb aquesta exposició era amagar que no respecta el Bellveret i les muralles, que destrueix l’Horta de Xàtiva i la cultura de l’aigua, despreciant la importància de sèquies com la sèquia Murta i el camí de xops que l’envoltaven, el Ninfeu. el cementeri àrab, que permet moviments de terra en la Penya Roja, que deixa morir l’ermita del Puig, que malbarata Santa Clara… , no ho ha aconseguit.\nSenyor Rus, vostè ja no ens enganya. Ens mereixem més respecte.\nAl meu cap, uns últims pensaments de rebeldia abans d’anar-me’n a dormir:\nS’han passat de “rosca”. Reaccionem.\nPerquè ja no volem plorar més el malbaratament del nostre Patrimoni.\nPerquè volem dignitat.\nLupe Ferrer és candidata a l’alcaldia de Xàtiva per Esquerra Republicana del País Valencià\nThis entry was posted on abril 3, 2007 a 2:03 pm\tand is filed under Article d'opinió. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. You can leave a response, o trackback from your own site.


La primera Fira de la Moto aplegarà milers de vehicles a la ciutat\n18 maig 2021 00:31\nUn esdeveniment esportiu pioner que aplegarà milers de motos de les més modernes però també algunes amb models més clàssics. Aquesta és si més no la intenció de la I Fira de la Moto que es realitzarà a Manacor els propers dies 22 i 23 de novembre. L'esdeveniment també tindrà alguns personatges rellevants dins el món del motociclisme, com són el tercer classificat al mundial 2002 de pilot montesa, David Cobos, i el setè classificat de la categoria júnior del campionat d'Espanya 2003, Guillem Soler.\nLa primera fira fou presentada ahir pel delegat d'Esports, Guillem Matamalas, el de Comerç, Andreu Vecina, i el de Serveis Generals, Antoni Frau. Tots tres animaren a la participació perquè el món de la moto torni a recuperar tota l'esplendor perduda els darrers temps.\nEls visitants a la mostra podran veure els darrers models de moto, les d'ocasió, les restaurades, els accessoris i els complements. Diumenge es realitzarà una demostració de minimotos i una volta en moto.


El 2017 és el tercer any consecutiu de sequera | betevé Web\nSarai Sarroca@sarai_sarroca dissabte 30 de desembre, 2017 , 10.46\nEl 2017 és el tercer any consecutiu de sequera\nAquest 2017 manquen més de 80 l/m2 per arribar a la mitjana pluviomètrica anual\nSegons les dades pluviomètriques de l'Observatori Fabra del dia 30 de desembre, només s'han acumulat 518,3 l/m2 de pluja en tot el 2017, mentre que la pluja anual mitjana seria d'uns 600 l/m2. Així doncs, el 2017 serà el tercer any consecutiu de sequera a la ciutat, ja que el 2016 només es van registrar 480,2 l/m2 i el 2015 encara va ser més sec, només va ploure 345,8 l/m2. [Imatge: Xavi Cabo]\nEl 2014 va ser el darrer any plujós a la ciutat. Concretament es van acumular 692,4 l/m2 a l'Observatori Fabra, quan la mitjana pluviomètrica és de 600 l/m2.\nQuan falten poques hores per acabar el 2017, tot sembla indicar que el còmput anual de pluja serà de 518,3 l/m2 , és a dir, mancaran més de 80 l/m2 per tenir registres “normals” de pluja. Aquest fet és força preocupant perquè els darrers dos anys també van ser secs a la ciutat.\nCom és lògic els embassaments de les conques internes de Catalunya, que subministren aigua a les llars barcelonines, també se'n ressenten i el dia 29 de desembre es trobaven, segons dades de l'Agència Catalana de l'Aigua, al 44,94 % de la seva capacitat. Per sort, aquestes darreres setmanes ha nevat al Pirineu i, almenys a la primavera, hi haurà una aportació d'aigua del desglaç.\nPel que fa referència a les previsions meteorològiques dels propers mesos, tot apunta que l'hivern 2018 serà força normal pluviomètricament parlant, tal com us explicàvem fa pocs dies.\nL’inici del 2018 ha estat extraordinàriament plujós a Barcelona\nSense pluges ben bé a finals de mes\nBarcelona concentra en un sol dia la sisena part de la pluja que cau en un any\nRius plens i gruixos de neu rècord als Pirineus\nProhibit l’accés a les platges i als espigons per mala mar\nA les portes d’una nit de pluja intensa i vent a Barcelona\nUn cap de setmana passat per aigua?\nL’estat dels embassaments: Per bon camí i amb bon pronòstic\nCom ha estat el mes de març a Barcelona pel que fa al temps?\nTemps per Setmana Santa: pronòstic diari per a Barcelona i Catalunya\nTempesta elèctrica a Barcelona: les imatges que dilluns van omplir les xarxes\nLa pluja deixa entre 30 i 60 l/m2 a la ciutat\nCau aiguaneu a Collserola en plena primavera\nPer què plou tan sovint per Setmana Santa a Barcelona?\nEls pantans i els boscos es recuperen però la sequera no s’acaba\nEl fred rigorós de la primera quinzena pot marcar també els darrers dies de febrer\nS’inicia el desgel a les valls dels Pirineus\nEl #BioBlitzBCN permet catalogar una mosca inèdita a la ciutat https://t.co/j4vZeGVPrF @museuciencies https://t.co/1cNFdPKuzN


