Les instal·lacions del gas i les revisions obligatòries | Informació i educació per al consum\n← Les reclamacions de consum a les empreses ferroviàries\nLa resolució judicial i extrajudicial dels conflictes de consum →\nCada cop és més freqüent que ens truquin a la porta de casa i ens diguin “venim a fer la revisió del gas”, però de quina revisió estem parlant? De l’obligatòria? Qui la fa? La companyia que tenim contractada? Una empresa privada?\nEn ocasions, en fer una revisió no obligatòria ens fan signar una “factura”, que en realitat és un contracte de manteniment, que després ens obliga a pagar durant tot l’any un servei que ni hem demanat ni sabíem que estàvem contractant i és un servei que, normalment, té un cost molt més elevat que la simple revisió obligatòria.\nCompte amb les visites sorpresa que ens fan a domicili aquestes empreses que fan revisions del gas!\nCom sempre diem, ser persona consumidora no és una tasca gens fàcil, per això us deixo aquí un resum de la regulació de les revisions i de les instal·lacions del gas, que poden ser de gas natural o dels gasos liquats del petroli –GLP-, més coneguts com el gas butà i el gas propà.\nHem de distingir però tres situacions amb les que ens podem trobar:\nInstal·lacions canalitzades de gas natural, gas butà o gas propà (amb comptador)\nSi es tracta d’una instal·lació canalitzada de gas natural, de gas butà o propà, caldrà realitzar la corresponent inspecció periòdica obligatòria, cada 5 anys, i tal i com diu l’article 7.2.1 del Reial Decret 919/2006, de 28 de juliol, pel qual s’aprova el Reglament tècnic de distribució i utilització de combustibles gasosos i les seves instruccions tècniques complementàries ICG 01 a 11 –RTDG- aquestes inspeccions periòdiques de les instal·lacions receptores alimentades des de xarxes de distribució per canalització, hauran de ser realitzades pel distribuïdor, utilitzant mitjans propis o externs. Així mateix, es preveu que la inspecció periòdica de la part comunitària de les instal·lacions receptores haurà de ser efectuada pel distribuïdor, utilitzant mitjans propis o externs.\nEls preus d’aquestes revisions no són lliures, els marca l’administració i la persona consumidora se n’ha de fer càrrec del seu import, que es paga en la factura de subministrament i no directament a l’empresa que faci la inspecció.\nInstal·lacions no canalitzades connectades a “bombones” de gas butà o gas propà.\nLes persones titulars o en el seu defecte, les usuàries de les instal·lacions, hauran de realitzar, tal i com preveu l’article 22 del Reial Decret 1085/1992, de 11 de setembre, pel qual s’aprova el Reglament de l’activitat de distribució de gasos liquats del petroli – RDDGLP-, revisions periòdiques de les instal·lacions, cada 5 anys, i per fer-ho hauran d’escollir qualsevol empresa habilitada, que haurà d’expedir el corresponent certificat acreditatiu de la revisió.\nAquest certificat s’expedeix per triplicat i un dels fulls s’ha de donar a la persona consumidora, l’altre se’l queda l’empresa instal·ladora i l’altre el remet l’empresa instal·ladora a l’empresa subministradora.\nL’empresa subministradora, en rebre la còpia del certificat, en tindrà constància i controlarà el dia en que s’hagi de tornar a realitzar, pel que durant l’últim any de vigència, comunicarà amb una antelació mínima de tres mesos, a la persona usuària la seva obligació de tornar a realitzar la revisió i en el cas que no tingui constància de la nova revisió obligatòria, ho comunicarà a l’administració competent i haurà d’interrompre el subministrament.\nEls preus d’aquestes revisions no venen marcats per l’administració, sinó que són lliures i s’han d’informar a les persones consumidores abans de realitzar les revisions, perquè pugui escollir l’empresa habilitada que més li convingui.\nMalgrat aquestes revisions periòdiques obligatòries, el titular o en el seu defecte l’usuari de la instal·lació, ha de comprovar mitjançant empreses autoritzades o quan escaigui, pels tècnics dels serveis oficials dels aparells, la data de caducitat dels elements de la instal·lació, i els haurà de substituir abans de la finalització d’aquesta data.\nInstal·lacions directes des de la “bombona” als aparells mòbils unitaris de gas.\nQuan parlem de les instal·lacions domèstiques d’un únic envàs de GLP de capacitat inferior a 15 Kg, connectat amb un tub flexible o acoblat directament a un sol aparell de gas mòbil, aquestes queden excloses de la revisió obligatòria, tal i com estableix l’article 4 de la ITC-ICG 06 del –RTDG -, encara que, malgrat això, la persona usuària ha de controlar la data de caducitat del tub flexible del gas i del funcionament dels aparells.\nLes empreses instal·ladores de gas\nEn el cas del subministrament de gasos GLP, són aplicables el Reial Decret 1085/1992, de 11 de setembre, pel qual s’aprova el Reglament de l’activitat de distribució de gasos liquats del petroli – RDDGLP -i el Decret 317/1993, de 9 de novembre, sobre manteniment i revisió de les instal·lacions receptores de gasos liquats del petroli –DMRGLP-.\nAbans de donar d’alta un servei de subministrament de GLP canalitzat, s’ha de realitzar una inspecció inicial per part de l’empresa subministradora per verificar que aquesta compleix la normativa de seguretat.\nEn el cas que, després de la inspecció realitzada per l’empresa subministradora, es detecti que la instal·lació no compleixi la normativa, l’empresa ho ha de comunicar a la persona usuària i a l’empresa instal·ladora, que haurà de solucionar l’anomalia sense cap cost per part de la persona consumidora, sempre que la disconformitat sigui conseqüència de l’actuació de l’empresa instal·ladora.\nPer poder-se donar d’alta del subministrament del gas natural, caldrà que una empresa instal·ladora faci un projecte de la instal·lació i l’executi i se’n faci responsable de la seva seguretat i a partir d’aquest moment, d’acord amb l’article 34 del Reial Decret 1434/2002, de 27 de desembre, pel qual es regulen les activitats de transport, distribució, comercialització, subministrament i procediments d’autorització d’instal·lacions de gas natural – RDTDCSGN -, el personal de l’empresa distribuïdora procedirà a comprovar la documentació, precintarà els equips de mesura, verificarà l’estanquitat de la instal·lació i posarà en funcionament el subministrament del gas, si tot està correcte.\nAquest article també preveu que els titulars d’aquestes instal·lacions abonin l’import derivat de les inspeccions periòdiques al distribuïdor. La instrucció tècnica complementària ICG 07 “Instal·lacions receptores de combustibles gasosos” preveu a l’apartat 4 que cada cinc anys i dins de l’any natural de venciment d’aquest període, els distribuïdors de gasos combustibles per canalització hauran d’efectuar una inspecció de les instal·lacions receptores dels seus respectius usuaris, repercutint-los el cost derivat de les inspeccions. En el supòsit d’instal·lacions de fins a 70 kW de potència instal·lada, la inspecció ha de comprendre des de la clau d’usuari fins als aparells de gas, inclosos aquests.\nAddicionalment, els distribuïdors a les instal·lacions dels quals es trobin connectades les instal·lacions receptores individuals dels usuaris procediran a inspeccionar la part comunitària d’aquestes amb una periodicitat de cinc anys.\nAltres inspeccions periòdiques obligatòries d’aparells relacionats amb l’electricitat i el gas.\nEl Reial Decret 1027/2007, de 20 de juliol, pel qual s’aprova el Reglament d’instal·lacions tèrmiques als edificis – RITE -, estableix diverses obligacions per tal de realitzar revisions periòdiques, com és el cas de les calderes de gas, de gasoil i els aparells d’aire condicionat.\nQueden fora d’aquestes revisions, els les estufes elèctriques, els termos elèctrics o els escalfadors instantanis d’aigua.\nEl RITE, és el Reglament d’instal·lacions tèrmiques en els edificis, que té per objecte establir les exigències d’eficiència energètica i seguretat que han de complir les instal·lacions tèrmiques en els edificis destinades a atendre la demanda de benestar i higiene de les persones, durant el seu disseny i dimensionament, execució, manteniment i ús, així com determinar els procediments que permetin acreditar-ne el compliment.\nHem de considerar com instal·lacions tèrmiques les instal·lacions fixes de climatització (calefacció, refrigeració i ventilació) i de producció d’aigua calenta sanitària, destinades a atendre la demanda de benestar tèrmic i higiene de les persones.\nEl RITE només s’aplica a les instal·lacions tèrmiques en els edificis de nova construcció i a les instal·lacions tèrmiques en els edificis construïts, pel que fa a la seva reforma, manteniment, ús i inspecció, amb les limitacions que s’hi determinen.\nS’entén per reforma d’una instal·lació tèrmica tot canvi que s’hi efectuï i que suposi una modificació del projecte o memòria tècnica amb què va ser executada i registrada. En aquest sentit, es consideren reformes les que estan compreses en algun dels casos següents:\na) La incorporació de nous subsistemes de climatització o de producció d’aigua calenta sanitària o la modificació dels existents;\nb) La substitució per un altre de diferents característiques o ampliació del nombre d’equips generadors de calor o de fred;\nc) El canvi del tipus d’energia utilitzada o la incorporació d’energies renovables;\nd) El canvi d’ús previst de l’edifici.\nAixí doncs, el titular de les instal·lacions fixes de climatització (calefacció, refrigeració i ventilació) i de producció d’aigua calenta sanitària, destinades a atendre la demanda de benestar tèrmic i higiene de les persones, han de realitzar, cada any, tal i com estableix l’article 28 del RITE, una revisió d’aquestes instal·lacions per part d’empreses mantenidores autoritzades, que hauran de lliurar el certificat de manteniment, que s’ha d’enviar, si es determina, a l’òrgan competent de la comunitat autònoma, i n’ha de quedar una còpia en poder del titular de la instal·lació.\nLa validesa del certificat de manteniment expedit ha de ser com a màxim d’un any.\nEl certificat de manteniment, segons el model establert per l’òrgan competent de la comunitat autònoma, ha de tenir com a mínim el següent contingut:\na) identificació de la instal·lació;\nb) identificació de l’empresa mantenidora, del mantenidor autoritzat responsable de la instal·lació i del director de manteniment, quan la participació d’aquest últim sigui preceptiva;\nc) els resultats de les operacions realitzades d’acord amb la IT 3;\nd) declaració expressa que la instal·lació ha estat mantinguda d’acord amb el «Manual d’ús i manteniment» i que compleix els requisits exigits a la IT 3.\nEls preus de les revisions de les calderes i dels aparells de climatització, el fixen i el cobren directament les empreses mantenidores, que n’han d’informar prèviament a les persones consumidores abans de prestar cap servei.\nRequisits d’informació a les persones consumidores, per part de les empreses habilitades per realitzar les instal·lacions, el manteniment i les inspeccions del gas i les instal·lacions tèrmiques dels edificis.\nEl TÍTOL V del Codi de Consum de Catalunya, estableix els següents requisits que han de complir les empreses que presten serveis a les persones consumidores i que per tant, són aplicables a les empreses d’ instal·lació, manteniment, reparació i revisió d’instal·lacions del gas.\nEls empresaris que ofereixin o prestin qualsevol tipus de servei o que en facin publicitat han d’informar les persones consumidores del preu complet del servei per mitjà d’un rètol visible a l’establiment o d’una tarifa o un fullet de preus.\nEls empresaris que ofereixin o prestin qualsevol tipus de servei o que en facin publicitat han de fer i lliurar a les persones consumidores un pressupost previ del servei si la persona consumidora no pot calcular directament el preu, llevat que aquesta renunciï a l’elaboració del pressupost expressament, de manera manuscrita i amb la seva signatura.\nLes còpies dels pressupostos s’han de conservar durant un termini mínim de sis mesos des de la no-acceptació del pressupost o des de la finalització del servei, segons que correspongui.\nL’import no pot sobrepassar el que s’ha indicat o el corresponent al temps real emprat per a elaborar el pressupost.\na) El nom o la raó social del prestador o prestadora, el número d’identificació\nfiscal i adreça completa de l’establiment.\nA banda dels pagaments parcials, un cop finalitzat el servei, s’ha de complir l’obligació d’estendre una factura, un tiquet o un justificant de pagament.\nL’empresari o empresària, si per qualsevol circumstància no pot complir les obligacions derivades de les relacions de consum acordades amb la persona consumidora, ha de garantir que es compleixin per mitjà de la seva pròpia infraestructura o d’una infraestructura aliena.\nEls serveis s’han de garantir com a mínim per un període de sis mesos des que hagi finalitzat el darrer acte o activitat en què consisteixi la prestació i durant 2 anys per les peces substituïdes.\nNo es poden cobrar preus abusius, especialment si les circumstàncies particulars del cas minven la llibertat d’elecció de la persona consumidora.\nSi per a la prestació del servei s’ha de dipositar el bé, s’ha de lliurar a la persona dipositant un resguard de dipòsit, en què han de constar com a mínim les dades següents:\nb) La identificació de la persona dipositant.\nEl dipositari o dipositària ha de conservar una còpia del resguard de dipòsit durant tres anys.\nSi el bé s’ha dipositat a l’establiment, per a recollir-lo s’ha de presentar el resguard de dipòsit. Si la persona consumidora no el té, ha d’acreditar la titularitat sobre el bé de qualsevol de les maneres admeses en dret.\nSi hi ha un pressupost previ, aquest pot tenir els efectes del resguard de dipòsit, sempre que hagi estat acceptat per la persona consumidora i el document indiqui aquesta condició.\nLa persona consumidora perd el dret a recuperar el bé lliurat un cop transcorreguts tres anys des de la data de lliurament. El prestador o prestadora, amb una antelació de tres mesos al venciment d’aquest termini, ha de comunicar fefaentment a la persona dipositant la data de venciment i la destinació que preveu donar al bé. Si, un cop exhaurit el termini, la persona consumidora no ha objectat res, el prestador o prestadora pot disposar del bé de la manera que estableixen les lleis.\nSi els prestadors apliquen preus o despeses autoritzats o decidits per l’empresa de la marca que representen, han de tenir a disposició de la persona consumidora unes taules o tarifes de preus i despeses elaborades per la marca.\nEls prestadors de serveis de marca estan vinculats per la publicitat i les ofertes que faci l’empresa de la marca amb relació als béns o serveis que comercialitza, llevat que en el document publicitari constin els establiments que comprèn la promoció o l’oferta i els prestadors no hi estiguin inclosos.\nPosted on 20 Setembre 2013, in DRETS PERSONES CONSUMIDORES, SERVEIS BÀSICS and tagged butà, CONSUM, dret consum, empreses instal·ladores de gas, gas, gas natural, manteniment gas, persones consumidores, RECLAMACIONS, revisió del gas, revisions obligatòries. Bookmark the permalink.\tDeixa un comentari.


