Detenen a un propietari d'una parada del mercat de Tortosa per explotació laboral | Periodisme Juvenil\nDetenen a un propietari d'una parada del mercat de Tortosa per explotació laboral\nLa Policia Local de Tortosa ha detingut un home, de 42 anys, nacionalitat marroquina, acusat d'un delicte contra explotació laboral. El detingut és propietari d'una parada de roba i complements al mercat dels dilluns, que es fa setmanalment al barri del Temple. La detenció es va produir dilluns passat durant un dels controls rutinaris que fa la policia de barri en aquest mercat. Els agents van observar a la parada en qüestió el comportament estrany del propietari i d'un dels treballadors. Quan se'ls va requerir la documentació, el treballador va admetre que no estava contractat, que no tenia permís de residència ni de treball. El propietari va intentar desvincular-se de l'afer afirmant als agents que el dependent no treballava a la seva parada i que ni tan sols el coneixia.\nUna vegada traslladats a la Comissaria de la Policia Local, el treballador va explicar als agents quina era la seva situació a l'empresa: sense contracte, treballant tota la jornada laboral, cap festa a la setmana i sense vacances. A canvi, rebia 20 euros al dia. Si la parada no es podia instal·lar per mal temps no cobrava. I si al·legava malatia tampoc. La víctima estava a l'espera d'un contracte que en els dos anys que portava treballant a la parada no va arribar. La Policia Local ha posat el detingut a disposició judicial.\nImatge arxiu de Periodisme Juvenil: La Policia Local de Tortosa\nPublicat per David Benito Llatge a 13:49


Quina Bona Pinta: abril 2012\nPASTÍS DE FORMATGE AMB MELMELADA DE MADUIXES\nNo us ha passat mai que feu un pastís meravellós i en el moment de desmotllar-lo... ES TRENCA!!! Doncs a quinabonapinta sii. Però no passa res s'han de trobar altres opcions. I això és el que hem fet. Un cop trencat el pastís l'hem acabat d'aixafar amb una forquilla i llavors hem col·locat melmelada de maduixa al fons d'uns vols i a sobre el pastis. Uns minuts a la nevera i després hem desmoltllat. E... Voilà!!! Igualment us deixem la recepta i prometem penjar una foto d'un pastís perfecte. Que vagi de gust\nIngredients per a 5 persones (aproximadament)\n1 tarrina de formatge per untar\nAquest pastís és molt fàcil de fer doncs,només cal barrejar tots el ingredients, abocar-ho en un motlle i posar-ho al forn a 180 º durant 25 minuts. Cal estar pendent de la cocció i punxar-lo amb un escuradents per comprovar que estigui ben fet perquè si no quedarien grumolls. Com que estem en plena diada de Sant Jordi hem aprofitat per decorar-lo amb xocolata de cobertura i melmelada de maduixa. Bon profit i Visca Sant Jordi!!!\nPublicado por Quina Bona Pinta en 7:16 1 comentario:\n1 pela de llimona rallada\nsucre al gust i xocolata de cobertura\nEn un bol barreja la llet condensada amb l'oli i la pela de llimona rallada. Afegeix els ous, un a un, sense deixar de batre.\nAfegeix la farina amb el llevat i treballa-la fins aconseguir una massa homogènia.\nOmple els motllos per a magdalenes fins a la meitat i deixa'ls reposar durant 30 minuts, afegint-hi sucre a sobre.\nIntrodueix-les al forn (prèviament escalfat) a 160ºC durant 10 minuts.\nPublicado por Quina Bona Pinta en 14:22 No hay comentarios:\nEtiquetas: Dolços, Pa de pessic\nMaduixes al gust\nMuntar les clares a punt de neu, afegir el sucre i batre.\nAfegir el rovell i remenar molt poc.\nAfegir la farina tamisada i remenar amb una llengua o una espàtula.\nEstirar en una safata de forn sobre paper sulfuritzat o sobre silpad.\nCoure a 160 ºC fins que estigui sec.\nUn cop ho treiem del forn cal enrotllar-ho en un drap abans que es refredi perquè després de farcir-lo será més fácil de tornar a enrotllar.\nBullir la llet.\nBlanquejar els rovells amb el sucre (batre fins que la mescla sigui de color blanc).\nAfegir la maicena.\nMesclar tot junt i posar a coure a foc lent. Remenar amb barilles fins que hagi espessit i hagi bullit.\nPosar una mica de crema a sobre de la base. Posar la crema i les maduixes a trossets i enrotllar.\nDecorar amb xocolata de cobertura al gust\nPublicado por Quina Bona Pinta en 14:19 No hay comentarios:\nBATUT DE MADUIXES AMB IOGURT GREC\n2 iogurts grecs.\n3 culleradetes de sucre\nPosem en un bol les maduixes, trossejades, amb el iogurt i el sucre. Ho batem tot i posem a refredar a la nevera.\nDesfem la xocolata de cobertura, banyem quatre maduixes en la xocolata i les reservem, també a la nevera.\nPosem la barreja en el fons d’una copa, acabem d’omplir-la amb nata muntada i decorem amb les maduixes banyades de xocolata.\nPublicado por Quina Bona Pinta en 14:17 No hay comentarios:\nEtiquetas: Dolços, Fruita\nCOPA DE PERA, NOUS CARAMELITZADES I NATA MONTADA\n- 1 peres mitjanes\n- 5 nous\nEn un bol tirem els trossos de pinya que hem tallat, igual que la pera en trossos mitjans. Barregem bé i posteriorment podem afegir les nous a trossos o qualsevol altre fruit sec que tinguem a mà. Aquests postres és molt senzill de fer i es poden combinar altres fruites que ens vingui de gust incloure-hi\nJust abans de servir podem posar una mica de nata muntada !!\nPer caramelitzar les nous les introduïm en un bol amb sucre moreno i una mica d'aigua al microones. Anar vigilant fins que estiguin al gust. És convenient treure-les i separar-les en un plat per tal que no quedin enganxades.\nPublicado por Quina Bona Pinta en 14:16 No hay comentarios:\n1 mida de iogurt, per l’oli\n2 mides de iogurt, pel sucre\n1 mida i mitja, per la farina de blat\n1 mida i mitja, per la farina de blat de moro\nanís en llavor.\nEscalfem el forn mentre fem la barreja. El podem posar a 200 ºC.\nBarrejar els ous i el sucre i afegir-hi el iogurt, després les mides dels ingredients (l’oli i les farines amb el llevat inclós). Ficarem unes llavors d’anís o un rajolí si el tenim líquid.\nPosar la barreja en un motllo amb paper de forn (així ens estalviem haver-lo d’enfarinar) i col·locar les pomes a trossos, per sobre. Un cop fet això baixem el forn a 180ºC i el tenim al voltant de 30 minuts. Anirem vigilant que no es cremi, o podem punxar amb un ganivet per veure que la barreja ha quedat cuita a l’interior.\nPublicado por Quina Bona Pinta en 14:13 No hay comentarios:\nEtiquetas: Dolços, Pa de pessic, Receptes de tardor\nIngredients per a les galetes\nHo barregem tot i ho posem amb paper film a la nevera per tal que la pasta es pugui treballar bé. Després amb un corró estirem la pasta i amb motllos tallem les galetes. Les fiquem al forn a 180 ºC durant aproximadament 8 ó 10 minuts. Cal anar mirant doncs podrem fer dues safates i la segona trigarà menys temps doncs el forn estarà més calent.\nIngredients per a la glassa\nBatem la clara i anem afegint la glassa fins que tingui consistència com de iogurt cal barrejar amb aproximadament 200 ó 250 gr. Un cop feta separar en recipients diferents i afegir-hi el colorant (que el podem trobar en qualsevol gran superfície). Només caldrà posar-hi unes gotes segons el vostre gust.\nPublicado por Quina Bona Pinta en 14:12 No hay comentarios:\nEtiquetas: Dolços, Galetes, Nadal\nPASTA DE FULL AMB CREMA PASTISSERA I MADUIXES\nESCUDELLA DE NADAL AMB GALETS FARCITS I CARN D'OLL...\nPATATES FARCIDES AMB AMANIDA DE MANGO\nCOCA DE PASTA DE FULL AMB CEBA CARAMELITZADA I MEL...