Es presenta aquest vespre el llibre “Jaume Rovirosa, l’hereu” (Rocacresca 1640-Constantí 1704) | Ràdio Cubelles\nEs presenta aquest vespre el llibre “Jaume Rovirosa, l’hereu” (Rocacresca 1640-Constantí 1704)\nL'acte organitzat pels Amics del Castell es farà la sala d'actes de la Parròquia Santa Maria, a partir de les 19h. Comptarà amb Núria Raspall i Rovirosa, autora del llibre.\nEntrevista a Núria Raspall Rovirosa (cliqueu sobre l'enllaç)\nLa sala d’actes de la Parròquia acull aquest divendres 17 de novembre la presentació del llibre “Jaume Rovirosa, l’hereu” (Rocacresca 1640-Constantí 1704), de Núria Raspall i Rovirosa. Serà a partir de les 19h. L’acte està organitzat pel Grup d’Estudis Cubelles Amics del Castell. En el mateix acte, presentat per Joan Vidal i l’autora, es comentarà l’article i l’arbre genealògic d’Els Rovirosa de Cubelles. L’acte estarà obert a les preguntes dels assistents.\nNúria Raspall i Rovirosa (Barcelona, 1949) publica aquest segon llibre sobre la vida d’un dels hereus de la quadra de Rocacrespa, Jaume Rovirosa Castellet, on narra les vivències al llarg dels seixanta-quatre anys que va viure, transcorreguts majoritàriament durant el segle XVII. La recerca genealògica que va emprendre arran de la mort de la seva mare, Dolors Rovirosa Riba, el juny de 2006, l’ha portat a buscar les seves arrels i a endinsar-se al llarg de cinc-cents cinquanta anys, no ja solament dins de les seves vides, sinó també donant una visió dels fets històrics que van ocórrer durant aquells anys a Catalunya. Si a La Nissaga dels Rovirosa.\nUn viatge pel Penedès 1461-2011, oferia una comparativa entre la vida de catorze generacions de Rovirosa i de diversos esdeveniments ocorreguts en alguns dels països europeus més propers, ara els fets que es descriuen fan referència als mateixos llocs on va viure i morir el protagonista mateix i els familiars més íntims.


Escola Pia Santa Anna Mataró: :: GR 83: Buscant el camí del Nord\n:: GR 83: Buscant el camí del Nord\nEls alumnes del CFGM de Conducció de grups en el medi natural fan pràctiques d'orientació\nEl dijous 9 de febrer del 2012, els de grau mitjà d’esports, vam anar a fer una caminada pel GR 83, també anomenat camí del Nord, ja que pràcticament tota l’estona es dirigeix cap el nord.\nA les 9 del matí vam quedar a l’inici del GR a Mataró que està situat al passeig marítim.\nQuan hi vam ser tots ens vam fer una foto i tot seguit varem dividir-nos en quatre grups de sis persones i se’ns va lliurar un mapa de la ruta que havíem de fer: calia posar en pràctica els coneixements adquirits d’orientació i conducció de grups.\nA l’inici, el primer grup va fer de guia i va ser aquest el que s’encarregava d’interpretar el mapa i seguir el camí. A l’arribar a un punt concret del recorregut, el segon grup va passar a fer de guia. I així, successivament els quatre grups van fer de guia tant a l’anada com a la tornada.\nLa intenció era arribar a la font del Mal Pas però per qüestions de temps no hi vam arribar; quan portàvem dues hores caminant vam parar a una esplanada, vam esmorzar i tot seguit vam emprendre el camí de tornada.\nDurant la baixada, vam desviar-nos per veure l’ermita de Sant Martí de Mata i posteriorment ens vam aturar a la de Sant Miquel de Mata per a fer-nos una foto.\nCFGM Conducció de grups