bellreguard.net - agermanament\nEl dia 29 de setembre de 1987 Josep Seguí Avargues, alcalde de Bellreguard, i Vincenzi Roberto, Alcalde de Bazzano, proclamaven l'agermanament dels dos pobles sota el patrocini de la Federació Mundial de Ciutats Unides. La intenció d'este agermanament era el de promoure intercanvis culturals, turístics, esportius, socials i económics d'interés per al conjunt dels nostres pobles.\nAra, 22 anys després d'aquell primer contacte i després de diverses visites a un poble i l'altre, des de l'Ajuntament s'han iniciat contactes amb Bazzano per tal de recuperar les bones relacions que s'han tingut amb este municipi italià.\nEls amics de Bazzano ens han proposat participar en un encontre entre pobles i ciutats, que han pres el compromís de retrobar formes de vida més tranquil·les. Aquest moviment es coneix internacionalment com a Città Slow.\nEl municipi de Bazzano està situat a la regió italiana d'Emilia-Romanya a la Provincia de Bolonya. Degut a la seua ubicació en la frontera entre dos províncies, ja en l'Edat Mitjana va ser identificat com a castell. Actualment té una població de més de 6.800 habitants.\nEl símbol de Bazzano es la magrana i Santo Stefano es seu patró que es celebra cada 26 de desembre. Recentment també ha sigut nombrat patró a San Giuseppe que al igual que nosaltres, Sant Josep, ho celebren el 19 de març.\nA principis de setembre a Bazzano es celebra l'Autunno Bazzanese, on s'ofereixen cites gastronòmiques, concerts, espectacles i events culturals de tot tipus.Tots els dissabtes, desde l'any 1576, el municipi es converteix en un anar i vindre de compradors i comerciants que es donen cita al mercat. Es un dels mes grans de la província on destaca la venta d'aus de corral.\nBazzano també destaca pel seu carnaval: Barbazècch dla Cà di Zoca. Diversos personatges vestits d'època interpreten el paper dels immigrants que tornen a Bazzano després de llargs viatges i ostenten una riquesa que es més que improbable.\nTot aquell que visite este municipi italià té com a cita obligada “La Rocca dei Bentivoglio”, una fortalesa construïda abans de l'any 1000 en la defensa contra les invasions bàrbars.\nBazzano conta també amb el museu arqueològic “Arsenio Crespellani” fundat a l'any 1873. En ell podem observar materials del Paleolític, Mesolític, Edat de Bronze, Edat Mitjana, Renaixement i Edat Moderna entre d'altes. El museu també s'ofereixen cursos de laboratori d'arqueologia per a escolars.\nL'Esglesia de S. Estefano. Es un dels edificis més antics de la ciutats i, encara que no es pot concretar la data del seu origen, s'anomena per primera vegada a l'any 789.\nAl llarg d'estos 22 anys d'agermanament han sigut diversos els viatges d'intercanvi i les activitats realitzades entre Bellreguard i Bazzano. Entre ells destaca la creació al nostre poble de la plaça que porta el nom del municipi italià. La Plazza Bazzano fou inaugurada el 24 d'octubre del 1993 com agraïment a la seua hospitalitat.\nTambé s'han realitzat convencies, activitats esportives i concerts que demostren la bona relació que sempre han mantingut estos municipis i que esperem no es perden mai.\nPodeu trobar més informació sobre Bazzano a la web:


'Incòlume': les noves natures mortes del MNAC\n‘Incòlume’: les noves natures mortes del MNAC\nEl museu exposa dinou peces del Segle d'Or procedents d'un nou dipòsit\nEl Museu Nacional d’Art de Catalunya estrena ‘Incòlume’, una nova exposició temàtica sobre un dels gèneres més assajats pels pintors: la natura morta. Es tracta d’un recull de dinou obres procedents d’una col·lecció privada i majoritàriament inèdites que pertanyen al període del Segle d’Or. Entre les obres exposades hi destaquen les dels pintors Juan de Arellano, Antonio Ponce, Juan de Espinosa, Tomás Hiepes, Pedro de Camprobín o Juan van der Hamen.\nLa mostra estarà oberta fins el febrer de 2016 i després les obres passaran a formar part de la col·lecció del museu durant un període de cinc anys. Aquests bodegons serviran per completar alguns buits de la col·lecció del MNAC, ja que fins ara el museu no posseïa cap obra de vuit dels pintors que ara s’hi exposen.\nLa natura morta del Segle d’Or és la culminació de les tendències realistes del nord d’Europa, en contraposició amb el Renaixentisme italià i el món flamenc. Segles abans, les natures mortes apareixien acompanyant figures i escenes, però com a gènere autònom no es van inventar fins el XVI. Per això, malgrat l’austeritat i la sobrietat del gènere, la natura morta sorgeix dels fluxos de pensament, del teatre i la poesia de l’època. Les seves composicions són simbòliques i sovint al·ludeixen a tòpics clàssics.