Guia docent M DesigntroughNewMaterials ENG 2018\nPoden els materials definir la forma en què es construeix el nostre futur? Cal comprendre els nous materials per crear noves oportunitats\nEn aquest context, el Màster en Disseny mitjançant Nous Materials pretén generar una nova generació d'"especialistes en disseny de materials" en camps transdisciplinaris i proporcionar un coneixement pràctic i un domini actiu dels nous materials com a agents en la innovació. Aquest màster uneix el coneixement universitari rigorós i aplicat en disseny mitjançant materials (ELISAVA) amb la innovació de materials industrials (Materfad, centre d'innovació de materials i biblioteca), i es porta a terme a Barcelona, seu de la innovació social i tecnològica. Com a reflex del seu esperit internacional, el programa inclou un taller a l'estranger en un centre de materials o estudi de disseny europeu seleccionat, informació actualitzada dels experts de disseny internacionals més importants promoguts pels materials i una xarxa de centres i indústries líders en innovació relacionats amb els materials.\nEls continguts i la metodologia del curs permeten experimentar tant la teoria sobre materials com els tallers pràctics; imaginar la innovació de la recerca a la indústria, de projectes especulatius a projectes aplicats, i adoptar una actitud científica, creativa i multidisciplinària al camp. L'orientació professional del màster permet que els dissenyadors tèxtils, dissenyadors de productes, enginyers, arquitectes o dissenyadors d'interiors produeixin un Treball Final de Màster, sobre una base empresarial o per a un soci industrial, que generi un nou material, una nova col·lecció de productes o un nou projecte arquitectònic amb enfocament en materials, sostenibilitat, innovació, creativitat i solucions inspirades en el futur proper.\nEn finalitzar el curs, l'estudiant serà capaç de:


La Audiència Provincial de Biscaia anul·la clàusules d'un préstec hipotecari ja extingit i rebutja la "prescripció" al·legada pel banc\nUn consumidor va demandar davant del Jutjat de 1a Instància núm. 11 de Bilbao la nul·litat de les clàusules d'imposició al prestatari (és a dir, a ell) de despeses i tributs de constitució d'escriptura i de venciment anticipat d'un préstec hipotecari amortitzat anticipadament. El banc demandat s'hi va oposar i va al·legar que el client va acceptar les clàusules lliurement, i que no era procedent demanar la nul·litat d'un contracte extingit. El jutjat esmenta la sentència del Suprem del 21-01-2010, que declara imprescriptible l'acció de nul·litat davant d'un supòsit de nul·litat absoluta. I aprecia aquest supòsit en les clàusules denunciades per no haver estat negociades individualment i per imposar al consumidor despeses de documentació i tramitació que per llei corresponen a l'empresari. Els dos fets són abusius segons la Directiva 93/13/CEE del 5/4/1993, la LGDCU i altres lleis complementàries. La sentència, dictada el 6 de setembre de 2017, va condemnar el banc a retornar al prestatari la meitat de les despeses notarials i la totalitat de les despeses registrals i de taxació: 799 euros. La Secció 4a de l'Audiència Provincial de Biscaia, a la qual va apel·lar el banc, va dictar sentencia el 22 de març passat confirmant íntegrament la de primera instància, que incloïa la condemna en costes a l'entitat financera.