El diumenge 31 de gener de 1971 a la Catedral Basílica de Sta. Maria de La Seu d’Urgell acollia l’ordenació episcopal de Mons. Joan Martí i Alanis (*El Milà 1928- +Barcelona 2009) de mans del llavors Nunci del Papa Mons. Luigi Dadaglio. Martí Alanis tenia llavors 42 anys d’edat i ocupava la vacant que havia deixat el Bisbe Ramon Iglesias Navarri que havia estat coberta interinament per l’Administrador apostòlic Mons. Ramon Malla, Bisbe de Lleida.\n50 anys després, el 31 de gener de 2021, la Catedral de Sta. Maria d’Urgell acollia de nou molts fidels, que malgrat les restriccions de la pandèmia actual, van voler commemorar la joiosa efemèride amb una Eucaristia d’acció de gràcies, presidida per l’Arquebisbe d’Urgell i Copríncep d’Andorra, Mons. Joan-Enric Vives, i concelebrada pels Vicaris Generals i pel Secretari general de la Diòcesi. L’Arquebisbe Joan-Enric lluïa per a la celebració l’anell pontifical de l’Arquebisbe Joan Martí Alanis i el mateix bàcul que li havien entregat feia 50 anys en la seva ordenació episcopal d’Urgell.\nEn iniciar-se la celebració litúrgica l’Arquebisbe Vives va explicar als fidels que en aquell mateix diumenge s’esqueien els 50 anys que Mons. Martí Alanis va esdevenir Bisbe d’Urgell i Copríncep d’Andorra, i com aquella Eucaristia inaugurava un seguit d’actes que la Diòcesi d’Urgell durà a terme l’any 2021 per commemorar aquesta efemèride especialment a finals d’any quan esperem que la pandèmia i la crisi sanitària actual estiguin més apaivagades.\nA la seva homilia l’Arquebisbe Joan-Enric glossà les lectures de la Paraula de Déu proclamades en aquell diumenge on Jesús a Cafarnaüm ensenya amb autoritat i mostra el seu poder alliberador i guaridor del Maligne. L’autoritat de Jesús no prové de títols o condecoracions humanes sinó que neix de ser el Fill estimat del Pare i de viure amb màxima autenticitat la seva missió. L’Arquebisbe demanà a tots els fidels deixar-se “ensenyar” per aquest Mestre a qui podem conèixer especialment a través de la Paraula de Déu, dels sagraments i de la tradició de la Mare Església i aprendre d’Ell el seu esperit “alliberador i guaridor” davant del Mal i de les sofrences dels nostres germans. Aquesta autenticat de Jesús, coherència, entre la paraula i la vida, fou la que intentà viure Mons. Martí Alanis a qui l’Arquebisbe Vives definí com un home de fe, que assegurà amb el seu ministeri apostòlic a Urgell la fe catòlica i la comunió amb el Sant Pare i amb tota l’Església universal.\nMons. Martí erigí les noves institucions de renovació manades pel Concili Vaticà II, i l’aplicà treballant per una Església missionera, misteri de comunió i poble de Déu; austera i servidora dels pobres; Església compromesa amb l’ecumenisme; Església defensora i promotora de la dignitat de la persona i de la seva llibertat religiosa; Església sense afany de poder sinó servidora de tots. Una Església que volia aplicar la Doctrina social a totes les situacions, també