aprovada per la 29 Conferència General de la UNESCO, el dia 11 de novembre de 1997\nBo i recordant que el Preàmbul de la Constitució de la UNESCO fa esment dels "principis democràtics de la dignitat, la igualtat i el respecte mutu de les persones", rebutja qualsevol "doctrina sobre la desigualtat de persones i races", indica "que l'àmplia difusió de la cultura i l'educació de la humanitat de cara a la justícia, la llibertat i la pau són indispensables per a la dignitat de les persones i constitueixen un deure sagrat que totes les nacions han de complir amb un esperit de responsabilitat i col.laboració mútues", declara que "aquesta pau s'ha de bastir sobre la base de la solidaritat intel.lectual i moral de la humanitat" i estableix que l'Organització vol aconseguir "mitjançant la cooperació de les nacions del món en els àmbits de l'educació, de la ciència i de la cultura, els objectius de pau internacional i de benestar general de la humanitat, per a l'obtenció dels quals es va fundar l'Organització de les Nacions Unides, tal com proclama la seva Carta";\nBo i recordant solemnement la seva adhesió als principis universals dels drets humans, establerts en concret a la Declaració Universal dels Drets Humans del 10 de desembre de 1948, així com en els dos Pactes Internacionals de les Nacions Unides sobre Drets Socials i Culturals i sobre Drets Civils i Polítics del 16 de desembre de 1996, a la Convenció de les Nacions Unides per a la Prevenció i la Sanció del Delicte de Genocidi, del 9 de desembre de 1948, la Convenció Internacional de les Nacions Unides per a l'Eliminació de totes les formes de Discriminació Racial, del 21 de desembre de 1965, la Declaració de les Nacions Unides sobre els Drets de les persones amb Deficiències Mentals, del 20 de desembre de 1971, la Declaració de les Nacions Unides sobre els Drets dels Incapacitats, del 9 de desembre de 1975, la Convenció de les Nacions Unides per a l'Eliminació de totes les Formes de Discriminació contra la Dona, del 18 de desembre de 1979, La Declaració de les Nacions Unides sobre els Principis Fonamentals de Justícia per a les Víctimes de Delictes i de l'Abús de Poder, del 29 de novembre de 1985, la Convenció de les Nacions sobre els Drets dels Infants, del 20 de novembre de 1989, les Normes Uniformes de les Nacions Unides sobre la Igualtat d'Oportunitats per a les Persones Discapacitades, del 20 de desembre de 1993, la Convenció sobre la Prohibició del Desenvolupament, la Producció i l'Emmagatzemament d'Armes Bacteriològiques (biològiques) i Toxíniques, i la seva Destrucció, del 16 de desembre de 1971, la Convenció de la UNESCO relativa a la Lluita contra les Discriminacions en l'àmbit de l'Ensenyament, del 14 de desembre de 1960, la Declaració de la UNESCO sobre els Principis de la Col.laboració Cultural Internacional, del 4 de novembre de 1966, la Recomanació de la UNESCO sobre la Situació dels Investigadors Científics, del 20 de novembre de 1974, la Declaració de la UNESCO sobre la Raça i els Prejudicis Racials, del 27 de novembre de 1978, així com el Conveni de l'OIT (núm. 111) sobre la Discriminació en Matèria de Treball i Ocupació, del 25 de juny de 1958, i el Conveni de l'OIT (núm. 169) sobre Pobles Indígenes i Tribals en països independents, del 27 de juny de 1989.\nTenint presents, i sense prejudici del que disposin els instruments internacionals que poden tenir a veure amb les aplicacions de la genètica en el camp de la propietat intel.lectual, especialment la Convenció de Berna per a la Protecció de les Obres Literàries i Artístiques, del 9 de setembre de 1886, i la Convenció Universal de la UNESCO sobre els Drets d'Autor, del 6 de setembre de 1952, revisada per darrera vegada a París el 24 de juliol de 1971, el Conveni de París per a la Protecció de la Propietat Industrial, del 20 de març de 1883, revisada per darrera vegada a Estocolm el 14 de juliol de 1967, el Tractat de Budapest de l'OMPI sobre el Reconeixement Internacional del Dipòsit de Microorganismes amb l'objectiu de Procediment en matèria de Patents, del 28 d'abril de 1977, l'Acord sobre els Aspectes dels Drets de Propietat Intel.lectual relacionats amb el Comerç (ADPIC), annex a l'Acord que estableix l'Organització Mundial del Comerç, que va entrar en vigor l'1 de gener de 1995;\nTenint també en compte la Convenció de les Nacions Unides sobre la Diversitat Biològica, del 2 de juny de 1992, bo i posant de relleu en aquest sentit que el reconeixement de la diversitat genètica de la humanitat no ha de provocar interpretacions de naturalesa social o política que poguessin posar en qüestió "la dignitat intrínseca i (...) els drets igualitaris i inalienables de tots els membres de la família humana", d'acord amb el preàmbul de la Declaració Universal dels Drets Humans;\nRecordant les seves Resolucions 22 C/13.1, 23 C/13.1, 24 C/13.1, 25 C/5.2, 25C/7.3, 27 C/5.15, 28 C/0.12, 28 C/2.1 i 28 C/2.2 per les quals la UNESCO es va comprometre a promoure i desenvolupar la reflexió ètica i les acivitats connexes pel que fa a les conseqüències dels progressos científics i tècnics en el camp de la biologia i la genètica, tot respectant els drets i les llibertats de l'ésser humà.\nBo i reconeixent que la recerca sobre el genoma humà i les aplicacions que se'n deriven obren unes immenses perspectives de millora de la salut de les persones i de tota la humanitat, però subratllant que l'esmentada recerca ha de respectar plenament la dignitat, la llibertat i els drets de les persones, així com la prohibició de tota forma de discriminació basada en les característiques genètiques,\nProclama els principis següents i aprova aquesta Declaració:\nA. La dignitat humana i el genoma humà\nArticle 1 El genoma humà és la base de la unitat fonamental de tots els membres de la família humana i del reconeixement de la seva dignitat i diversitat intrínseques. En un sentit simbòlic, el genoma humà és el patrimoni de la humanitat.\na) Tothom té dret al respecte de la seva dignitat i drets, siguin quines siguin les seves característiques genètiques.\nb) Aquesta dignitat implica que les persones no es poden reduir a les seves característiques genètiques, i que s'ha de respectar el seu caràcter únic i la seva diversitat.\nArticle 3 El genoma humà, que per naturalesa evoluciona, està subjecte a mutacions. Conté unes possibilitats que s'expressen de manera diferent en funció de l'entorn natural i social de cada persona, és a dir, el seu estat de salut individual, les seves condicions de vida, l'alimentació i l'educació.\nArticle 4 El genoma humà en el seu estat natural no pot donar lloc a beneficis pecuniaris.\nB. Drets de les persones implicades\na) Només es pot abordar la recerca, el tractament o el diagnòstic que afecti el genoma d'una persona després d'una valoració prèvia i rigorosa dels riscos i els avantatges que comporti i d'acord amb qualsevol altra exigència establerta per la legislació nacional vigent.\nb) En tots aquests casos caldrà disposar d'entrada del consentiment previ, lliure i basat en la informació de la persona implicada. Si aquesta persona no està en condicions de manifestar-lo, el consentiment o autorització s'haurà d'obtenir d'acord amb el que estipuli la llei, tenint en compte l'interès superior de la persona implicada.\nc) S'ha de respectar el dret de tota persona de decidir que se l'informi o no dels resultats d'un examen genètic i de les seves conseqüències.\nd) En el cas concret de la recerca, caldrà sotmetre, a més, els protocols d'investigacions a una avaluació prèvia, seguint les pautes i directrius nacionals o internacionals pertinents.\ne) Si d'acord amb la llei una persona no estigués en condicions d'expressar el seu consentiment, només es podrà efectuar una investigació sobre el seu genoma a condició que se n'obtingui un benefici directe per a la seva salut, i sempre segons les autoritzacions i mesures de protecció estipulades per la llei. Una investigació que no representi cap benefici directe previsible per a la salut només es podrà dur a terme a títol excepcional, amb la més gran prudència i procurant no exposar la persona implicada més enllà d'un risc i una coerció mínimes, i si la recerca està encaminada a produir un benefici en la salut d'altres persones que formen part del seu mateix grup d'edat o que es troben en les mateixes condicions genètiques, en el benestès que aquesta investigació es faci en les condicions previstes per la llei i sigui compatible amb la protecció dels drets humans individuals.\nArticle 6 Ningú no ha de ser objecte de discriminacions basades en les seves carac-terístiques genètiques, amb l'objectiu i efecte d'atemptar contra els seus drets i llibertats fonamentals i contra el reconeixement de la seva dignitat\nArticle 7 Cal protegir, en les condicions que determini la llei, la confidencialitat de les dades genètiques relacionades amb una persona identificable, conservades o processades amb finalitats d'investigació o de qualsevol altra finalitat.\nArticle 8 Qualsevol persona té dret, d'acord amb el dret internacional i el dret nacional, a una reparació equitativa per qualsevol tipus de perjudici de què hagi estat víctima, si la causa directa i determinant del dany ha estat una intervenció en el seu genoma.\nArticle 9 Per protegir els drets humans i les llibertats fonamenals, només la legislació podrà limitar els principis de consentiment i confidencialitat, en cas que hi hagi raons imperioses, i en el benestès que es respecti de forma estricta el dret internacional públic i el dret internacional relatiu als drets humans.\nC. Investigacions sobre el genoma humà\nArticle 10 Cap investigació relativa al genoma humà ni a les seves aplicacions, en especial en els àmbits de la biologia, la genètica i la medecina, no podrà prevaldre per damunt del respecte dels drets humans, de les llibertats fonamentals i de la dignitat humana de les persones o, si es dóna el cas, dels grups humans.\nArticle 11 No es pot premetre cap pràctica que sigui contrària a la dignitat humana, com ara la clonació amb la finalitat de reproduir éssers humans. Es convida els estats i les organitzacions internacionals competents per tal que cooperin per identificar aquestes pràctiques i per tal que adoptin en l'àmbit nacional o internacional les mesures que calgui per assegurar que es respectin els principis enunciats en aquesta Declaració.\na) Tothom ha de tenir accés als progressos de la biologia, la genètica i la medecina en matèria de genoma humà, tot respectant la seva dignitat i drets.\nb) La llibertat d'investigació, que és necessària per al progrés del saber, prové de la llibertat de pensament. Les aplicacions de la investigació sobre el genoma humà, en especial en el camp de la biologia, la genètica i la medicina, s'han d'orientar cap a l'alleugeriment del patiment i la millora de la salut de l'individual i de tota la humanitat.\nD. Condicions per a l'exercici de l'activitat científica\nArticle 13 Les conseqüències ètiques i socials de les investigacions sobre el genoma humà imposen als investigadors responsabilitats especials de rigor, prudència, honradesa i integritat intel.lectual, tant en la realització de les seves investigacions com en al presentació i explotació dels resultats d'aquestes investigacions. Els responsables de la formulació de polítiques científiques públiques i privades tenen també, en aquest aspecte, responsabilitats especials.\nArticle 14 Cal que els estats adoptin les mesures adients per afavorir unes condicions intel.lectuals i materials favorables per al lliure exercici de les activitats d'investigació sobre el genoma humà i per tenir en compte les conseqüències ètiques, legals, socials i econòmiques d'aquesta investigació, sobre la base dels principis establerts en aquesta Declaració.\nArticle 15 Els estats han d'adoptar les mesures adients per proporcionar el marc per al lliure exercici de les activitats d'investigació sobre el genoma humà, tenint en compte els principis establerts en aquesta Declaració, a fi de garantir el respecte dels drets humans, les llibertats fonamentals i la dignitat humana, i de protegir la salut pública. Han de garantir que els resultats d'aquestes recerques no es puguin utilitzar amb finalitats no pacífiques.\nArticle 16 Els estats reconeixeran l'interès de promoure, a diversos nivells segons calgui, la creació d'unes comissions ètiques independents, multidisciplinàries i pluralistes, encarregades de valorar les qüestions ètiques, jurídiques i socials plantejades arran de les investigacions sobre el genoma humà i les seves aplicacions.\nE. Solidaritat i cooperació internacional\nArticle 17 Els estats han respectar i promoure la pràctica de la solidaritat cap a les persones, les famílies i els grups de població exposats a riscos particulars de malaltia o discapacitat de caràcter genètic. En aquest sentit, haurien d'estimular, entre d'altres coses, la investigació orientada a identificar, prevenir i tractar les malalties genètiques o aquelles en les quals intervingui la genètica, sobretot en les malalties poc corrents i les malalties endèmiques que afecten una part considerable de la població mundial.\nArticle 18 Els estats hauran de fer tot el possible, tenint en compte els principis establerts en aquesta Declaració, per continuar la tasca de difusió internacional dels coneixements científics relacionats amb el genoma humà, la diversitat humana i la investigació genètica, i en aquest sentit afavoriran la col.laboració científica i cultural, sobretot entre els països industrialitzats i els països en vies de desenvolupament.\na) En el marc de la cooperació internacional amb els països en vies de desenvolupament, els estats garantiran que:\ni) s'evitin els abusos i s'avaluïn els riscos i avantatges de la investigació sobre el genoma humà;\nii) es desenvolupi i s'enforteixi la capacitat dels països en vies de desenvolupament per dur a terme investigacions sobre biologia i genètica humanes;\niii) els països en vies de desenvolupament es puguin beneficiar dels resultats de la recerca científica i tecnològica, a fi que la seva utilització a favor del progrés econòmic i social pugui repercutir en profit de tots;\niv) es fomenti el lliure intercanvi de coneixements i informació científics en els camps de la biologia, la genètica i la medicina.\nb) Les organitzacions internacionals competents han de donar suport i promoure les mesures adoptades pels estats quant als objectius esmentats.\nF. Foment dels principis establerts a la Declaració\nArticle 20 Els estats adoptaran les mesures adients per fomentar els principis establerts en la Declaració, a través de l'educació i altres mitjans pertinents i, sobretot, entre d'altres coses, mitjançant la investigació i formació en camps interdisciplinaris i mitjançant el foment de l'educació en matèria de bioètica, a tots els nivells, sobretot a favor dels responsables de les polítiques científiques.\nArticle 21 Els estats adoptaran les mesures necessàries per fomentar altres formes d'investigació, formació i difusió de la informació que permetin elevar la consciència de la societat i de tots els seus membres pel que fa a les seves responsabilitats davant les qüestions fonamentals relacionades amb la defensa de la dignitat humana que puguin ser plantejades per la investigació en biologia, genètica i medicina i les corresponents aplicacions. Es comprometen, a més, a afavorir un debat obert d'abast internacional que garanteixi la lliure expressió dels diversos corrents de pensament sociocultural, religiós i filosòfic.\nG. Aplicació de la Declaració\nArticle 22 Els estats miraran d'assegurar que es respectin els principis establerts en aquesta Declaració i, mitjançant les mesures apropiades, en facilitaran l'aplicació.\nArticle 23 Els estats adoptaran les mesures adients per fomentar, a través de l'educació, la formació i la informació, el respecte pels esmentats principis, bo i afavorint la seva acceptació i l'aplicació efectiva. Els estats hauran de fomentar també els intercanvis i les xarxes entre comitès d'ètica independents, a mesura que s'estableixin, per afavorir la seva plena col.laboració.\nArticle 24 La Comissió Internacional de Bioètica de l'UNESCO col.laborarà en la difusió dels principis establerts en aquesta Declaració, i en el seguiment de l'examen de les qüestions que plantegi la seva aplicació i l'evolució de les tecnologies. Haurà d'organitzar consultes adients amb les parts interessades, com per exemple amb els grups vulnerables. Presentarà, d'acord amb els procediments reglamentaris de la UNESCO, les seves recomanacions a la Conferència General i oferirà assessorament per al seguiment d'aquesta Declaració, sobretot en els aspectes que es refereixin a la identificació de pràctiques que puguin anar en contra de la dignitat humana, com ara les intervencions en la línia germinal.\nArticle 25 No s'ha d'interpretar cap punt d'aquesta Declaració com si conferís a cap estat, a cap grup o a cap persona un dret a exercir una activitat o a dur a terme qualsevol acte que sigui contrari als drets humans i a les llibertats fonamentals, i en especial als principis establerts en aquesta Declaració.


20 escoles de la ciutat participen en el projecte 'xAire' per mesurar la qualitat de l'aire\n20 escoles de la ciutat participen en el…\nAquest divendres 16 de febrer, entre les 15 i les 19 h, s'instal.laran un total 810 sensors per monitoritzar la contaminació de l'aire per diòxid de nitrogen (NO2). L'alumnat de primària de 20 escoles de la ciutat participarà en aquesta acció impulsada pel projecte Aire, una de les activitats que proposa el projecte 'Estació Ciutat, vinculat a l'exposició del CCCB “Després de la fi del món”.\nLes escoles que participaran a les accions xAire són: Escola Els Horts i Escola Sant Martí al districte de Sant Martí; Escola El Sagrer i Escola Can Fabra a Sant Andreu; Escola Calderón i Escola Timbaler del Bruc a Nou Barris; Escola Pau-Casals Gràcia i Escola Sagrada Família a Gràcia; Escola Joan Miró i Escola Fort Pienc a l’Eixample; Escola Dolors Monserdà Santa Pau a Sarrià-Sant Gervasi; Escola Seat i Escola Mossèn Jacint Verdaguer a Sants-Montjuïc; Escola Àngels Garriga i Escola Coves d’en Cimany a Horta-Guinardó; Escola Àngel Baixera i Escola Cervantes a Ciutat Vella; Escola Les Corts i Escola Lavínia a les Corts. A més, també hi participarà el Col•legi Dr. Masmitjà de Girona.\nEl projecte xAire compren una sèrie d'accions a diversos llocs de Barcelona entre els mesos de febrer i octubre d’aquest any, tot i que destaca la instal•lació dels sensors per part d’escolars, mares, pares i professorat aquest divendres 16 de febrer entre les 15 i les 19 h.\nEs tracta d’una activitat intergeneracional de ciència ciutadana en què estudiants de primària instal•laran tubs de difusió amb l’ajut de mares, pares i professorat. Es preveu cobrir una superfície equivalent a 800 hectàrees amb un total de 810 sensors. A Barcelona, un dels contaminants més importants de la ciutat a causa principalment dels vehicles motoritzats és el diòxid de nitrogen (NO2).\nxAire forma part del projecte "Estació Ciutat", que trasllada als carrers de Barcelona la proposta de Clínica de Salut Ambiental de l’enginyera i artista Natalie Jeremijenko inclosa a l’exposició “Després de la fi del món”.\nxAire és possible gràcies a la col•laboració del 5è Congrés de Ciència del Consorci d’Educació de Barcelona, la Mobile Week Barcelona, l’Institut de Salut Global de Barcelona (ISGlobal), Mapping for Change, OpenSystems UB i el patrocini de DKV i 4sfera Innova.