La soledat: la nova enemiga d'Occident - Cat Diàleg - Diari Digital català\nEconomiaZPortada Derecha 2 Gener, 2019 CatDialeg.cat 0\nInici » Historic » La soledat: la nova enemiga d’Occident\nL’envelliment de la població a Occident no és cap secret. La piràmide demogràfica mostra com la base, formada pels ciutadans més joves, és cada vegada menor que la cúspide. Això suposa que, l’any 2033, els espanyols majors de 65 anys suposaran la quarta part del total; i gairebé sis milions de persones viuran soles, segons dades de l’Institut Nacional d’Estadística (INE). L’INE destaca que “el percentatge de població de 65 anys i més, que actualment se situa en el 19,2% del total de la població, passaria a ser del 25,2% en 2033”.\n“Per part seva, i de mantenir-se les tendències actuals, la taxa de dependència (quocient, en tant per cent, entre la població menor de 16 anys o major de 64 i la població de 16 a 64 anys) s’elevaria des del 54,2% actual fins al 61,2% en 2033”, afegeix.\nAl mateix temps, “la població centenària (els que tenen 100 anys o més) passaria de les 11.248 persones en l’actualitat a 46.390 dins de 15 anys”, conclou l’INE. Un altre informe presentat per l’INE el mateix dia, ‘Projecció de llars 2018’, planteja una realitat que incrementa el risc de pobresa o desesperança dins del col·lectiu d’ancians.\n“Entre 2018 i 2033 les llars més petites (d’una o dues persones) continuarien creixent, mentre que els de tres i quatre persones disminuirien lleugerament. Per part seva, els de cinc o més persones invertirien la tendència dels últims anys i començarien a créixer”.\nClaus per a entendre un futur no gaire llunyà\nLa tendència en l’individualisme actual, per exemple, no fomenta la formació de famílies ni de matrimonis. Aquest fet acaba desembocant en una societat dividida i amb més facilitat a quedar-se només en les etapes més tardanes de la vida.\nUniversitat de Stanford: la soledat té el mateix efecte que fumar 15 cigarrets al dia i augmenta un 31% el risc de morir. És el detonant de malalties com la hipertensió, la demència, els atacs cardíacs o la depressió.\nAl Regne Unit, segons la New Economics Foundation, el cost de l’aïllament de les persones en edat laboral és de 2.500 milions de lliures (2.800 milions d’euros) a l’any. A llarg termini, preveu la London School of Economics (LSE), els majors de 55 anys amb solitud crònica costaran 6.000 lliures anuals per persona als serveis de salut i a les institucions locals.\nAl Regne Unit existeix un gabinet dedicat exclusivament a la solitud. Té un pressupost de 20 milions de lliures per a afrontar un problema que acorrala a 1,3 milions d’adults britànics.\nTambé als Estats Unitsla solitud és un greu problema. Es calcula que cada any se suïciden 45.000 estatunidencs i 70.000 a causa de sobredosis de drogues.\nDels 30 milions de majors inclosos en el Medicare (l’assegurança pública sanitària dels EUA), uns 4 milions estan socialment aïllats. “Aquestes persones són propenses a tenir pitjor salut. Sofreixen hipertensió, símptomes precoços de demència, major risc de malalties del cor, grip. Això suposa unes despeses sanitàries extra d’almenys 6.700 milions de dòlars anuals”, calcula Lisa Marsh, presidenta de la fundació AARP.\nL’envellida societat japonesa s’ha convertit, segons l’OCDE, al país més solitari del món. Fa uns mesos, un setmanari nipó titulava en la seva portada: “4.000 morts en solitud a la setmana”.\nLa situació és tal al Japó que existeixen empreses que es dediquen a netejar els apartaments on són trobats les restes en descomposició d’ancians que han mort en solitari.\nEn el cas d’Espanya, Juan Carlos Alcaide, professor d’Esic adverteix que 4,7 milions de persones viuen soles. “A més, cada vegada hi ha més gent que viu sola. Un 25,4% de les llars a Espanya està format per un únic individu”.\nEl cost de les malalties mentals, segons OCDE, suposa el 4,2% de la riquesa del país.\nCatalunya918 demografia23 economia290 Occident8


L'AAA suspèn deu anys a Johan Bruyneel\nL'Associació d'Arbitratge Americana també ha castigat als espanyols Celaya i Martí per la implicació en un cas de dopatge\nEFE Madrid 22/04/2014 17:16\nL'Associació d'Arbitratge Americana (AAA) ha suspès deu anys al belga Johan Bruyneel, director tècnic de diversos equips ciclistes, i vuit als espanyols Pedro Celaya, metge, i José Martí, preparador, "per la seva implicació en una conspiració de dopatge a l'equip US Postal", durant l'època de Lance Armstrong.\nUn tribunal de tres membres de l'AAA ha resolt que els tres "van cometre múltiples violacions del reglament antidopatge durant molts anys que va afectar a molts corredors". "Les proves estableixen de manera concloent que el senyor Bruyneel estava al capdavant d'una conspiració per practicar el dopatge al US Postal i al Discovery Channel que va durar molts anys i va abastar molts corredors. De la mateixa manera, el doctor Celaya i el senyor Martí van ser part, o almenys es van prestar a servir d'instrument, d'aquesta conspiració", han afegit els portaveus de l'associació.\nEl conseller delegat de la USADA, Travis Tygart, ha explicat que la investigació es va centrar, des del principi, "en aquells encarregats de preservar la salut dels esportistes que van abusar de la seva posició de confiança i influència per fomentar l'ús de substàncies dopants per defraudar l'esport i als corredors nets". "No hi ha cap excusa per un director, metge o qualsevol altra persona si es té aquesta actitud", ha afegit.\nAquestes sancions s'han imposat a les ja imposades al doctor italià Michele Ferrari i al metge espanyol Luis García del Moral, tots dos suspesos a perpetuïtat per la seva implicació en pràctiques de dopatge dins l'equip US Postal amb què Armstrong va conquistar set Tours, dels quals ha estat desposseït. El tribunal ha conclòs que Bruyneel va traficar amb substàncies dopants i va ser el responsable de l'ús "d'una varietat de productes prohibits i de mètodes adoptats expressament amb el propòsit de guanyar un avantatge deslleial per l'equip i els ciclistes als quals dirigia", pràctiques que van produir èxits dels que el belga "es va beneficiar considerablement".\nSegons l'AAA, Bruyneel, que actualment viu a Londres, va induir als corredors a utilitzar productes dopants inclosos EPO, transfusions de sang, testosterona i cortisona. El doctor Celaya, que va treballar a l'equip US Postal i en el seu continuador Discovery Channel entre 1997 i 1998 i després del 2004 al 2007, "va estar en possessió i va administrar productes dopants com EPO, transfusions sanguínies i cortisona", ha apuntat l'AAA.\nEl valencià Pepe Martí va treballar també en el US Postal durant més de deu anys i, segons el tribunal de l'AAA, "va traficar amb substàncies dopants, va administrar EPO, hormones del creixement, testosterona i cortisona als corredors i va practicar transfusions sanguínies". Bruyneel i Martí es van negar a testificar, mentre que el doctor Celaya sí ho va fer davant el Tribunal, que va concloure que el metge espanyol "no era un testimoni creïble en aquest cas". La suspensió a Bruyneel conclourà l'11 de juny de 2022 i les de Celaya i Martí el 11 de juno del 2020.\nEl mateix Bruyneel ha anunciat al seu bloc la suspensió que l'AAA l'ha imposat. El belga, que també va dirigir l'espanyol Alberto Contador al Discovery Channel i a l'Astana, va admetre alguns errors: "No nego que hi ha certs elements de la meva carrera que m'hauria agradat que haguessin estat diferents". El director tècnic belga posa en dubte "la jurisdicció de l'AAA i/o de la USADA" per jutjar-lo.\nArmstrong, mesos enrere, va ser suspès a perpetuïtat i desposseït dels set Tours que havia guanyat, mentre que Bruyneel va recórrer als tribunals de justícia per negar la jurisdicció de la USADA per jutjar-lo, al·legant que, per la seva nacionalitat, només la Federació Belga pot fer-ho. Bruyneel ha assegurat que encara no ha pres una decisió sobre què farà a partit d'ara: "Estic pensant quin hauria de ser el meu següent pas. Puc apel·lar contra la resolució de l'AAA al Tribunal d'Arbitratge Esportiu (TAS), encara que això suposaria tornar a posar la meva confiança en arbitratge", ha comentat.