a la realitat social i política que llavors es vivia, d’un règim autoritari, respectant l’autonomia de les realitats temporals. Ell va ser agosarat en alguns temes nous: formació del clergat, vocacions vingudes de fora, missió en món rural, turisme, reorganització econòmica diocesana i de les Parròquies, així com de les rectories i de l’acció social envers les necessitats més grans; sense oblidar l’obertura del procés de martiri dels sacerdots diocesans.\nVa ser un home d’Estat. El Bisbe d’Urgell exerceix aquesta prerrogativa de ser Copríncep d’Andorra amb el President de la República Francesa. Fou una de les dimensions més destacades del pontificat de Mons. Joan Martí perquè és molt única, ja que no hi ha cap més Bisbe –tret del Papa- que tingui l’obligació d’acompanyar un País, servint-lo com a Cap d’Estat. Quan prengué possessió com a Copríncep (17.3.1971) havia d’exercir tots els poders conjuntament amb el Copríncep francès. No era pas fàcil. Va servir el Principat amb intel·ligència, prudència i molta generositat, com un Copríncep totalment disponible i servicial, i es pot destacar que anà al davant del procés constitucional amb el Copríncep francès, François Mitterrand, com també amb el Consell General de les Valls i amb les persones que van intuir aquell gran moment històric, únic, per al Principat d’Andorra. Ell, doncs, va poder culminar la Constitució democràtica Andorrana, i n’estava ben orgullós, de l’aprovació i l’acceptació del poble andorrà en el referèndum del 14.3.1993. El seu càrrec de Copríncep va afavorir les relacions amb els Presidents i Coprínceps Francesos, amb el Rei d’Espanya, amb els Presidents de la Generalitat, així com els Presidents del Govern d’Espanya. Amb el procés constitucional i la Constitució de 1993, Mons. Martí passà a ser un Copríncep constitucional, amb poders i responsabilitats molt definides i més restringides. Representa l’Estat Andorrà, arbitra i modera el funcionament dels poders públics i de les institucions, i ha de mantenir els equilibris i la neutralitat envers el joc polític, promovent el bé del país i la seva digna presència entre les nacions. Va deixar 12 pàgines escrites sobre com va aprendre a fer política: des dels clàssics fins als darreres tractats, fent palès com es preparava i exercia les seves responsabilitats a consciència.\nFinalment Mons. Vives destacà com Martí Alanis va ser un home bo, senzill, afectuós, amb ànima alegre i amic dels amics. Fidel a la pregària, a la missa i a la lectura espiritual. Sempre cordial amb tothom. Preparava amb exigència i rigor totes les seves intervencions, des de les més importants a les més simples i senzilles. Estimava els sacerdots, els laics, els religiosos i la gent dels pobles. Coneixia en concret la geografia de la Diòcesi. Posava molta il·lusió, com un infant, en les coses que havia de fer, projectes, viatges, visites, conferències. I va mirar de ser sempre just en totes les seves actuacions.