05/02/2019 - 06:55\nEl ministeri de Medi Ambient va celebrar ahir al vespre a Cal Pal de la Cortinada un acte per conscienciar sobre la importància de les zones humides.\nEs decreta la nova junta d'administració del quart\n03/02/2019 - 08:14\nEl quart d’Ordino va decretar la llista dels nous components de la junta d’administració en el Consell de les Talles.\n02/02/2019 - 06:55\tRubén Pinedo Andorra la Vella\nEl moviment sorgeix com a reacció a la voluntat d’alguns ordinencs de debatre sobre la eliminació de la institució.\nMortés assegura que ha crescut l'interès per l'hotel Casamanya\n01/02/2019 - 06:58\tRubén Pinedo Andorra la Vella\nAfirma que la mobilització veïnal reclamant un ús per a l’immoble ha atret inversors\nEl Cor Rock d'Encamp, a l'Ordino Clàssic diumenge\n31/01/2019 - 07:13\nEl Cor Rock d’Encamp serà el protagonista, diumenge vinent, de la nova sessió dels Vermuts musicals, un dels cicles que s’emmarquen al festival Ordino Clàssic.\nEl comú vol contractar un agent de l'administració\n27/01/2019 - 07:07\nEl cònsol major, Josep Àngel Mortés, signa un edicte amb el qual busca contractar un tècnic administratiu per al departament d’Intervenció i Finances, en qualitat d’agent de l’administració de caràcter indefinit.\nOrdino subvenciona el FWT amb 100.000 euros\nEl Butlletí Oficial del Principat d’Andorra (BOPA) va anunciar un edicte amb una subvenció de 100.000 euros del comú d’Ordino a Secnoa (Ordino Arcalís) per a la celebració de la cita andorrana del Freeride World Tour (FWT), que serà al març.\nArcalís espera acumular un metre de neu nova\nL’estació d’Ordino Arcalís va rebre ahir a la nit fins a 20 centímetres de neu nova i n’espera acumular uns 80 centímetres més des d’ahir fins demà.\n'Dissemblances' a l'església d'Ordino\nL’església parroquial d'Ordino ha estat l’escenari escollit per a Dissemblances, el concert de la violoncel·lista andorrana Carolina Bartumeu i la guitarrista espanyola Silvia Nogales en què hi van assistir fins a una quarantena de persones.\nNens i adults fan un Bullet Journal a La Capsa\n20/01/2019 - 08:11\nL’espai de creació La Capsa va organitzar ahir un taller en família per a la creació d’un Bullet Journal.\n17/01/2019 - 07:13\tRubén Pinedo Andorra la Vella\nFi a les festes de Nadal a ritme de la coral\n13/01/2019 - 07:21\nEl Nadal a Ordino no es va donar per acabat fins ahir a la tarda, quan la Coral Casama-nya va oferir una cantada de nadales a la sala gran de la Casa Pairal per a tots els integrants de l’associació de gent gran de la parròquia.\n13/01/2019 - 06:37\tCarles Faneca Andorra la Vella\nEls llevadors discrepen sobre el futur del quart\n09/01/2019 - 06:39\tCarles Faneca Ordino\nSimó Duró assegura que eliminar-lo seria “posar en dubte la Constitució”\nMobilització veïnal a Ordino per a l'eliminació del quart\n08/01/2019 - 06:38\tCarles Faneca Andorra la Vella\nUna reunió el 16 de gener abordarà el futur de la institució


Amb l'edició de Murs Que Parlen 2019 s'ha tornat a apostar per recuperar aquest projecte d'intervenció urbana a la ciutat de Tarragona que s'està consolidant al mes de Juny. A banda de la convocatòria general, al mes d'Abril es va produir un encàrrec per la façana interior de l'Espai Jove Kesse amb un macromural del col·lectiu de dissenyadores Cachetejack (vegeu aquí). Respecte d'edicions anteriors s'ha arribat a duplicar el nombre d'artistes concedint 4 beques per convocatòria pública i 4 per invitació directa dels comissaris.\nResultat d'aquesta edició s'han produït un total d'11 intervencions situades a Parc Riuclar, El Pilar, Sant Salvador, Sant Pere i Sant Pau, Llevant i Nou Eixample Nord més un mural extra arrel d'un taller participatiu amb els joves del barri de Parc Riuclar. En tot el procés hem comptat amb la participació del veïnat, d'alumnes de l'Escola d'Arts i Disseny de Tarragona i altres entitats locals.\nMQP Ciutat Transformadora és una iniciativa de la Conselleria de Joventut, Neteja Pública i Medi Ambient de l'Ajuntament de Tarragona. En l'edició de 2019 ha comptat amb la col·laboració d'ENDESA, la Diputació de Tarragona, Tarragona Smart Mediterranean Region, Caixa Forum Tarragona i Manain Elevació.


El finançament local a debat: els alcaldes gironins proposen un gravamen per a les segones residències diferent al de l’habitatge habitual. GovernsLocals.cat\nEl finançament local a debat: ...\nEl finançament local a debat: els alcaldes gironins proposen un gravamen per a les segones residències diferent al de l’habitatge habitual\nA la sessió de debat GovernsLocals.cat celebrada a Fornells de la Selva (Gironès) els alcaldes de les comarques gironines han posat damunt la taula la possibilitat d’establir un gravamen diferenciat entre habitatge habitual i segona residència, amb l’objectiu d’establir una discriminació positiva a favor de la residència habitual. Aquesta ha estat una de les aportacions que han fet els càrrecs electes gironins en la sessió de debat presidida per la consellera de Governació, Administracions Públiques i Habitatge, Meritxell Borràs, que ha convidat els alcaldes a participar en un “debat sense apriorismes, un debat per traçar els grans eixos de futur”.\nAmb aquest horitzó, els alcaldes gironins han plantejat també la possibilitat de canviar el calendari electoral municipal i han proposat que les eleccions se celebrin al mes d’octubre, i no al maig, per tal d’ajustar al màxim els pressupostos i mandats. Igualment han apostat per reduir a tres el nivells de l’Administració pública, allargar els mandats a sis anys i dotar de més pes els consells comarcals. També s’ha manifestat la importància d’activar la participació i les consultes entre la gent més jove i la necessitat de disposar d’un codi ètic comú per als càrrecs de l’Administració local.\nAltres temes que han sorgit en els diferents grups de treball han estat l’eliminació de duplicitats en la prestació dels serveis, la reivindicació del fort component vocacional dels alcaldes dels municipis petits per la gran proximitat que mantenen amb els seus conciutadans i la reivindicació de la necessitat de simplificar la documentació i els terminis en els models de contractació.


El comerç local i les associacions de la ciutat uneixen forces! | Consell d'Associacions de Barcelona\nEl comerç local i les associacions de la ciutat uneixen forces!\nDijous passat 11 d’abril es va celebrar a l'Auditori PIMEC (micro, petita i mitjana empresa de Catalunya) la primera Jornada de treball entre les petites associacions i la petita i mitjana empresa.\nAquesta iniciativa impulsada per la confederació patronal PIMEC Comerç i el Consell d’Associacions de Barcelona (CAB) va servir, entre moltes altres coses, per a posar punts en comú sobre la realitat que viuen les entitats sense ànim de lucre i la petita empresa. En aquesta direcció, es va posar èmfasi en la importància que té avui dia la comunicació com a eina de cohesió amb l’entorn.\nA més, també hi va haver temps per a analitzar els processos de captació de fons a partir de l'aportació d'Irene Borràs. Degut a que el mecenatge ha esdevingut en els darrers temps una tasca transversal i complexa, les entitats i el comerç local van coincidir en la necessitat d’establir aliances estratègiques que vagin més enllà del tradicional finançament a través de donacions.\nTambé vam compartir les experiències de Lluïsos de Gràcia, la Federació d'Associacions, Entitats i Comissions d'Hostafrancs i el projecte REC moneda Ciutadana que van exposar les seves experiències sobre el desenvolupament dels seus projectes així com l’assoliment dels seus objectius.\nFinalment vam cloure amb uns grups de treball que ens van permetre arribar a les següents conclusions:\nS'han de definir conjuntament objectius viables que reverteixin en els interessos d'ambdues parts.\nSovint costa més trobar l'encaix amb les mateixes entitats del barri i els comerciants que no pas amb grans corporacions.\nHi ha recursos que no són econòmics i també ajuden.\nManca un referent que sigui punt de trobada de les associacions i empresarials per materialitzar i facilitar el mecenatge.\nHan de coincidir els interessos entre uns i altres (win-win).\nS'ha de millorar la comunicació i la difusió de dades d'impacte i dels beneficis del mecenatge\nSeguirem treballant plegades PIMEC Comerç i CAB per seguir generant sinergies per enfortir-nos.\nmecenatge pimec comerç associacions\nEl Dimarts 3/12, entra a www.givingtuesday.cat, ja pots triar una causa amb la qual col·laborar


La llei del desig - Diari de Girona\nmatías crowder 09.10.2016 | 10:47\nUn: Quan era preadolescent creia que les noies ens feien petons i deixaven que els fotéssim mà per fer-nos un favor, perquè en realitat a elles els causava certa repugnància. Per a elles l'amor era una altra cosa. Era una cosa que tenia a veure més amb escriure el teu nom i el d'ella dins d'un cor. Quin descobriment saber que les noies també sentien plaer! M'ho va dir un amic sorprès després de besar i fotre mà a la seva xicota: a elles també els agradava! Quin gran descobriment! Vaig sentir el que va haver de sentir l'home quan, condemnat al fred i a l'ombra, va descobrir l'abric del foc! I la pregunta, per què ocultaven el seu desig?\nLlavors ningú ens explicava res sobre el sexe. No hi havia un sol home adult que ens expliqués alguna cosa de les noies. Hi havia dues lleis per als homes: no plorar i no parlar d'aquestes coses. Tot el que podia ensenyar debilitat estava exclòs del vocabulari i de les formes.\nDos: A l'empresa on treballa li fan llegir tots aquells llibres de desafiament i superació personal. La nova política empresarial sembla orientada a potenciar el desig: triomfar, guanyar més diners, gastar... Desitja alguna cosa del que no està permès parlar: deixar-ho tot i aprofitar el temps amb els seus. Viu a la Costa Brava, a la Mediterrània! Què fa en aquella calaixera per a hàmsters? Sembla compartir amb els altres, que també ho callen, volent ser part d'una suposada "festa", ser els Alfa i no els Beta, ser líders i no ramat. Sap que qualsevol actitud negativa (en realitat hauria de dir "contrària") l'etiquetarà com Beta-Fracassat-Part-del-Ramat. Desitjar i callar: parteix del mateix. Almenys per al grup que no desitja "el correcte".\nTres: La primera vegada que vaig veure el meu pare plorar vaig sentir que el món se m'enfonsava. Vam veure agonitzar i morir un nen en un hospital sobre una llitera. El meu pare va plorar emocionat, i jo em vaig enfadar amb ell, recordant-li allò que "els homes no ploren", cosa que m'havien repetit fins que vaig aconseguir reprimir tot indici de plor. Vaig desitjar per anys no haver dit allò, però el passat tenia això, no es podia tornar enrere. Un cop més estava desitjant l'incorrecte.\nPer sort: des de fa un temps les dones s'han oblidat d'ocultar el seu desig. És cada vegada més la gent que entén que estem en aquesta vida de prestat, es deixen anar la cabellera i s'aparten del ramat. Ahir vaig parlar amb el meu pare, ell és mort així que vaig haver de fer servir la imaginació, i li vaig demanar perdó per recriminar-li haver plorat.\nOpinió - Matias Crower