Els treballadors de Barcelona Activa es mobilitzen en favor de la seva fixesa\nDenuncien que una part de la plantilla de l'empresa municipal que atén les persones que demanden feina no són de plantilla i reclamen la seva regularització\nTreballadors de Barcelona Activa reclamen els seus drets Foto: CCOO\nUna part dels treballadors i treballadores que es dediquen a fer formació a Barcelona Activa, empresa municipal destinada a no tenen contracte fix. Aquesta circumstància crida l’atenció i ha fet que aquest col·lectiu iniciï per primer cop mobilitzacions per reclamar la regularització de la seva situació.\nA Barcelona Activa hi ha prop de 100 persones contractades per gestionar tècnica i administrativament diferents projectes d’ocupació a Barcelona. Totes elles estan contractades de forma temporal, tot i que ja fa molt temps que desenvolupen aquesta tasca. Barcelona Activa està abusant del “contracte d’obra o servei”; hi ha massa personal contractat amb aquesta temporalitat. Estem davant un fet que sense dubte es pot considerar un frau en la contractació, afirmen a CCOO.\nPer demanar una solució a aquest problemes el col·lectiu de treballadores i treballadors es van concentrat a la seu de Barcelona Activa a migdia de dissabte .\nCCOO afirma que els treballadors amb contractes temporals són anomenats “personal de programes” . El sindicat creu que són treballadors i treballadores com la resta dels que presten els seus serveis a Barcelona Activa. En aquest sentit asseguren: “La gent aturada de la ciutat utilitza els nostres serveis per la seva utilitat/necessitat, i no pas pel fet que estiguin finançades pel SOC, per l’Ajuntament, o per la pròpia Barcelona Activa”.\nEn un comunicat, CCOO explica: L’ajuntament de Barcelona considera que l’Ocupació i la Formació per a les persones aturades és una de les principals prioritats del programa del govern i recentment L’Ajuntament ha decretat que els serveis d’Ocupació són essencials per a la ciutat. “A hores d’ara l’Ajuntament esta proposant una Estratègia per a l’Ocupació de Barcelona que té previst establir serveis propis d’ocupació estables als districtes de la ciutat. Nosaltres considerem que un servei permanent i de qualitat només es pot oferir amb personal estable i, per tant, amb contracte indefinit”.\nEn cap cas s’explica quin serà el personal que oferirà totes aquestes activitats.\nUGT insta Barcelona Activa a regularitzar la…


“No hi ha ciutats grans i municipis petits; tots som iguals al Baix Llobregat” | El Llobregat\nJosep Perpinyà i Palau, alcalde de Sant Just Desvern (PSC), nomenat president del Consell Comarcal del Baix Llobregat\n“No hi ha ciutats grans i municipis petits; tots som iguals al Baix Llobregat”\nmiércoles 19 de noviembre de 2014, 21:17h\n‘Afrontant el dia a dia’. Aquesta és la última entrada del blog personal de Josep Perpinyà i Palau, alcalde de Sant Just Desvern, i des d’aquest mes, president del Consell Comarcal del Baix Llobregat.\nUn ‘post’, encapçalat amb la seva imatge votant en aquesta consulta convertida en mobilització, amb el que valora la jornada participativa del 9-N i defensa la gestió diària de l’àmbit local, després d’anys sense escriure cap aportació. Possiblement, sigui un dels pocs alcaldes socialistes que es van apropar a les urnes en aquesta jornada de diumenge. “Qualsevol nova relació amb l’Estat espanyol hauria de ser refrendada amb diàleg i negociació per les urnes. Si no pot ser amb un referèndum reconegut per l’Estat, hauria de ser amb una convocatòria d’eleccions autonòmiques on les postures estiguin ben definides. Aquesta és la meva opinió personal”, recull Perpinyà amb una cita que segur que cou a les ments més tradicionals del seu partit, els Socialistes de Catalunya.\nVell coneixedor de la comarca\nJosep Perpinyà neix a Barcelona el 20 de setembre de 1963, però és veí del Walden –el mític edifici quadriculat que marca l’skyline de Sant Just Desvern i del sud del Baix- des de 1986, just quan portava un any treballant a l’administració local. Ha ocupat càrrecs de responsabilitats diverses com comerç, comunicació, habitatge, cultura, així com, el darrer abans de ser electe, Cap del Gabinet de l’Alcaldia. Entre el 1999-2004 assumeix el càrrec de regidor i primer tinent d’alcalde de Sant Just, responsable de l’àrea d’Habitatge, Cultura i Comunicació, i a la següent legislatura, definitivament, substituiria a Ramón López com a alcalde. Deu anys, tres legislatures, porta Perpinyà al front del Consistori, que ja va camí de ser un dels alcaldes de llarg recorregut tot i mantenir-se en una segona plana de l’espectre polític, en aquest cas, del PSC. Tranquil·litat que també ha defensat a nivell municipal; de fet, Sant Just Desvern ha vist com la població de les ciutats del seu voltant creixien exponencialment, mentre que, aquest municipi metropolità ho feia mínimament. Ara sumen unes 16.000 persones. D’aquí, segurament, la seva aposta per la unitat territorial del Baix Llobregat, una lluita difícil de defensar quan la zona metropolitana engoleix les grans ciutats del sud, mentre allunya els petits del nord: “No hi ha ciutats grans i municipis petits; tots som iguals en aquesta comarca amb un gran potencial”, va dir Perpinyà al seu discurs durant l’acte de nomenament com a president del Consell Comarcal. “Hem de caminar junts i amb fermesa, perquè, tot i que tenim 64.000 aturats, tenim un gran potencial”. I és que el Baix Llobregat representa el 10% del PIB de Catalunya, aplega el 10% de les empreses catalanes; compta amb el 10% d’assalariats i viu el 10% de la població.\nLlicenciat en Història Moderna a la UAB i diplomat en Història de l’Art, Perpinyà substituirà al dimissionari Joaquim Balsera, qui deixaria, primer, l’alcaldia de Gavà per anar-se al sector privat per ara abandonar el Consell Comarcal a falta de set mesos d’acabar la legislatura. Sembla que ningú volgués ocupar aquest càrrec que, definitivament, confia en Perpinyà aquests mesos, en realitat, de transició. Per cert, aficionat al muntanyisme, la lectura i els escacs, Josep Perpinya i Palau cobra 59.136,14 euros/bruts a l’any, segons el seu perfil municipal, per la seva tasca com alcalde. Una picada de l’ullet a la transparència i al progressisme que, en teoria, defensa el seu partit. Possiblement, per aquestes raons, continua a la segona plana del poder socialista.