Hotel Cervantes Mahora Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAllotjaments a Mahora\nVeure tots els 2 allotjaments a Mahora.\nPaseo de Cervantes, 19, Mahora, Mahora, Espanya, 02240 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Hotel Cervantes\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Mahora, no busqui més enllà de Hotel Cervantes. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Hotel Cervantes asseguren una estada plaentera als seus clients. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, habitació familiar, restaurant, bar.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Hotel Cervantes la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Mahora.


Ivan Apartment Skopje Skopje Macedònia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nBulevard Serbia 1/5, Usje, Skopje, Macedònia, 1000 - Veure al mapa\nMés informació sobre Ivan Apartment Skopje\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Skopje, Ivan Apartment Skopje és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Ivan Apartment Skopje, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de habitació familiar, àrea de fumadors.\nL'ambient de Ivan Apartment Skopje es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, ventilador, aparell de televisió són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent jardí. Ivan Apartment Skopje és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Skopje.


ERC vol més mesures per evitar les escoles gueto des de l'Ajuntament\nERC vol més mesures contra la segregació escolar des de l’Ajuntament\nEscrit per Redacció el 3 juliol 2020\nRebutgen l’acord per prestar el superàvit dels Ajuntaments a l’Estat 4 agost 2020\nLourdes Ciuró abandona la direcció del PDeCat 31 juliol 2020\nAprovat justet de Ciutadans al govern Farrés 31 juliol 2020\nDes de fa anys, Sabadell té un problema amb la segregació escolar, el fenomen pel qual l’alumnat més vulnerable per raons econòmiques o d’origen acaba concentrat en alguns centres educatius (públics) i a la pràctica s’acaba configurant una sistema d’educació molt desigual. Esquerra Republicana sosté que el darrer govern municipal va aconseguir reduir el fenomen, també anomenat de les ‘escoles gueto’ i exhorta l’actual govern a posar fil a l’agulla amb noves mesures.\nEl principal grup de l’oposició vol que es redacti un Pla local contra la segregació escolar, que a més i segons diversos estudis bàsicament de la Fundació Jaume Bofill pot repuntar el curs vinent donat els efectes de la pandèmia, per exemple, la preinscripció telemàtica que ha deixat fora desenes de persones. Els fills d’aquestes famílies seran reubicats en les escoles i instituts quan s’acabi la matriculació. També es preveu més matrícula viva (a partir de setembre) perquè la crisi econòmica associada a l’estat d’alarma pot comportar canvis de residència.\nLes competències en ensenyament són de la Generalitat però l’Ajuntament té una certa capacitat en la planificació educativa. Per això els republicans demanaran a través d’una moció que el consistori detecti els estudiants vulnerables i els reservi plaça d’acord amb la Generalitat almenys fins un cop comenci el curs. També volen que l’alumnat vulnerable es distribueixi entre les escoles de forma homogènia, un fet que no succeeix ara perquè acaben bàsicament als centres que tenen places lliures. Proposen a més una mesura clau a fer en la preinscripció: ajustar l’oferta de places al volum real d’alumnes previstos:\n“La sobreoferta de places actual deixa moltes vacants als centres menys desitjats, i aquestes vacants s’omplen amb més facilitat amb alumnes vulnerables de fora de termini o matrícula viva [un cop comença el curs]”, apunta la regidora Èlia Soriano.\nEsquerra assegura que durant l’anterior mandat, amb ells al govern i amb Joan Berlanga com a regidor d’Educació, la segregació escolar va baixar un 10 per cent a primària i un 5 per cent a secundària a la ciutat, segons reflecteixen els estudis del Síndic de Greuges de Catalunya. Però la crisi de la Covid-19 obliga a prendre noves mesures i també, a llarg termini, a fer un Pacte local contra la segregació escolar.\nFundació Jaume Bofill: “la preinscripció telemàtica pot accentuar els prejudicis”\nJoan Cuevas (Fundació Bofill): “La preinscripció telemàtica pot accentuar els prejudicis”\nFoto portada: la regidora republicana Èlia Soriano, entre Juli Fernàndez i el portaveu municipal Gabriel Fernàndez, en un ple. Autor: David B.\nVíctor García es converteix en el primer fitxatge del CE Sabadell\nbarris (151) C.E.Sabadell (708) Carles Rossinyol (176) CE Sabadell (253) CiU (196) Ciutadans (234) CN Sabadell (427) contingut patrocinat (202) coronavirus (318) cultura (214) educació (185) ERC (183) Esteban Gesa (200) festa major (242) FGC (145) Fira Sabadell (175) futbol (393) habitatge (161) història (268) història de sabadell (201) Hospital Parc Taulí (187) incendi (156) Joan Berlanga (195) Josep Ayuso (150) Joventut de la Faràndula (157) Juli Fernàndez (369) Liga Adelante (170) Marisol Martínez (191) Marta Farrés (213) Maties Serracant (307) Mercuri (191) mobilitat (163) música (278) obres (204) Operació Mercuri (153) opinió (1600) ple (228) Pol Gibert (154) Policia Municipal (257) PP (210) PSC (357) Sabadell (167) successos (290) teatre (271) waterpolo (169)