Saber més respecte al cognom Božičević és saber més sobre aquelles persones que amb tota probabilitat comparteixen uns orígens i avantpassats comuns. Aquest és el motiu pel qual és freqüent que el cognom Božičević sigui més abundant en uns certs països del món en concret que en uns altres. En aquesta pàgina és possible conèixer quins són els països del planeta en els quals existeix una major quantitat de persones amb el cognom Božičević.\nEl cognom Božičević en el món\nLa globalització és un fenomen que ha fet que els cognoms es difonguin molt més lluny de de el país en què es va originar, de manera que podem trobar cognoms asiàtics a Europa o cognoms americans a Oceania. De la mateixa manera ocorre en el cas de Božičević, que com es pot comprovar, és possible assegurar que és un cognom representat orgullosament en gairebé tothom. D'igual manera existeix països en els quals certament el nombre de persones amb el cognom Božičević és major a la de la resta de països.\nEl mapa del cognom Božičević\nL'oportunitat d'informar-se en un mapamundi sobre quins països posseeixen una major quantitat de Božičević en el món, és de gran ajuda. Col·locant-nos sobre el mapamundi, damunt d'un país concret, som capaços de veure la xifra exacta de persones que porten el cognom Božičević, per a aconseguir així la informació precisa de tots els Božičević que pots trobar en l'actualitat en aquest país. Tot això ens ajuda també a comprendre no solament d'on és oriünd el cognom Božičević, sinó també d'en quina manera s'han desplaçat i s'han traslladat les gents els orígens de les quals formen part de la família amb el cognom Božičević. De la mateixa manera, podem veure en quins països s'han arrelat i desenvolupat, motiu pel qual si Božičević és el nostre cognom, resulta atractiu saber a quins altres llocs del globus és possible que migrés alguna vegada un avantpassat nostre.\nPaïsos amb més Božičević del món\nSi ho mires atentament, en aquesta web et presentem tot allò que és important perquè puguis tenir la informació real de quins països tenen un major número de Božičević en tot el planeta. D'igual manera, és possible veure'ls de forma molt gràfica en el nostre mapa, en què els països en els quals resideixen una quantitat major de persones amb el cognom Božičević poden veure's pintats en un to més fort. D'aquesta manera, i amb un simple cop de vista, pots localitzar sense dificultat quins són els països en els quals Božičević és un cognom més freqüent, i en quins països Božičević és un cognom insòlit o inexistent.\nNom de Famille Božičević


El descens de participació en uns comicis anticipats podria donar la victòria al bloc sobiranista\nForçar unes noves eleccions autonòmiques abans d’oferir una resposta política al conflicte català podria convertir-se en una estratègia del tot errònia per al Govern del PP\nActualizado a 13-08-2017 01:43\nImatge d’arxiu d’una concentració independentista a Barcelona (Josep Lago / AFP)\nForçar unes noves eleccions autonòmiques abans d’oferir una resposta política al conflicte català podria convertir-se en una estratègia del tot errònia per al Govern del PP. L’aposta pel desgast del bloc sobiranista i la seva consegüent traducció a les urnes té moltes opcions de retornar com un bumerang contra els partits catalans que més s’oposen a l’ampliació de l’autogovern. Així ho suggereixen les xifres de les eleccions catalanes de setembre del 2015.\nUn simple cop d’ull a l’evolució dels indicadors electorals entre els comicis catalans del 2012 i les “plebiscitàries” del 2015 reflecteix el paper decisiu de la inèdita taxa de participació que es va registrar en aquesta última cita amb les urnes. No en va, l’abstenció és una variable que no sempre afecta tots per igual. És a dir: la capacitat de mobilització dels diferents grups d’electors no és la mateixa. Alguns sectors de votants mantenen una gran estabilitat en els seus nivells de participació, mentre que d’altres només es mobilitzen en contextos d’accentuada bipolarització. I, a més, noten la fatiga d’aquest esforç, fins al punt que necessiten un nou cicle electoral per poder repetir unes xifres similars.\nVa passar això el 27-S, en certa manera, amb el vot als partits que van exhibir una identitat més rígidament espanyolista, com Ciutadans? Va succeir el mateix amb una marca antisistema, com la CUP? Els números suggereixen que els dos partits es van beneficiar del caràcter excepcional dels comicis, però aquestes xifres també reflecteixen una asimetria que condueix a pensar que una caiguda en la participació no tindria les mateixes conseqüències per als dos blocs: el que formen les forces sobiranistes i el que agrupa les formacions que rebutgen la secessió.\nEls percentatges són eloqüents. Així, mentre la participació entre el 2012 i el 2015 va créixer en més de set punts, la quota electoral conjunta dels partits sobiranistes (PDECat-ERC i la CUP) fins i tot va descendir en gairebé una dècima. L’esquerra, per la seva part, va perdre gairebé dos punts si sumem el retrocés del PSC i el de la confluència entre ICV i els comuns. En canvi, l’espai de centre i de dreta espanyolista ( Cs i PP) va millorar el seu vot en gairebé sis punts. Globalment, aquest fet va comportar que el bloc sobiranista reunís el 27- S menys vots (47,8%) que les restants formacions parlamentàries (que van sumar més del 48% –o més del 50,5% si s’hi inclou Unió, que es presentava en solitari per primera vegada–).\nHipòtesi de l'abstenció (Josep Ramos)\nL’evolució del vot absolut confirma l’impacte decisiu i desigual de la participació i apunta els efectes d’un eventual augment de l’abstenció. Així, el 2015 els vots vàlids van créixer en gairebé mig milió. Per la seva part, els grups sobiranistes van sumar 225.000 votants més, mentre que PP i Cs en van reunir gairebé 340.000 paperetes més (atès que Arrimadas va aconseguir-ne 461.000 més però Albiol en va cedir 122.000, que, majoritàriament, van recalar al partit taronja). Al seu torn, l’esquerra en conjunt va reeditar el còmput del 2012 (tot just 6.500 sufragis menys).\nNaturalment, perquè els números quadrin cal comptabilitzar els vots a altres partits, que el 2012 superaven els 200.000 sufragis mentre que tres anys després van caure a tot just 46.000. Tot i això, aquest còmput accentua l’origen abstencionista de les paperetes de Ciutadans, ja que els votants susceptibles d’orientar-se cap a l’espai espanyolista (Plataforma per Catalunya o UPyD) suposaven menys que el contingent d’electors que el 2012 va apostar per altres formacions, com Solidaritat per la Independència o els grupuscles antisistema, més proclius a donar suport a la CUP o fins i tot a Junts pel Sí.\nA partir d’aquí, una simple correlació aritmètica entre l’evolució de la participació i les pèrdues o guanys de cada espai electoral entre el 2012 i el 2015 suggereix l’impacte desigual que podria tenir cada punt d’increment de l’abstenció (veure gràfic adjunt). És a dir, mentre un punt de caiguda en la participació podria suposar fins a gairebé 65.000 vots menys per a Ciutadans (o gairebé 50.000 si es té en compte l’espai compartit amb el PP català), l’efecte sobre l’espai que reuneixen ERC i el PDECat seria insignificant. Les pèrdues sí que podrien ser rellevants en el cas de la CUP, però sempre molt menors (29.000 sufragis per cada punt menys) que per als partits polítics espanyolistes.\nEn definitiva: una caiguda de més de quatre punts en la participació electoral respecte a l’escenari del 2015 (del 75% del 27- S a un 70%, una taxa encara per sobre de la del 2012) podria suposar una victòria clara, ara sí en vots i en percentatge, del bloc sobiranista sobre la resta de formacions. L’únic consol per a les formacions oposades a la independència és que el sobiranisme català difícilment sumaria més del 50% dels sufragis.\nÒbviament, aquest conjunt d’escenaris neixen d’una simple extrapolació de l’evolució del vot i la participació a partir de dos resultats. I malgrat que la relació de causalitat exigiria un estudi bastant més ampli, el cert és que la participació va créixer fins a 10 punts en les eleccions del 2015 en localitats de l’àrea metropolitana (com Badalona o Santa Coloma de Gramenet) on Cs i el PP van obtenir els seus millors resultats i el sobiranisme va re collir només un terç dels vots. En canvi, l’augment de l’afluència a les urnes respecte als comicis del 2012 va ser menor en feus independentistes com Vic o Igualada, on JxSí i la CUP van aconseguir més del 60% o el 70% dels vots.


La Cotorra de la Vall: Seran per usar a l'estiu o quan?\nSeran per usar a l'estiu o quan?\nEl Plan E del Govern Espanyol va servir per a construir al Sector 12, pendent d’urbanitzar, una dotació esportiva per valor més o menys, segons indicava el cartell, de 200.000 euros. Alguns de vosaltres ens haveu preguntat pel projecte temps enrere, si ja es podía usar per fer esport i, ací ens havíem ocupat del tema i havíem confirmat que ni s’ha inaugurat ni es podía entrar. Totes les instal·lacions estaven tancades amb pany i clau. I així continúen.\nLes obres municipals, amb diners publics del Plan E, es fan fer a un sector a urbanitzar per iniciativa privada. A hores d'ara ni una vorera, ni un carrer asfaltat, ni enllumenat, ni un edifici. Però açò pot canviar, perquè hem pogut comprovar que, per fi, sembla ser que s’han iniciat les obres urbanitzadores. Almenys, des de fa uns dies s’ha tancat i comencen a haver moviment d’obres i màquines. Per si de cas algú no el localitza, el Sector 12 és el situat enfront de la Residencia Solimar.\nDoncs bé, ara va i resulta que han tancat el sector i sembla ser també l’accés a les instal·lacions esportives del Plan E (vore fotografies). No sabem si és una mesura provisional o si va a durar el que dure l’obra urbanitzadora.\nL’ajuntament ja ens dirà la seua i, si ens ho diu, prometem que ja vos informarem.\nAixò sí: No pensem siga massa convenient deixar obert el pas a tothom si les obres continúen, i menys a l’estiu, quan pressumptament més es podran usar les instal·lacions. I així contestem la pregunta que ens fa un lector. Haurem d’esperar esdeveniments i vore si les instal·lacions són per a usar a l'estiu o saber quan s'usaran. I també conéixer si hi haurà vestidors i dutxes.\nConcert de les bandes joves de Tavernes\nARTICLE D'OPINIO: El Bloc i el Pla General d’Orden...\nLa selecció valenciana s’imposa en el Campionat d’...\nEl Tavernes R. C. celebra el seu 75é aniversari\nPER A LLEGIR: REVISTA INFOBLOC\nSimat inaugura les obres de la Font Gran\nConcert extraordinari a Benifairó\nDe tall de camins i robatoris\nLa piscina coberta per a festes del 2010\nLa Valldigna conquista l'Aneto i el Mulhacen\nEl Tavernes Rugby Club fa 75 anys\nARTICLE D'OPINIO: Ara que ve Pasqua i el bon temps...\nMarxa Intercomarcal pels Països Catalans\nEl nostre govern fa amics\nI ara agafeu les branques i troncs...\nNota de premsa: Proposició a les Corts sobre el Pa...\nUns tant i altres tan poc...\nEls llauradors tallen camins davant els continus r...\nPer a quant una mínima solució?\nARTICLE D'OPINIO: "El deute històric"\nDebat: Cal buscar altre lloc per a la carpa faller...\nFets a tallar... (entre altres)\nUn premi faller o el món al revés.\nVicent Palomares, primer Premi Estel\nOnada de robatoris a la Marina\nComença la campanya electoral Municipals 2011\nCaruso ens visita de nit\n¿Es mou alguna cosa sobre el molí del Pla?\n"Danys col·laterals" del Dia de la Dona\nEl Bloc presenta una moció en favor de les Societa...\nDissabte, s'inaugura la nova pista municipal\nPremi d'Investigació Valldigna\nGrup Muntanya Valldigna: Nota de premsa\nS'ha tallat l'entrada al sector Vergeret\nCompromís presenta a les Corts Valencianes la prop...\nLes fotos censurades de l'exposició de la Unió de ...\nAlguna cosa de nou es mou....\nVicent Palomares, 1r Premi Estel\nARTICLES D'OPINIÓ A LA COTORRA\nCanvi de data de la Carrera del Dia de la Dona\nSi més no, potser si , potser no\nNerea Peris Brines, primer premi del concurs de l'...\nDe faroles i il·luminació\nI final de la informació del ple: alguna cosa sobr...\nProgramació del Dia de la Valldigna\nPresentació divendres de "Un estiu a l'infern" de ...\nHomenatge a Rosa Sansaloni Vercher\nExposició al monestir de Simat\nNotícies, comentaris, enfados...\nEnguany es pagaran 1.440.000 € en factures pendent...\nMés del ple d'anit: Moció d'EU sobre la República\nMés informació del ple: El Dia de la Dona\nDenuncien a les Corts el col·lapse de l'Hospital d...\nAlgú necessita una carretilla? I una conca per pas...