7è aniversari BeCool Club: San Soda + Pau Roca\nEl BeCool compleix set anys. Set anys pels quals han passat pel club multitud d'artistes internacionals i locals aportant el seu punt de vista sobre el que entenen com a música electrònica. I ho celebren amb un DJ que arriba per fer una sessió de tres hores especial i única, el belga Sant Soda. Al seu costat, hi haurà el resident Pau Roca. Serà una nit per al record en la qual, entre altres coses, es lliurarà el recentment estrenat carnet BeGold i samarretes commemoratives del setè aniversari.


termes LOP – GREMI ARTESÀ DE PERRUQUERIES DE SENYORA DE BARCELONA\nGREMI ARTESÀ DE PERRUQUERIES DE SENYORA DE BARCELONA\nCURSOS CEBADO ACADEMY\nXarxes Socials, Internet i màrqueting digital\nPerfeccionament Tècniques Perruqueria\nTraspassos i ocupació\nGAPS BARCELONA 30 Abril, 2014 Bloc\nAls efectes del que preveu la Llei Orgànica de Protecció de Dades de caràcter personal, GREMI PROVINCIAL ARTESÀ DE PERRUQUERIES DE SRA BARCELONA informa de l'existència d'un fitxer automatitzat de dades de caràcter personal creat per GREMI PROVINCIAL ARTESÀ DE PERRUQUERIES DE SRA BARCELONA i sota la seva responsabilitat amb la finalitat de fer el manteniment i la gestió de la relació amb els sol·licitants d'informació o clients que han accedit a través dels formularis electrònics d'aquest lloc web o mitjançant missatges de correu electrònic. El fitxer referit ha estat inscrit a l'Agència de Protecció de Dades.\nLes dades que vosté facilita a GREMI PROVINCIAL ARTESÀ DE PERRUQUERIES DE SRA BARCELONA tenen com a finalitat gestionar la seva sol·licitud, facilitar-vos la informació i/o serveis que sol·licite i poder oferir-vos nous serveis.\nL'ús dels formularis esmentats, així com l'enviament d'un correu electrònic de consulta, suposa el consentiment del remitent al tractament automatitzat de les dades incloses als mitjans de comunicació indicats. Les dades no seran cedides a tercers. Llevat dels camps en què s'indiqui expressament el contrari, el lliurament d'informació requerida sobre dades personals tindrà caràcter de voluntària, sense que la negativa a facilitar aquesta informació impliqui un minvament en la quantitat i qualitat dels serveis que vostè sol·liciti. La manca d'emplenament dels camps determinats com a obligatoris o el subministrament de dades incorrectes impossibilitarà que GREMI PROVINCIAL ARTESÀ DE PELUQUERIES DE SRA BARCELONA li pugui prestar els serveis que seleccioni, gestionar la vostra sol·licitud o remetre-li la informació sol·licitada.\nPodreu exercir el vostre dret d'accés, rectificació, cancel·lació i oposició al tractament de les vostres dades personals, en els termes i condicions previstos a la pròpia LOPD. Per a més comoditat, també podrà exercir els drets d'abans esmentats adreçant-se a la següent adreça de correu electrònic: info@gapsbcn.cat. GREMI PROVINCIAL ARTESÀ DE PERRUQUERIES DE SRA BARCELONA no utiliza tácticas de “Spaming”, i tampoc queden registrats els usuaris per una mera visita a la nostra pàgina web. GREMI PROVINCIAL ARTESÀ DE PERRUQUERIES DE SRA BARCELONA només tractarà la informació que l'usuari ens comuniqui mitjançant correu electrònic, o en informar-se sobre els nostres serveis professionals.\nGREMI PROVINCIAL ARTESÀ DE PERRUQUERIES DE SRA BARCELONA manté els nivells de seguretat de protecció de les seves dades conforme al que disposa la Llei Orgànica de Protecció de Dades de Caràcter Personal 15/99 de 13 de Desembre i el reial decret 1720/2007 relatiu a les mesures de seguretat dels fitxers automatitzats que continguin dades de caràcter personal i posa tots els mitjans tècnics al vostre abast per evitar la pèrdua, mal ús, alteració, ús no autoritzat i robatori de les dades que vostè faciliti a GREMI PROVINCIAL ARTESÀ DE PERRUQUERIES DE SRA BARCELONA, sens perjudici d'informar-vos que les mesures de seguretat a Internet no són inexpugnables. Pel que fa a qualsevol tema relatiu a la protecció de dades de caràcter personal, podeu posar-vos en contacte amb nosaltres mitjançant la nostra adreça de correu electrònic info@gapsbcn.cat\nEt va agradar aquest article? Comparteix amb els teus amics!\nEscrit per GAPS BARCELONA\nGremi Provincial Artesà de Perruqueries Sra. Barcelona Rosselló, 45 baixos. 08029 Barcelona\nTelèfon: 93 301 66 83 - info@gapsbcn.cat\n© 2022 GREMI ARTESÀ DE PERRUQUERIES DE SENYORA DE BARCELONA\nDesenvolupat per Tauler d'anuncis temàtics per Un Designs i WordPress\nCursos per Perruquers\nDescobreix tots els nostres cursos\nACCEDEIX A LA PESTANYA "CURSOS ACTIUS"\ninfo@gapsbcn.cat // 93 301 66 83