CEAR reclama a la UE i a Espanya vies legals i segures per a acollir a les persones obligades a fugir d'Ucraïna - CEAR País Valencià\n– L’organització fa una crida a la UE i als països limítrofs perquè no tanquen les seues fronteres i faciliten una eixida segura del país.\n– Els Estats membre de la UE s’han de comprometre a la reubicació obligatòria d’aquestes persones atés el principi de solidaritat i responsabilitat compartides.\n– L’any passat, Espanya va resoldre favorablement el 24% de sol·licituds d’asil de persones ucraïneses.\n(24 de febrer de 2022). Davant l’emergència humanitària a Ucraïna, la Comissió Espanyola d’Ajuda al Refugiat (CEAR) reclama a tots els països europeus que donen una resposta solidària, gestionen les fronteres d’acord amb la legalitat internacional i respecten l’accés al dret d’asil, per a garantir la protecció de les persones desplaçades internament i de la població civil en general.\nL’organització, especialitzada en l’acolliment i protecció de persones refugiades, considera que la Unió Europea està davant una nova oportunitat de recuperar els seus valors fundacionals. Per aquest motiu, demana als Estats limítrofs que no tanquen les seues fronteres en aquests moments per a facilitar l’eixida de persones que necessiten buscar refugi i posar la seua vida fora de perill. A més, si fora necessari, assenyala que els Estats membre s’han de comprometre a la reubicació obligatòria d’aquestes persones atés el principi de solidaritat i responsabilitat compartides.\n“La resposta de la UE està sent unànime a l’hora de condemnar els atacs russos que vulneren el dret internacional. Els demanem que siguen igual de contundents a l’hora de respectar el dret d’aquestes persones a sol·licitar asil i d’oferir acolliment en cas necessari”, assenyala Estrella Galán, directora general de CEAR.\nEntre les vies legals i segures que reclama CEAR es troba la possibilitat d’activar al Directiva de Protecció Temporal, aplicable per a situacions d’emergència en cas d’afluència massiva de persones desplaçades, corredors humanitaris des d’Ucraïna o països limítrofs que permeten l’eixida ordenada i segura, així com processos àgils de reagrupació familiar.\nDes de 2014, any que va començar la guerra a la regió del Domàs, 15.751 persones ucraïneses han sol·licitat asil en territori espanyol, amb una previsió que augmenten considerablement en els pròxims mesos. Durant 2021, el 24% de les resolucions d’asil d’Ucraïna van ser favorables.\n2016, un altre any sense refugi // 2016, otro año sin refugio.\nPersones Refugiades rapegen en temps de COVID-19\n“Diàlegs de pau, participació i Drets Humans a Colòmbia”


- dormir barat pais vasc francÃ¨s\nFÃ’RUM SURF => ESCAPADES AL NORD => : Macarrons October 20, 2015, 07:35:20 PM\n: dormir barat pais vasc francÃ¨s\n: Macarrons October 20, 2015, 07:35:20 PM\nHola gent, volem fer una escapada d'un cap de setmana akest proxim mes de novembre a la zona de biarritz. X ser temporada d'hivern els campings estan tancats. La meva consulta es per si sabeu d'alguna pensiÃ³ o hostal barat i a prop de la platja x akesta zona o st juan de luz, merci!\n: Re:dormir barat pais vasc francÃ¨s\n: surfcatalunya.cat October 22, 2015, 07:22:21 PM\nentenc que aneu sense furgo ni similars...\nja estan tots el campings tancats?\ntens algun hotelillo de carretera per uns 50â‚¬ a la mateixa carretera de la costa. N'hi ha un per exemple a l'alÃ§ada de St Jean al costat mar que tÃ© un cartell digital amb el preu de la nit. Un cop allÃ esteu atents a webs tipus booking que podeu trobar ofertes bones si mireu el mateix dia.\nSi trobes algo millor comparteix 8)\n: Macarrons November 13, 2015, 03:23:53 PM\nmerci x la resposta, seguim buscant!\n: surfcatalunya.cat November 13, 2015, 04:47:03 PM\ni sino el que hem fet molts, si aneu en un cotxe no petit, sempre es pot habilitar un llit a la part del darrera ;D


Les conseqüències de la calamarsada de dilluns, encara visibles al Camp de Tarragona\nLes màquines llevaneus treballaven aquest matí a diversos punts, com ara a Tamarit\nLa tarda d'aquest dilluns, 12 de febrer, va emblanquinar algunes zones del Camp de Tarragona. És el cas del Baix Gaià —amb una forta pedregada a mitja tarda entre Tamarit i la Nou de Gaià, o una altra de contundent a Torredembarra durant el vespre. Les conseqüències d'aquesta tempesta es van fer visibles des del primer moment. caos de trànsit a la zona, amb afectacions a l'AP-7, l'A-7 i tant l'antiga com l'actual carretera N-340. A escala visual, però, sobtava veure blanques les carreteres i els carrers d'aquestes poblacions del nord del Tarragonès.\nL'antiga N-340, al seu pas per Tamarit, emblanquinada. | delCamp.cat\nEl gruix de la pedregada va obligar a activar les màquines llevaneus de què disposa la Diputació de Tarragona, que van treballar des de la tarda de dilluns. Però les gèlides temperatures que hi ha hagut durant la matinada d'aquest dimarts, 13 de febrer, han fet que la zona s'hagi despertat encara banyada de blanc. Trams de l'AP-7 amb gruixos importants de calamarsa, sal en alguns trams de la carretera per evitar el perill que suposen les plaques de gel... i les màquines llevaneus encara treballant a zones insòlites, com a Tamarit.\nA poblacions com la Riera de Gaià, la circulació era d'allò més dificultosa aquest dimarts al matí a causa de la precipitació acumulada i el gel que s'hi ha generat. A la Riera, els gruixos de calamarsa eren importants, i és que la tempesta va sorprendre la població a primera hora de la tarda.\nDiversos cotxes, atrapats per la calamarsa i el gel a la Riera de Gaià. | delCamp.cat\nEl carrer del Vial de la Sèquia de la Riera de Gaià, amb calamarsa i molt de gel. | delCamp.cat\n#PEDREGADA #CAMP DE TARRAGONA #TAMARIT