Universitats en Chesny - Directori - Llistat - Guia - universitats - Mosela - Lorena - França - Universitiesintheworld\nPàgina d'inici › Per país › França › Lorena › Mosela › Universitats en chesny\nUniversitats en chesny Mosela > Lorena > França\nRecomanaria la seva universitat per a altres usuaris de Universitiesintheworld que estan una mica perduts a l'oferta de Universitats en Chesny? Si el seu universitat s'ha registrat aquí, deixar una opinió sota del seu registre en comentar les raons per les que recomano. La seva opinió és molt important per a altres persones que estan considerant començar la seva carrera, però encara no se sap on.\nEls estudiants locals o aquells que vindran a viure en Chesny per dur a terme els seus estudis universitaris busquen contínuament per recollir informació de tot tipus en les diferents institucions d'educació superior. Si desitja proporcionar les dades del seu centre (si encara no apareix en aquest lloc web), feu clic a la pestanya 'Publica informació'. Com més dades s'agrega en aquest registre, la major visibilitat de la seva universitat tindrà en Universitiesintheworld.\nSom un cercador de referència en Universitats en Chesny, tant en Chesny ia tot el món. El secret del nostre èxit és el fet que permeten als estudiants a buscar els seus universitats preferides, col·locant-los directament sobre el mapa i mostrar una breu informació sobre els punts vermells en aquest mapa, que representen cada universitat per separat. Des d'allà es pot entrar en una pàgina que ofereix tots els detalls de contacte de la universitat corresponent i accedir a un enllaç per entrar a la pàgina web.\nEl 'procés de Bolonya', anomenat així a causa que les seves bases es van establir en aquesta ciutat italiana, és un acord que estableix el marc de l'educació superior perquè, com a estudiant, pot fer intercanvis i treballar en qualsevol lloc de la Unió Europea, sense obstacles. Tractar de conèixer entre el Universitats en Chesny que es veu al mapa que han assumit i integrat aquestes noves directrius en el seu pla educatiu i vénen Chesny per iniciar els seus estudis i viure noves emocions!.\nUniversitats en Chesny per categoria\nEstudiar en una universitat privada en Chesny (França) ofereix diversos avantatges. Una d'aquestes avantatges és que normalment aquests centres faciliten als estudiants l'accés a la primera feina, a través d'empreses privades de les pròpies empreses del centre o de parella. Com els estudis en universitats privades estan orientades al mercat de treball, les carreres es centren principalment en la pràctica laboral\nEls avantatges d'estudiar a les universitats públiques en Chesny (França) són moltes, i entre aquests avantatges és la possibilitat que els estudiants a ajustar-la quantitat de matèries que volen estudiar en el seu temps. No cal inscriure a tots els temes d'un curs complet. Un pot fer la carrera del seu grat i això és un gran avantatge especialment per als estudiants que treballen\nPer ser el millor entre totes les altres universitats de Chesny (França). Això és el que han aconseguit aquestes universitats que hem enumerat aquí. Vine a conèixer-los i garantir el seu futur treball d'estudiar en un centre d'alta qualitat i reputació, on el més important és la formació d'excel·lència per als seus estudiants\nEstà buscant universitats barats Chesny (França)? Hi ha una cosa que poques persones s'aturen a pensar: les carreres que ofereixen una formació més pràctica tenen un cost més alt que altres que no requereixen materials, equips o laboratoris. Si té dubtes entre una carrera o una altra, el preu dels cursos pot ser un factor rellevant a tenir en compte\nChesny (França) ha invertit molt en educació recentment i pot oferir a tots els estudiants locals i estrangers l'oportunitat d'estudiar a les universitats lliures. Tingueu en compte que si es trasllada a viure allà, vostè ha de considerar les despeses d'habitatge i de vida, i veure si es van a ajustar a la seva butxaca\nuniversitats acreditades que ofereixen títols oficials de caràcter superior en Chesny (França). Aquí li mostrem una llista d'aquests centres que compleixen amb rigorosos controls de qualitat. Perquè una universitat sigui capaç d'oferir un nou títol oficial, ha de passar per diferents etapes de control dutes a terme per les agències que avaluen la seva qualitat a través d'un seguiment que acaba amb el certificat d'acreditació\nLlistat de universitats pròxims a Chesny\nUniversité Nancy II- (Situat a 40.26 km)\nUniversité de Metz- (Situat a 9.45 km)\nEcole Nationale Supérieure des Industries Chimiques de Nancy- (Situat a 39.56 km)\nUniversité Henri Poincaré (Nancy I)- (Situat a 41.32 km)\nInstitut Commercial de Nancy- (Situat a 39.91 km)\nEcole Nationale d'Ingénieurs de Metz- (Situat a 4.56 km)\nEcole d'Architecture de Nancy- (Situat a 39.86 km)\nEcole Nationale Supérieure des Mines de Nancy- (Situat a 42.56 km)\nEcole Supérieure des Sciences et Technologie de l'Ingénieur de Nancy- (Situat a 43.90 km)\nEcole Nationale Supérieur de Géologie de Nancy- (Situat a 44.93 km)


Assumpta Montellà: l'esperit de la Maternitat d'Elna continua viu\nl'esperit de la Maternitat d'Elna continua viu\nUna de les coses més agraïdes que hi ha després d'explicar la història de la Maternitat d'Elna, és arribar a casa i trobar-te mails com aquest:\nSoc en Joan Díaz, de Montbui Solidari, de Sta. Margarida de Montbui. Vam tenir l`oportunitat de parlar el dia de la presentació del teu llibre.\nBé, et faré cinc cèntims. Recordes que et vaig comentar l`intenció de la nostra entitat de construir un Pavelló Materno-infantil als camps de refugiats sahrauís en Tinduf ?. Dons bé, dir-te que el projecte va endavant i si les previsions es compleixen, pel mes de desembre començarà a ser una realitat.\nDesprès de mes de 70 anys dels fets de la maternitat d`Elna, l`historia es repeteix, aquesta vegada en un camp de refugiats on com sempre les dones i els infants son el col·lectiu mes feble.\nAquest any em completat el projecte de reconstrucció d’una “Tarbía”, (escola bressol) que havia quedat malmesa durant uns aiguats i que ara ja esta totalment refeta.\nEls altres projectes que tiren endavant son els següents:\n-Un àpat diari per a nens de entre 3 a 6 anys que assisteixen a les Tarbies. (Uns 600 nens aproximadament).\n-Proporcionar material mèdic i sanitari, així con medicines a 2 dispensaris per una població aproximada de 20.000 persones.\n-Instal·lació de dipòsits d’aigua de 1000 litres de capacitat a les famílies mes necessitades.(Aquest any tancaren amb mes de 200 dipòsits instal·lats).\n- Compra i instal·lació d`un equip de megafonia a la població de Hausa.\n-Durant les nostres estades ens acompanya un metge que controla els casos de malalties cròniques i tenim previst fer uns cursets de formació per els sanitaris de la zona.\nNosaltres viatjaren als campaments en el mes d’octubre, concretament del 9 al 16 i ho tornaren a fer en el mes de desembre. Si tens un forat a la teva agenda i ens vols acompanyar serà un plaer per nosaltres. Restaren en contacte.\nPublicat per Assumpta Montellà i Carlos a 11:17\nGràcies per tot el que ens vas explicar de la Maternitat d´ELNA, a la biblioteca Caterina Figueres de Tona.\n22 de setembre de 2010 a les 22:30


Laboratori d'interactius - TASCA Projectes | TASCA Projectes d'animació sociocultural\nPàgina d'inici · Projectes · Laboratori d’interactius\nTrobada Consells d’Infants i AdolescentsServei d’atenció a persones nouvingudes\n11 setembre 2013 Esdeveniments\nEl Centre Cívic Sant Jordi Ribera Baixa compta amb un espai expositiu per a cicles de producció pròpia i en col•laboració amb artistes locals. Dins d’aquest marc s’ha creat l’espai Laboratori d’interactius.\nAquesta exposició recull una sèrie d’aplicacions i instal•lacions interactives que necessiten la intervenció del visitant per posar-se en marxa i prendre sentit. Laboratori d’interactius inclou sons que es disparen amb el moviment, imatges que canvien de forma, projecció d’il·lustracions que es dibuixen en la distància, autòmats que es desplacen i música feta amb les mans.\nTASCA és responsable del disseny, la producció i el desenvolupament de Laboratori d’interactius.


La llibertat condicional – Anna Solà i Sardans (1918-2004)\n“Un dia el capellà em va cridar i em va preguntar per què em negava a rebre els sagraments, i li vaig contestar que jo no renunciaria mai a les meves idees per obtenir beneficis. Llavors em va dir: “Pues si sigues así, nunca te voy a firmar los informes para salir”. I jo li vaig contestar :“Usted mismo, haga lo que le parezca justo, pero si por su culpa me tengo que quedar aquí y luego ir desterrada, lejos de mi casa, sin medios de vida honrada y me lanzo a la perdición, eso caerá sobre su conciencia”. Vaig ser capaç de plantar-li cara, i no em va tornar a molestar. Els informes favorables, al final me’ls va fer. Potser va reflexionar.”\n“El fiscal demanava un desterrament a dos-cents cinquanta quilòmetres, i la meva amiga Salut Rodríguez Ortiz i el seu pare s’havien ofert a acollir-me a Madrid […]. Per sort, no va ser necessari i només em vaig quedar un parell de mesos a Barcelona, a casa d’una amiga que vivia a prop de la ronda de Sant Antoni.”\n“La notificació la vaig rebre jo mateixa al despatx el capvespre del dia 5 de juliol de 1941. Les dones teníem pànic de sortir a aquelles hores, perquè hi havia la llegenda negra que si et feien sortir a la nit era per aplicar-te la llei de fugues. No obstant, jo no vaig esperar ni un minut.”\n“Quan vaig ser al carrer, em marejava: no estava acostumada als espais oberts. Portava la maleteta i vaig agafar un tramvia per anar a casa de la meva amiga. Recordo que vaig veure pel carrer una noia amb un vestidet molt curt, unes sabates topolino, un pentinat estrany, una bossa i un barretet molt ridícul i em van agafar unes ganes de riure histèriques. La moda havia canviat molt. Unes persones del meu costat em van preguntar què em passava que estigués tan contenta, i jo els vaig dir: “És que acabo de sortir de la presó”. No sé si s’ho van creure.”\n“Un dia jo venia de l’oficina de Correus de cobrar un gir postal de vint-i-cinc pessetes que m’havien enviat els meus pares. Em van aturar les falangistes amb la guardiola demanant-me una contribució i els vaig dir que no tenia diners, però elles em van agafar el moneder, me’l van obrir i em van prendre el bitllet de vint-i-cinc pessetes. Em vaig posar a plorar de ràbia i d’impotència allà mateix!”\n“M’havia de presentar cada quinze dies a la policia. Allà desfilàvem els rojos de Manresa i érem insultats i vexats pels guàrdies i falangistes, sobretot les noies, i els homes eren colpejats sense cap motiu (hi havia un guàrdia municipal especialment violent que es deia Gual). Moltes vegades no podia resistir tanta tensió i tanta ràbia continguda i m’agafaven taquicàrdies allà mateix; em pensava que em moriria.”\n“…vaig buscar feina i vaig trobar totes les portes tancades. Vaig provar sort a Telefònica, a la companyia de la llum, fins i tot a la fàbrica… però quan demanaven informes i sabien que havia estat a la presó, ningú no em volia contractar. Alguns fins i tot se’m treien del davant de mala manera, i a més havia de fer el servei social!”\n“…cada dia estava més prima, pesava només quaranta-dos quilos. L’estómac no m’admetia res. Vaig caure en una profunda depressió, l’única cosa que m’aguantava eren les cartes del Josep. Havia de viure per ell, no li podia fallar perquè encara estava pitjor que jo.”\n“…faltaven articles de primera necessitat, patíem fred i gana i si hi havia alguna emergència o es necessitava algun medicament s’havia de recórrer al mercat negre, cosa que ens repugnava. No teníem diners, i vaig començar a cosir i tricotar jerseis per encàrrec. Hi havia setmanes que guanyava vuitanta pessetes, d’altres cinquanta, d’altres cent. Aquesta feina m’atacava els nervis, però havia d’ajudar la família i estalviar una mica per anar a Barcelona a veure el Josep.”\n“…la llibertat mai no li tocava i vèiem, impotents, com s’escolava la nostra joventut. Jo feia una vida molt retirada, no m’agradava el xivarri, anava a passejar pels boscos i no podia sofrir gaire estona els llocs tancats. Tenia molt contacte amb els excompanys de presó: la Pujoleta, l’Assumpció, la Isabel, el Font, el Gros, el Solans…”\nFitxa de llibertat condicional que servia de control per a les presentacions quinzenals a què estava obligada. (Arxiu Comarcal del Bages)