Europa es queixa a Rússia pel bloqueig de les verdures | NacióDigital\nEuropa es queixa a Rússia pel bloqueig de les verdures\nper D.G./Agències , 3 de juny de 2011 a les 11:28 |\nAquesta informació es va publicar originalment el 3 de juny de 2011 i, per tant, la informació que hi apareix fa referència a la data especificada.\nParada de verdures al mercat. Foto: Raffaella Pagano/ACN\nEl comissari de Salut de la UE, John Dalli, ha enviat una carta a les autoritats russes perquè considera que el bloqueig de les importacions de verdures europees és desproporcionat, després que les proves hagin demostrat que els cogombres no són els responsables de la toxina Shiga, que ha causat el brot d'E.coli a Alemanya.\nA la carta es pot llegir com des d'Europa es demana que s'aturi el bloqueig, i es recorda que el virus només ha afectat una àrea geogràfica limitada, el nord d'Alemanya, i que les altres persones afectades de fora del país hi havien viatjat recentment. La carta és la reacció als acords adoptats aquest dijous des de l'Agència russa de Protecció del Consumidor.\nLa suspensió de les importacions europees, així mateix com la venta d'aquests productes a les botigues d'aliments russes,es va afegir a la prohibició que Rússia havia imposat prèviament sobre els productes vegetals d'Alemanya i d'Espanya, després de saber-se que el virus havia causat la mort a 16 persones, i n'havia afectat 1.500 més a vuit països europeus.\nInternacional, E-coli, cogombre, Rússia\nPer Anònim el 4 de juny de 2011 a les 10:52\nAnònim de les 10:43: Predica amb l'exemple: el teu nom no el veig enlloc.\nPer Anònim el 4 de juny de 2011 a les 10:50\nAquests dies he sentit a la televisió algunes persones anomenar els cogombres com a "pepinillu", en canvi no he sentit a cap persona monolingüe castellana dir "cugombra" quan parla la seva llengua, segur que tenen molt més de respecte per la seua llengua. Alguna cosa greu li passa a la nostra llengua i ningú no fa res per a solucionar-ho, ni individualment ni col·lectivament.\nPer Anònim el 4 de juny de 2011 a les 10:43\nA veure quan arriba el dia que ND posa més restriccions, com ara registrar-se, per a opinar i escriure un comentari. Ara qualsevol passavolant pot escriure poca-soltades de qualsevol notícia sota un nom incògnit.


Asfedro sobreviu, de moment - El triangle\nLa Xunta de Galícia ha avançat els diners que l'associació Asfedro necessitava per poder afrontar els seus pagaments immediats, pel que podrà continuar la seva tasca amb drogodependents. Amb aquests 200.000 euros, l'entitat salva el seu futur immediat, però manté un deute de 120.000 euros que no pot cobrir amb els fons públics provinents de la seva subvenció, que representa un 93% dels seus ingressos.\nCentre terapéutic O Confucio\nArran de la disminució de la seva subvenció, Asfedro va optar per prescindir de tres treballadors de l’àrea de prevenció, que van denunciar el seu acomiadament i que van aconseguir ser readmesos o indemnitzats. Aquest procés va suposar una important despesa per a l’associació, que no troba manera de compensar-la. La llei de subvencions impedeix que els ajuts públics assumeixin aquest cost, però tampoc hi ha a l’Administració cap estructura que pugui assumir la tasca que desenvolupa Asfedro.\nL’Associació Ferrol de Drogodependència assisteix anualment a 1.200 addictes de la zona nord de la comarca de Ferrol, en la qual viuen 120.000 persones. Això vol dir que un 1% de la població de la zona són usuaris d’Asfedro, que en 28 anys ha aconseguit reconeixements com el premi Reina Sofia al treball social en 1990.\nTambé gestiona una comunitat terapèutica, on hi poden arribar a conviure 22 addictes fins a un màxim de 6 mesos en els quals, a més de mantenir-se allunyats de la droga, aprenen competències per tractar de trobar feina un cop abandonin les instal·lacions.\nPrevLa Generalitat es ven la casa i se’n va de lloguer ruinós


Ja estan disponibles les bases del Concurs de Sant Jordi 2021, organitzat per la biblioteca Municipal d'Alcover. Aquestes es poden obtenir a la mateixa Biblioteca, al Punt d’Informació Juvenil (PIJ) o a l'enllaç que es troba al peu de la notícia. Aquesta 20a edició del concurs infantil-juvenil, es basa en dues modalitats: la de dibuix i la de narrativa en català.\nEn la modalitat de dibuix hi pot participar tots els infants de 3 a 8 anys. El tema d’aquest any és els rentadors del portal de Sant Miquel, que s’haurà de presentar en un full Din-A4.\nEl termini de lliurament dels treballs és el dilluns 12 d’abril. Totes les obres es presentaran sota un pseudònim al PIJ o a la Biblioteca. Els resultats es donaran a conèixer el divendres 23 d’abril de 2021.


Ángel Huete, un dels guanyadors de la cinquena edició del concurs ‘Vols saber què investigo?’ - Notícies - Departamento de Filologías Románicas - URV\nÁngel Huete, un dels guanyadors de la cinquena edició del concurs ‘Vo...\nÁngel Huete, un dels guanyadors de la cinquena edició del concurs ‘Vols saber què investigo?’\nPromoció\t- Dimarts, 21 de novembre de 2017\nÁngel Huete, becari del Departament de Filologies Romàniques, ha estat el segon classificat del segon concurs de monòlegs científics Vols saber què investigo? amb el seu monòleg "Llegaron los e-diccionarios". Huete, que està fent el doctorat en Estudis Humanístics, ha parlat de la necessitat de fer diccionaris en línia i adaptats al llenguatge d'ús comú.\nVols saber què investigo? "pretén que els participants -sis doctorands de diferents àmbits- expliquin al públic quina investigació estan duent a terme, de manera amena, adaptant el llenguatge a persones amb diferent coneixement i utilitzant únicament les habilitats comunicatives i algun objecte de suport, en no més de cinc minuts".\nL'edició de 2017 va aplegar més de 400 persones al Teatre Bartrina de Reus, entre els estudiants de secundària d'instituts de Reus, Tarragona, Constantí i Cambrils i el públic en general. El jurat -format per la delegada del rector de Comunicació, Noemí Rabassa; la guanyadora de l'edició de l'any passat, Judit Morlà, i la monologuista científica i integrant de la companyia Big Van, Helena González- han decidit que el guanyador hagi estat Carlos Sánchez que està fent un doctorat Erasmus Mundus en Quaternari i Prehistòria.\nUs deixem el monòleg de l'Ángel Huete, publicat a Youtube:\nNotícia a l'agenda URV