SABADELL.U. E. SANS | La veu de Catalunya (pàg. 3)\nSABADELL.U. E. SANS\nSabadell, 1; U. E. de Sans, 2\nA l'hora anunciada comença el partit, alineant-se els equips sota les ordres de l'Aramburo arbitre no gaire ben vist a Sabadell per actuacions anteriors. Això va fer que algunes de decisions de l'arbitre fossin protestades una mica lleugerament pel públic sabadellenc.\nContra el Sans i durant bona estona juga aquest equip d'una manera formidable, no veient-se enlloc el vencedor del Barcelona de dimecres, la porta del Sabadell era atacada constantment. Jugant els davanters del Sans amb ganes de vencer. Als cinc minuts de joc una pilota passa fregant el pal de la porta del Sabadell; als 10 minuts una altra pilota que passa a dos dits de la porta, i així contínuament, fins que, als 30 minuts de joc, una falsa sortida del porter sabadellenc val el primer gol per al Sans, entrat per en Feliu. El Sabadell es refà un xic, ocasionant un corner contra el Sans, seguida gairebe immediatament d'un cop franc, que, tirat per en Tena I, passe un xic alt. El Sans torna a atacar, i després d'unes quantes arrancades que es perdien per orsai dels davanters del Sans, una bonica centrada d'en Monleon, que passa per davant la porta, és agafada per en Rini, que la tira a gol, no podent fer res et porter per aturar-lo. Centrada la pilota, el Sans torna a atacar, tirant-se uns corners, contra el Sabadell. Es refa aquest, i és atacada fortament la porta sansenca, veient-se actuar En Pedret d'una manera colossal, la qual cosa li val molts aplaudiments. En un batibull davant la porta d'en Pedret el Sans fa un penal, que és transformat en gol per En Bertran. Encara es fan algunes arrencades per ambdues bandes, entrant en acció els des porters, que bloquen molt bé, tant En Pedret com i En Falguera. Aquest darrer, després de les falses sortides dels primers moments, es transforma, demostrant pasta de bon porter, i acaba el primer temps amb el resultat de 2 a 1 a favor de la Unió Esportiva. Malgrat algunes protestes infonamentades del públic l'Aramburo ha estat encertat en aquesta part.\nLa segona part comença amb una gran apatia per part dels dos equips que sembla que no juguin els mas teixos jugadors de la primera part. El Sabadell amb tot juga millor que abans, degut segurament a l'apatia del Sans. El dominés alternat, tirant-se quatre corners contra el Sans per dues contra el Sabadell.\nHi ha algunes poques, arrencades per ambdues parts, sense que es vegi res de bo. A causa d'una entrada violenta En Tena II pega un cop de puny a un jugador del Sans i és expulsat del camp per l'arbitre, originant-se algunes protestes. Nosaltres creiem que té raó de treure'l: ja és hora que s'acabin aquestes violències entre els jugadors. L'arbitre reste un xic desmoralitzat per les protestes. Hi ha unes mans involuntàries a l'area fatal de les dues portes que l'arbitre no assenyala, creiem que encertadament. En aquesta segona part; forca avorrida, no es féu cap gol, acabant-se, doncs, el partit amb dos gols a un favor de la U E de Sans.\nEls equips eren alineats aixi:\nU. E. de Sans. Pedret, Perelló, Balasch, Calvet, Gularons, Soligó, Rini, Martínez, Feliu, Campins i Monleón.\nSabadell: Falguera, Cabedo, Muntané, Morera, Llumà, Tena I, Molins, Bertran, Mateu, Tena II, Sans.