Botifarra sí; ostres també al Cafè del Mig | Estil | OTRA REVISTA\nOTRA REVISTA > España > Botifarra sí; ostres també al Cafè del Mig | Estil\nAcostuma a passar que algunes de les sorpreses més apreciades d’un poble, aquelles que acaben per transcendir, són les que han passat desapercebudes per als veïns, invisibles per als qui les tenen a la vista, fins que van ser descobertes pels visitants, com la carta pròpia d’una marisqueria que ofereixen al Cafè del Mig de Perafita. El poble és al Prepirineu, a 750 metres d’altitud, territori de carn i caça, a més de patates, pa i formatge únics, propis del pasturatge del Lluçanès.\nMai no vaig pensar que em menjaria mitja dotzena d’ostres al bar a què acudeixo des de petit per beure, convençut que el millor menú era el que em preparaven a casa quan no s’imposava la visita a alguna de les fondes de la comarca. L’alternativa era la família o el restaurant fins que et trobes amb un amic, parles amb una coneguda o et creues amb els companys del teu fill i et deixen amb la paraula a la boca: “Que bé hem menjat al Cafè del Mig!”. No queda cap més remei que visitar el menjador de Marc Riera i Mònica Puig.\nNo n’han canviat l’entrada ni la sortida, la porta que dona a la carretera i la que connecta amb el carrer; ni s’ha mogut des de fa temps la barra, encara que hi han desaparegut els tamborets i les cadires són noves; també segueix al lloc de sempre el lavabo; i les taules continuen sent de marbre, a excepció de la que és fora, gran i de fusta, reservada als parroquians, la majoria joves que van i venen i comenten la jugada amb una cervesa a la mà.\nAlguns passants hi acudeixen per segellar la quiniela, demanen una primitiva o recullen un dècim en el que és també el despatx de Loteries i Apostes de l’Estat. Avui és l’únic joc regular del Cafè del Mig. Hi va haver un temps en què hi havia diverses partides en una tarda: la del truc, la de la botifarra i la del canari, l’única en què els diners eren visibles i et permetien saber qui guanyava sense entendre les cartes. Els jugadors prenien cafè, copa i puro al voltant d’una taula de joc que mai no es va tacar fins a desaparèixer, perquè ja no hi ha partides al bar.\nAra fins i tot tanca una estona a la tarda i a la nit; ja ningú no s’hi escapa per jugar, sinó per beure i menjar sense que el vermut hagi perdut al Cafè del Mig. El local mai no va deixar de funcionar com a bar, cafè, casa d’apostes i centre popular. La vida, tanmateix, ja no s’ordena a partir d’una barra, ni tampoc d’una estufa, ni tan sols d’una televisió, com passava en els temps de Reina por un día o últimament amb les carreres de motos o els partits del Barça.\nAra la pantalla està gairebé sempre apagada i els plats van i venen, amunt i avall, des d’una cuina protegida a la planta superior i presidida per un forn Josper. El menjador té un aire de reservat que el diferencia de la bullícia del bar, malgrat que l’oferta és la mateixa: el peix fresc arriba de Mercabarna i els musclos apareixen tan desitjables amb la gamba vermella o els escamarlans, per no parlar de la tonyina vermella; igual que passa amb la majoria de les comandes a domicili, la paella té gust casolà, i les pizzes són tan requerides com el pollastre a l’ast i els productes de brasa comuns al Lluçanès.\nLes tripes també tenen sortida i els sopars gintònic dels dijous són molt comentats afortunadament pel Marc i la Mònica. Tot i que va treballar de cambrer des dels 13 anys, el Marc es dedicava a la informàtica fins que va muntar el bar-restaurant que tant temps va buscar i mai no va trobar després del seu casament amb la Mònica, que va estudiar a l’Escola d’Hosteleria Joviat de Manresa i va assumir l’herència del Cafè del Mig després de la renúncia de la seva germana Marian. Totes dues són filles de Jaume Puig i Mila Pérez i netes de Jaume Puig Casals i Ángeles Gotia. Les tres dinasties que han donat vida al Cafè del Mig des de fa 92 anys.\nL’Ángeles era de Bilbao i la Mila va arribar de Lugo. No és estrany que les tapes més variades i el pop a la gallega figurin a la proposta de la Mónica i el Marc, el cuiner emprenedor i autodidacte que ha fusionat i evolucionat el llegat culinari d’una família molt estimada: l’avi Jaume no només va dirigir el bar amb la gràcia de l’Ángeles, sinó que va exercir de mestre de repàs i va alfabetitzar els que li van demanar ajuda. El Jaume pare va continuar la tradició com a fill únic, pròxim i empàtic, bona gent, sempre lligat a una barra que, malgrat els moments de dubte, va absorbir també la Mila i la Mònica.\nIgual que molts bars comuns de poble, el Cafè del Mig vol dir tantes coses que va resistir al canvi de nom després de l’intent fallit de ser denominat Café Sport. El repte del Marc i la Mónica és respondre amb grandesa a l’esperit de supervivència del Jaume i la Mila i al caràcter pioner del Jaume i l’Ángeles. Tot i que ja no hi ha lloc per al billar ni per a la vitrina de trofeus des que va desaparèixer l’equip de futbol, el Cafè del Mig es manté com a punt de reunió i celebració i s’ofereix com un restaurant singular.\nAra es poden demanar ostres a Perafita després que el 1961 es busqués petroli a l’Hostal Nou. La gràcia està en el fet de saber gestionar la sorpresa des de la senzillesa i la discreció sense renunciar a l’autoestima ni a l’ambició; es tracta de poder menjar bé al Cafè del Mig. Avui és una sort gaudir d’una carta que expressa el gust de 92 anys al servei de Perafita.\nNo cal posar els peus dins La Siberia per adonar-se que és una pelleteria nascuda en un altre segle. A través dels aparadors ja s’albira l’estètica art déco que banya els racons d’aquesta pelleteria, pionera el 1891, quan va obrir…


El nou servei de neteja urbana d'Alcoi dóna per primera vegada servei a les urbanitzacions - Diari Valencià\nPortada » Actualitat » El nou servei de neteja urbana d’Alcoi dóna per primera vegada servei a les urbanitzacions\nEl nou servei de neteja urbana d’Alcoi dóna per primera vegada servei a les urbanitzacions\nLa neteja viària arribarà a tots els carrers\nDesprés de signar el nou contracte de la brossa, ja es va notant a Alcoi i a les urbanitzacions algunes de les novetats que s’aniran implementant progressivament. Ja fa una setmana que es va començar el servei a les urbanitzacions i també des de principis d’aquesta setmana ha augmentat la neteja viària manual.\nLa setmana passada, per primera vegada en la ciutat, el nou servei de neteja de carrers va començar amb una de les millores que presenta, la neteja amb maquinària per les diferents urbanitzacions de la ciutat. La primera on es van realitzar les proves va ser la urbanització de Montesol.\nPer realitzar aquesta primera neteja es va llogar diferent maquinària, que permetrà provar els recursos tècnics necessaris per a poder adquirir als pròxims mesos, aquelles màquines més adients per a portar a terme el servei. El regidor d’Obres i Serveis, Jordi Martínez, comenta: «La neteja de les urbanitzacions era una reclamació de fa molts anys dels veïns d’aquestes zones, amb el nou servei podrem donar resposta a aquesta necessitat per primera vegada a la ciutat».\nA més, des de dilluns està en marxa el nou servei de neteja viària manual. Destaquem com a novetats que s’ha passat de tindre 19 zones de neteja a 22, augmentant el personal destinat a aquestes tasques. D’aquestes 22 zones, 3 es netejaran amb un tricicle elèctric que pròximament adquirirà l’empresa adjudicatària. «Amb el nou contracte, tots els carrers es netejaran cada dia, des de l’anterior contracte de l’any 2000 fins a l’actual han passat 18 anys i en aquest temps la ciutat ha crescut en metres de carrer, que ara estan inclosos al contracte i per tant seran netejats».\nL’operació d’escombrada manual de voreres i calçades consisteix en la retirada minuciosa de residus dipositats en passejos, places, calçades, voreres, vorades i zones d’ús públic. Aquesta operació inclou també el buidatge de papereres i la realitza un operari proveït d’un dels nous carros de neteja viària i de les eines corresponents.\nLes millores que ha suposat renovar el servei de neteja urbana i brossa i adaptar-lo a les necessitats actuals de la ciutat segueixen implantant-se progressivament tal com marca el contracte signat amb l’empresa que va guanyar el concurs.\nDiputació reclama a la Generalitat que “torne la transparència a l’Hospital Provincial després de les sentències i informes negatius”


El whattsapp de ma mare | Mails per a Hipàtia\nEl whattsapp de ma mare\nPublicat el 10 de gener de 2017 per vicent\nMa mare volia un ‘telèfon d’eixos amb whattsapp…’ I el Reis han tingut a bé portar-lo. I efectivament ma mare fa whattsapp, amb emoticones i tot, que troba que és un gran invent.\nMa mare no va anar mai a escola en català –com és lògic ja que va nàixer exactament el mateix any que Franco guanyava la guerra, és a dir que la perdíem nosaltres. Escriu sempre en el seu català escrit que ha anat aprenent a poc a poc però amb això del whattsapp se li van il·luminar els ulls quan li vaig ensenyar que podia parlar-li al telèfon i que el telèfon escrivís ell sol.\nLa reacció davant aquesta proesa tecnològica em va entendrir: ‘ai si la güela vesquera això…’. Ma güela Rita era una dona forta que ens va ensenyar a nosaltres el poc valencià que podíem aprendre en aquella època. A mi em feia seure a la seua falda per llegir ‘El món per un forat’ al diari, una quarteta en català que era l’única cosa que es publicava aleshores. I encara tinc al cap el dia que em va dir ‘no es diu diguí, es diu vaig dir’, un purisme desconcertant i que denota que en algun moment de la seua vida es va interessar per la llengua molt més del que segurament podia explicar en aquells anys seixanta.\nPer això em va entendrir. Perquè vaig pensar que sí, que Rita estaria contenta…


L'augment de línies d'autobusos que connecten Palau i Sabadell ja ha entrat en servei | Ajuntament de Palau-solità i Plegamans\nL'augment de línies d'autobusos que connecten Palau i Sabadell ja ha entrat en servei\nPalau-solità i Plegamans ha estrenat el 2 de maig l'augment de línies d'autobusos que connecten la població amb Sabadell: en concret, 10 expedicions d'anada a Sabadell i 9 de tornada, una millora substancial de les comunicacions actuals en matèria de transport públic en autobús (a càrrec de l'empresa Sagalés, S.A.), que eren 6 d'anada i 6 de tornada.\nL'Ajuntament de Palau ha reivindicat conjuntament amb els veïns des de les darreres millores d'horaris i parades, que daten de l'any 2004, una comunicació amb Sabadell més fluïda tant pels treballadors dels polígons industrials com pels propis habitants de Palau que necessiten desplaçar-se a la capital del Vallès Occidental per estudis, feina i, sobretot, per anar a l'Hospital de Sabadell. Aquest considerable increment d'expedicions va ser comunicat pel Secretari de Mobilitat de la Generalitat, Manel Nadal, a l'alcaldessa, Teresa Padrós, i regidors de l'equip de govern en una reunió de treball a l'Ajuntament de Palau el passat mes de març.\nPer constatar l'important salt endavant que suposa aquests nous horaris de transport públic a Sabadell només cal recordar que Palau i Sabadell estaven comunicades amb 12 expedicions de dilluns a divendres feiners (6 d'anada i 6 de tornada). La primera sortida de Palau era a les 7,40 i la darrera sortida de Sabadell direcció Palau era a les 21.55. Ara la primera sortida de Palau és a les 05.00 i la darrera sortida de Sabadell a les 22.30.\nEl cost d'aquesta actuació és de 119.000  i, tenint present que l'aument d'expedicions s'emmarca dins de la millora de l'accés als polígons industrials de la zona, es preveu que en un futur no gaire llunyà hi haurà una nova proposta més àmplia d'horaris, un fet també que serà molt positiu pels veïns i veïnes de Palau-solità i Plegamans.\nUna de les primeres expedicions\nConsulta els nous horaris d'autobús que connecten Palau amb Sabadell\nAmplia informació al portal de l'empresa de transports Sagalés