Núm. del document 004/1979\nData del document 18/12/1979\nData de publicació 31/12/1979\nDerogada per la DD del DECRET 306/2006, de 20 de juliol, pel qual es dóna publicitat a la Llei orgànica 6/2006, de 19 de juliol, de reforma de l'Estatut d'autonomia de Catalunya.\nDisposició addicional Sisena Apartat 1 modificat per article 1 de la LLEI 17/2002, d'1 de juliol, del règim de cessió de tributs de l'Estat a la Generalitat de Catalunya i de fixació de l'abast i les condicions de la cessió.\nDisposició addicional Sisena Apartat 1 modificat per article primer de la LLEI 31/1997, de 4 d'agost, de modificació del règim de cessió de tributs de l'Estat a la Generalitat de Catalunya i de fixació de l'abast i les condicions de l'esmentada cessió.\nDesplegada pel REIAL DECRET 479/1981, de 27 de febrer, sobre traspàs de serveis de l'Estat a la Generalitat de Catalunya en matèria de denominació d'origen.\nArticle 9 - Article 28\nArticle 29 - Capítol IV\nEl Consell Executiu o Govern\nArticle 43 - Article 55\nVigència 01/01/2002 - 08/08/2006 01/01/1997 - 31/12/2001 20/01/1980 - 31/12/1996\n8. Règim local, sens perjudici d'allò que disposa el número 18 de l'apartat 1 de l'article 149 de la Constitució. Alteracions dels termes municipals i denominació oficial dels municipis i topònims.\n1) Règim jurídic i sistema de responsabilitat de l'administració de la Generalitat i dels ens públics que en depenguin, així com el règim estatutari de llurs funcionaris.\n2) Expropiació forçosa, contractes i concessions administratives, en l'àmbit de competències de la Generalitat.\n3) Reserva al sector públic de recursos o serveis essencials, especialment en cas de monopoli, i intervenció d'empreses quan ho exigeixi l'interès general.\n4) Ordenació del crèdit, banca i assegurances.\n5) Règim miner i energètic.\n6) Protecció del medi ambient, sens perjudici de les facultats de la Generalitat per a establir normes addicionals de protecció.\n7) Ordenació del sector pesquer.\n2. Correspon a la Generalitat el desenvolupament legislatiu del sistema de Consultes Populars Municipals en l'àmbit de Catalunya, de conformitat amb allò que disposin les Lleis a les quals es refereix l'apartat 3 de l'article 92 i el número 18 de l'apartat 1 de l'article 149 de la Constitució, i correspon a l'Estat l'autorització de llur convocatòria.\n2) De treball, assumint les facultats, competències i serveis que en aquest àmbit i a nivell d'execució exerceix actualment l'Estat respecte a les relacions de treball, sens perjudici de l'alta inspecció d'aquest. Queden reservades a l'Estat totes les competències en matèria de migracions interiors i exteriors, fons d'àmbit nacional i de feina, sens perjudici d'allò que estableixin les normes de l'Estat sobre aquestes matèries.\n3) Propietat intel·lectual i industrial.\n4) Nomenament d'agents de canvi i borsa, corredors de comerç. Intervenció, si s'escau, en la delimitació de les demarcacions corresponents.\n5) Pesos i mesures. Contrastació de metalls.\n6) Fires internacionals que se celebrin a Catalunya.\n7) Museus, arxius i biblioteques de titularitat estatal l'execució dels quals no es reservi l'Estat.\n8) Ports i aeroports amb qualificació d'interès general, quan l'Estat no se'n reservi la gestió directa.\n9) Ordenació del transport de mercaderies i viatgers que tinguin llur origen i destinació dins el territori de la Comunitat Autònoma, malgrat que circulin damunt les estructures de titularitat estatal a què es refereix el número 21 de l'apartat 1 de l'article 149 de la Constitució, sens perjudici de l'execució directa que es reservi l'Estat.\n10) Salvament marítim i abocaments industrials i contaminants a les aigües territorials de l'Estat corresponents al litoral català.\n11) Les altres matèries que s'atribuiran en el present Estatut expressament com de competència d'execució i les que amb aquest caràcter i mitjançant una llei orgànica seran transferides per l'Estat.\n1) Planificació de l'activitat econòmica a Catalunya.\n2) Indústria, sens perjudici d'allò que determinin les normes de l'Estat per raons de seguretat, sanitàries o d'interès militar, i les normes relacionades amb les indústries que estiguin sotmeses a la legislació de mines, hidrocarburs i energia nuclear. Queda reservada a la competència exclusiva de l'Estat l'autorització per a transferència de tecnologia estrangera.\n3) El desenvolupament i execució a Catalunya dels plans establerts per l'Estat per a la reestructuració de sectors industrials.\n4) Agricultura i ramaderia.\n5) Comerç interior, defensa del consumidor i de l'usuari, sens perjudici de la política general de preus i de la legislació sobre la defensa de la competència. Denominacions d'origen en col·laboració amb l'Estat.\n6) Institucions de crèdit corporatiu, públic i territorial i caixes d'estalvi.\n7) Sector públic econòmic de la Generalitat, en tot allò que no sigui tractat en altres normes d'aquest Estatut.\nb) Per pròpia iniciativa, quan consideri greument compromès l'interès de l'Estat, i amb l'aprovació de la Junta de Seguretat.\nEn supòsits d'especial urgència, les forces i cossos de seguretat de l'Estat podran intervenir sota la responsabilitat exclusiva del Govern, i aquest en donarà compte a les Corts Generals. Les Corts Generals, a través dels procediments constitucionals, podran exercir les competències que els corresponguin.\n2. La Generalitat participarà en la fixació de les demarcacions corresponents als Registres de la Propietat i Mercantils per a acomodar-les a allò que es disposi en aplicació de l'article 18, paràgraf 2, d'aquest Estatut. També participarà en la fixació de les demarcacions notarials i del nombre de notaris, d'acord amb allò que prevegin les lleis de l'Estat.\n1. El Parlament representa el poble de Catalunya i exerceix la potestat legislativa, aprova els pressupostos, impulsa i controla l'acció política i de govern i exerceix les altres competències que li siguin atribuïdes per la Constitució i, d'acord amb ella i l'Estatut, per la llei que aprovi el propi Parlament.\n2. Els membres del Parlament de Catalunya seran inviolables pels vots i opinions que emetin en l'exercici de llur càrrec.