FirefoxCAT: S'ha creat una galeria del Jetpack\nS'ha creat una galeria del Jetpack\nescrit per Aljullu a les 14:56 a les categories actualitzacions, extensions\nEl Jetpack segueix els passos del Personas; amb la diferència que el segon consisteix en petits temes i el primer són scripts que funcionen com miniextensions que s'instal·len sense haver de reiniciar el navegador.\nEl pas que faltava perquè la comunitat s'impliqués en el projecte Jetpack era que es creés un web on poder trobar tots els scripts creats. Ara ja hi és i de moment el podem trobar a jetpackgallery.mozillalabs.com.\nParal·lelament s'ha publicat la versió 0.6 del Jetpack, que fa encara més senzill pels programadors crear elements del menú (amb una simple línia de codi) i facilita la feina d'emmagatzemar dades de l'usuari.\nDe ben segur que en les properes versions vindrà instal·lat per defecte amb el Firefox, com passarà amb el Personas a la versió 3.6.\n"Announcing Jetpack 0.6" i "Launching the Jetpack Gallery" - Mozilla Labs


Bon dia, M. Carme, no vaig tenir el gust de coneixer-te el passat dimecres a la Conselleria, però hi ha força coses que em sorprenen molt del que dius. Tu opines: «aquesta llei està malament des de la seva concepció»…M. Carme, no hi ha cap llei, hi ha una Resolució que recull les aspiracions de 140.000 persones que varen signar i la voluntad manifesta, pactada i negociada amb la Comissió Promotora de tots els diputats i diputades que estaven al Parlament de Catalunya el dia que es va veure la ILP, i que s’ha de cumplir perquè això és la democràcia, encara que a tu personalment no t’agradi. I desprès d’haver-te informat correctament d’aquest fet, et diré que ja que sembles conèixer a Gandhi, et revisis la teva mala llet a l’hora de regatejar ambulàncies a companyes que lliurement exercien el seu dret (també els seus Drets Humans) de donar suport a la Comissió de Seguiment, de la que tu en formaves part, perquè a mi em sembla gairebé inhumana.\nJo sí que em sento estafat de veure que persones que, segons el meu entendre, es munten «xiringuitos» per pura complaença i per una vanitat que jo considero més malaltissa que qualsevol altra malaltia, s’atreveixin a demanar ser interlocutores amb les administracions i institucions. En nom de qui hi aneu? En nom de qui parleu?\nCarme, comparteixo l’opinió de l’Angels i no entenc que hi fas a la comissió de salut de seguiment de la implantació de la Resolució, si segons tu mateixa,»El plantejament d’aquesta llei, està malament des de la seva concepció». A que hi vens, si no pots defensar un cosa en la que no hi creus?\nI la vida del S XXI. No penso malgastar-la perdent el temps amb infantilismes i rebequeries. Ah!! I per el que parlava «d’adeptes»!! Quin «repelùs» aquesta paraula. No ha format mai part ni del meu vocabulari, ni de la meva vida… Té tota la pinta a SECTA… Potser faci pensar a més d’un. Surt fora el que es viu.


Colpbol - Tallers didàctics\nFormant nous mestres del nostre esport\nJuanjo Bendicho continúa amb el Programa de Formació de Colpbol als tècnics esportius. Aquesta setmana, centre Sagrada Familia de València.\nEls CEIP de Silla i Massarrojos disfruten del Colpbol\nEls esportistes en edat escolar de Silla i Massarrojos reben un taller de Colpbol.\nMembres de l'Associació ADISMA gaudixen del Colpbol a la localitat de Massamagrell\nGràcies per ser tan meravellosos !!!\nTallers didàctics de Colpbol als col·legis de Mislata


Retrat a l'Enric Pujol\nCampions del grup d'alevins de primera divisió de la temporada 1985-1986.\nDijous, 27 Juny 2019 10:08\nFrancesc Estatuet visita de forma habitual la redacció d'El Tot Mataró. En aquesta ocasió, va venir a cedir-nos una fotografia que ens mostra els campions del grup d'alevins de primera divisió de la temporada 1985-1986.\nBen equipats i amb cara de satisfacció, els jugadors de la Penya de Mataró posen al camp Enric Pujol, equipament on centenars de nens i nenes han crescut i millorat les seves tècniques futbolístiques. Amb el temps, aquest camp de sorra ubicat a Cerdanyola ha canviat de funció. Fins fa poc s'utilitzava per organitzar festes de barri i esdeveniments semblants, i des del 2018 hi ha programada una obra per transformar-lo en pista polivalent coberta.\nPenya de Mataró