Pateix un accident i fuig deixant el cotxe al lloc del sinistre - Canal Taronja Comarques Centrals\nIniciNotíciesGeneralPateix un accident i fuig deixant el cotxe al lloc del sinistre\nUn jove ferit la matinada de Divendres Sant a conseqüència d’un espectacular accident\nEspectacular accident d’un cotxe la matinada de dijous a divendres Sant a Manresa. Pe causes que es desconeixen, un vehicle Seat Leon va fer recte a l’hora d’entrar a la rotonda de la C-55 a la sortida de Manresa i va acabar enfilant-se fins dalt d’aquesta. Duia tal inèrcia que es va endur part de la senyalització i va quedar a escassos metres d’entrar pel dret a l’eix transversal que circula per dalt de la rotonda.\nEl jove que el conduïa només va patir ferides de caràcter lleu i el curiós del cas és que, passat l’accident, va abandonar el cotxe i va marxar a casa seva.\nQuan van arribar els Mossos i el SEM, prop de quarts de tres de la matinada, el cotxe tenia el contacte donat i les portes obertes, però no hi havia ningú a l’interior. Els agents el van anar a buscar a casa seva, i el van dur a l’Hospital a curar-se de les ferides lleus que presentava.\nUna processó compactada fa vibrar Manresa\nAl dia – 27/11/2019


KurdisCat: L'alcaldessa de París visita el Kurdistan per donar-hi suport\nL'alcaldessa de París visita el Kurdistan per donar-hi suport\nAnne Hidalgo, va arribar ahir a Arbela, capital del Kurdistan iraquià i s'ha reunit amb els màxims responsables del Kurdistan autònom. Amb Masud Barzani, president del Kurdistan de l'Iraq, tot i que el seu càrrec legalment ha vençut, a qui ha donat ple suport en la seva lluita contra l'Estat Islàmic. El dia abans es va trobar amb el president del consell de ministres kurd de l'Iraq, Nechirvan Barzani. I també ho ha fet amb l'única diputada iraquiana de confessió yezidi, Vian Dakhil.\nL'alcaldessa ha destacat que el Kurdistan iraquià acull 1.500.000 de persones refugiades (de fet freguen els dos milions) i que el pes que aguanta el govern autònom evita que moltes d'aquestes persones escapin a Europa. Per això París ha aportat ajuda mèdica i psicològica a les persones refugiades. La pròpia Hidalgo ha visitat un campament de refugiades. París ha donat, des de l'octubre de 2014, 200.000 € per a les persones refugiades al Kurdistan iraquià. Hidalgo ha anunciat que iniciarà els tràmits per donar 50.000 € per a rehabilitar el campament de Bardarash, al Kurdistan iraquià.\nAnne Hidalgo és nascuda a Cadis però des dels dos anys viu a l'estat francès. Membre del Parti Socialiste francès. és la primera dona en ser escollida alcaldessa de la ciutat del Sena. Fou escollida el març de 2014.


Aliments de l’Horta i la mar per a València - CALM\nAliments de l’Horta i la mar per a València\nAliments de l’Horta i la…\nGuia de compra de proximitat\nPrograma de sensibilització 2021\nEl projecte “Aliments de l’Horta i la mar per a València. Construint un mapa del sistema agroalimentari municipal” està impulsat per la Delegació d’Agricultura, Alimentació Sostenible i Horta en col·laboració amb el Consell Alimentari Municipal de València.\nRecopilar i visibilitzar informació disponible en relació al sistema agroalimentari municipal i altres actius relacionats amb l’àmbit agroalimentari, a través del Geoportal de l’Ajuntament de València.\nElaborar un mapa-guia de recursos públic i específic sobre on proveir-nos en el municipi de productes de proximitat de l’Horta i la mar a través de canals curts de comercialització i on trobar xarxes comunitàries i de suport alimentari.\nDifondre i sensibilitzar sobre el consum d’aquests productes en els barris i visibilitzar les persones que els produeixen a l’Horta de València a través de tallers i rutes alimentàries.\nT’interessa el projecte i vols saber com col·laborar? Escriu-nos a: consell.alimentari@valencia.es\nPots consultar en aquest enllaç la presentació que es va realitzar a la Comissió Permanent del CALM per a exposar el projecte.\nGuia local de consum d’aliments de proximitat al terme municipal de València\nLa guia local de consum d’aliments de proximitat al terme municipal de València és un dels resultats d’aquest projecte, derivats de l’objectiu 2 (vore d’alt).\nA través d’ella podem consultar de manera fàcil on adquirir als diferents districtes de València, aliments de proximitat a través dels mínims intermediaris possibles o comprant directament a la persona productora, és a dir, a través del que s’anomena canals curts de comercialització.\nEn aquesta guia, la proximitat fa referència principalment a aquells aliments que es produeixen o elaboren en el territori de l’Horta de València i la mar més pròxima, és per això que principalment trobarem hortalisses, fruites i verdures.\nDescarrega’t la guia ací!\nSi vols formar part de la guia com a persona productora o com a punt d’abastiment de producte al terme de València, pots emplenar aquest formulari.\nVols saber quines són les fruites i verdures de cada temporada a l’Horta de València? Consulta-les aci!\nA més, estem elaborant la guia ampliada, que consta d’un dossier on trobar iniciatives i projectes de producció i elaboració d’aliments en l’àmbit de l’Horta (agricultura, ramaderia i pesca) i saber on adquirir-los al terme de València. També es recull informació sobre les diferents agricultures urbanes a la ciutat, els principals agents vinculats a la governança agroalimentària de proximitat o les iniciatives vinculades al dret a l’alimentació.\nAviat podreu consultar-la!\nPrograma de Sensibilització sobre Alimentació de Proximitat, Saludable, Sostenible i Justa als Barris edició Cabanyal-Canyamelar\nAquest programa de sensibilització sobre alimentació de proximitat, saludable, sostenible i justa en els barris s’emmarca dins del projecte “Aliments de l’Horta i la mar per a València”. Aquesta primera edició tindrà lloc en el barri del Cabanyal-Canyamelar.\nL’objectiu del programa és apropar a la ciutadania l’alimentació de proximitat i el seu vincle sobre el nostre territori, així com treballar conjuntament els conceptes d’alimentació saludable, sostenible i justa i les seues implicacions.\nSessió 1: dijous 21 octubre, 17.30 - 19.30 h\nLloc: Universitat Popular del Cabanyal, Carrer Osset, s/n\nAlimentació de proximitat, temporada i canal curt.\nLa primera sessió d’aquest programa sobre alimentació de proximitat, saludable i sostenible als barris, va consistir en una jornada de presentació del projecte i del programa en la seua edició al barri del Cabanyal-Canyamelar. També es va reservar un temps per a emmarcar i debatre els conceptes d’alimentació de proximitat, de temporada i de canal curt de comercialització en contraposició amb l’alimentació industrial i les seues conseqüències sobre la salut i el medi ambient.\nSessió 2: dijous 28 octubre, 17.30 - 19.30 h\nPunt d’eixida: Carrer Leonor Perales Poetessa 6, Castellar-L’Oliveral\nRuta per l’Horta: coneguem l’espai agrari i productiu que ens abasteix\nProjecte productiu agrícola Mastika l’Horta (Castellar-l’Oliveral)\nEn la segona sessió d’aquest programa sobre alimentació de proximitat, saludable i sostenible als barris, hem visitat el projecte agrícola de producció ecològica de verdures i hortalisses de Mastika l’Horta, amb el productor i productora Bruno i Laura, que ens van contar moltes coses sobre l’horta, el territori, l’agroecologia, el reg, les sèquies, les hortalisses, o el treball del cultiu al camp de cada dia.\nMastika l’Horta té un punt de repartiment dels seus productes en una de les botigues del barri del Cabanyal-Canyamelar, la qual vam anar a visitar en la tercera sessió del programa, junt amb altres botigues. L’objectiu d’ambdues visites va ser que les persones participants vegeren de primera mà la connexió directa entre el treball del llaurador/a i el punt de venda directa als nostres barris.\nSessió 3: dissabte 6 novembre, 10 - 13 h\nPunt d’eixida: jardí del carrer Martí Grajales\nRuta alimentària: coneguem botigues d’alimentació de proximitat al barri\nAssociació Arrelaires + botiguers/es al voltant del Mercat del Cabanyal\nEn la tercera sessió del programa sobre alimentació de proximitat, saludable i sostenible als barris, hem realitzat una ruta alimentària pel barri del Cabanyal-Canyamelar on hem visitat diferents botigues i punts d’abastiment en els quals es pot adquirir algun tipus de producte de proximitat . L’objctiu de la jornada era que les persones participants conegueren alguns dels xicotets comerços on comprar estos productes i conèixer a les persones botigueres. Agraïm a Eva de les Herbetes, a Cinzia de Al Grano, a Juanjo de la Tira de Comptar del Mercat del Cabanyal i a les companyes de Sensat per atendre’ns i explicar-nos perquè és important per a elles la producció i el consum de proximitat!\nSessió 4: dissabte 13 novembre, 10 - 12 h\nPunt d’eixida: Esglesia de la Bona Guia, carrer d’Eugènia Viñes, 235\nProjecte Camins de la Pesca: Itinerari pel patrimoni marítim i pesquer del barri.\nProjecte de la Càtedra Terra Ciutadana / visita guiada amb Paseando València\nEn la quarta sessió del programa sobre alimentació de proximitat, saludable i sostenible als barris vam realitzar una ruta pel patrimoni pesquer d’aquest barri marítim del Cabanyal-Canyamelar, posant en relleu l’important vincle entre l’urbanisme, l’arquitectura i la producció i distribució d’aliments a les ciutats. A partir del projecte Camins de la Pesca, de la Càtedra Terra Ciutadana i amb la guia Marga Alcalà de Paseando València.\n+ info Camins de la Pesca: https://www.caminsdelapesca.org/\nSessió 5: dijous 18 novembre, 17.30 - 19.30 h\nLloc: Espai Drassanes 52, carrer Drassanes 52\nCuina local de temporada. Demostració culinària.\nChef Cristina Ruiz\nEn la cinquena sessió del programa d’alimentació de proximitat, saludable i sostenible als barris vam rebre una formació pràctica en cuina local de temporada amb la Chef Cristina Ruiz en la cuina de Drassanes 52. Mentre ens explicava com fer una recepta d’arròs melós amb carrancs, rajada, carabassa i bledes.\nSessió 6: dissabte 20 novembre\nLloc: Cabanyal Horta, carrer Granero, 4\n12 h / Iniciatives als barris i alimentació comunitària + dinar propular de temporada\nHorts Cabanyal Horta + Cuina de barri\n17 h / Presentació del llibre “CUINA DE REBOST. Gastronomia, territori i sobirania alimentària”\nAl Paladar, Caliu Espai Editorial / Fundación Mundubat\nLa sisena sessió del programa sobre alimentació de proximitat, saludable i sostenible als barris, la vam fer coincidir amb el VI aniversari de Cabanyal Horta. Malgrat l’oratge, vam aprofitar per a conèixer de primera mà la història i el procés dels horts comunitaris de Cabanyal Horta. També ens van explicar el projecte d’alimentació comunitària “Cuina de Barri” que duen endavant tres dies a la setmana, i gaudirem de dinar fet en el perol comunitari.\nPer últim, de la mà d’Espai Caliu, Al Paladar i Mundubat es va presentar el llibre “Cuina de Rebost: gastronomia, territori i sobirania alimentària”, que fa un recorregut per les receptes de l’espai gastronòmic d’Al Paladar i posa al centre a les seues productores de proximitat.\nSessió 7: dijous 25 novembre, 17.30 - 19.30 h\nConclusions, cloenda i teatre\nRafa Segura i Carla Chillida (Atirohecho) / Fundación Mundubat\nLa setena i última sessió del programa sobre alimentació de proximitat, saludable i sostenible als barris, va ser una trobada de tancament i avaluació. Vam treballar amb algunes persones participants les conclusions i valoracions sobre el programa pilot, i ens vam acomiadar amb una meravellosa peça de microteatre de Carla Chillida i Rafa Segura d’Atirohecho Teatre, que es desenvolupava a partir del concepte de Sobirania Alimentària. Aquesta cloenda va ser gràcies a la col·laboració amb la Fundació Mundubat.\nEsperem poder replicar el programa en altres barris! Gràcies a totes!