\nDurant llur mandat, no podran ésser detinguts ni retinguts pels actes delictius comesos en el territori de Catalunya, salvant en cas de flagrant delicte, i correspondrà de decidir, en tot cas, sobre llur inculpació, presó, processament i judici, al Tribunal Superior de Justícia de Catalunya. Fora d'aquest territori la responsabilitat penal serà exigible en els mateixos termes davant la Sala de Justícia Penal del Tribunal Suprem.\nSens perjudici d'allò que disposa l'apartat 1 de l'article anterior, una llei de Catalunya crearà i regularà el funcionament d'un organisme de caràcter consultiu que dictaminarà, en els casos que la mateixa llei determinarà, sobre l'adequació al present Estatut dels projectes o proposicions de llei sotmesos a debat i aprovació del Parlament de Catalunya.\nLa interposició davant del Tribunal Constitucional del recurs d'inconstitucionalitat pel Consell Executiu o Govern de la Generalitat o pel Parlament de Catalunya exigirà com a requisit previ un dictamen de l'esmentat organisme.\nSens perjudici del que disposa l'article 136 i l'apartat d) de l'article 153 de la Constitució, es crea la Sindicatura de Comptes de Catalunya. Una Llei de Catalunya en regularà l'organització i funcionament i establirà les garanties, normes i procediments per a assegurar la rendició dels comptes de la Generalitat, la qual serà sotmesa a l'aprovació del Parlament.\n1) El patrimoni de la Generalitat en el moment d'aprovar-se l'Estatut.\n2) Els béns afectes a serveis traspassats a la Generalitat.\n3) Els béns adquirits per la Generalitat per qualsevol títol jurídic vàlid.\nLa hisenda de la Generalitat es constitueix amb: 1. Els rendiments dels impostos que la Generalitat establirà.\n4. El rendiment de les seves pròpies taxes per aprofitaments especials i per la prestació de serveis directes de la Generalitat, siguin de pròpia creació o com a conseqüència de traspassos de serveis estatals.\n5. Les contribucions especials que estableixi la Generalitat en l'exercici de les seves competències. 6. Els recàrrecs sobre impostos estatals.\n1. Quan es completi el traspàs de serveis, o en complir-se el sisè any de vigència d'aquest Estatut, si la Generalitat ho sol·licita, la participació anual en els ingressos de l'Estat citada al número 3 de l'article anterior i definida a la disposició transitòria 3ª es negociarà damunt les bases següents:\n1. Correspon a la Generalitat la tutela financera sobre els ens locals respectant l'autonomia que els reconeixen els articles 140 i 142 de la Constitució i d'acord amb l'article 9,8 d'aquest Estatut.\n2. És competència dels ens locals de Catalunya la gestió, recaptació, liquidació i inspecció dels tributs propis que els atribueixin les lleis, sens perjudici de la delegació que puguin atorgar per a aquestes facultats a favor de la Generalitat.\nMitjançant una llei de l'Estat serà establert el sistema de col·laboració dels ens locals, de la Generalitat i de l'Estat per a la gestió, liquidació, recaptació i inspecció dels tributs que es determinaran.\nEls ingressos dels ens locals de Catalunya consistents en participacions en ingressos estatals i en subvencions incondicionades, seran percebuts a través de la Generalitat, que els distribuirà d'acord amb els criteris legals que seran establerts per a les esmentades participacions.\nCorrespon exclusivament al Parlament la potestat pròpia de la Generalitat d'establir i exigir els impostos, taxes i contribucions especials, així com la fixació de recàrrecs.\n1. La Generalitat, com a poder públic, podrà fer ús de les facultats previstes a l'apartat 1) de l'article 130 de la Constitució, i podrà fomentar mitjançant una legislació adequada les societats cooperatives en els termes resultants del número 24 de l'article 9 del present Estatut.\n3. L'aprovació de la reforma per les Corts Generals mitjançant una Llei Orgànica inclourà l'autorització de l'Estat perquè la Generalitat convoqui el referèndum al qual es refereix el paràgraf b) de l'apartat 1 d'aquest article.\ne) Si en el termini assenyalat a la lletra c) les Corts es declaressin afectades per la reforma, aquesta haurà de seguir el procediment previst a l'article anterior, donant per acomplerts els tràmits de l'apartat a) del número 1 de l'esmentat article.\nAtesa la vocació cultural de Catalunya, l'Estat i la Generalitat hi consideraran el servei de la cultura com a deure i atribució essencial, d'acord amb allò que preveu l'apartat 2 de l'article 149 de la Constitució, i per això col·laboraran en llurs accions per al foment i desenvolupament del patrimoni cultural comú, en les seves diferents expressions lingüístiques i modalitats.\n1. Se cedeix a la Generalitat de Catalunya el rendiment dels tributs següents:\ni) L’impost especial sobre productes intermedis, amb caràcter parcial, amb el límit del 40 per 100.\nñ) L’impost sobre les vendes detallistes de determinats hidrocarburs.\nL’eventual supressió o modificació per l’Estat d’algun dels tributs damunt assenyalats implica l’extinció o la modificació de la cessió.\n1. Un cop constituït el Consell Executiu o Govern de la Generalitat, i en el termini màxim d'un mes, serà nomenada una comissió mixta encarregada d'inventariar els béns i drets de l'Estat que hauran d'ésser objecte de traspàs a la Generalitat, de concretar els serveis i institucions que hauran d'ésser traspassats i de procedir a l'adaptació, si cal, dels que passaran a la competència de la Generalitat.


Responsables municipals i entitats veïnals fan un seguiment de les iniciatives impulsades, com ara el pla per plantar més de 130 arbres o el reforç policial i de neteja\n• Vista aèria d'Orriols\nL’alcalde, Joan Ribó, acompanyat dels responsables de les delegacions implicades en la reactivació d’Orriols, s’ha reunit esta vesprada a l’Hemicicle amb representants de les associacions i entitats del barri per tractar les necessitats i resoldre els problemes que transmeten. Per al màxim responsable de la ciutat, l’objectiu de la trobada és, en primer lloc, “escoltar” i, en segon lloc, “continuar analitzant com estan funcionant els servicis per solucionar i millorar l’atenció a Orriols”.\nEn eixa línia, la quinta taula de treball d’interregidories amb el veïnat d’Orriols ha tractat el pla per plantar més de 130 arbres als carrers del Pare Viñas, Sant Joan Bosco i Daroca. Este contempla instal·lar 108 escocells, i omplir els 23 que actualment estan buits. El nou arbrat suposarà l’eliminació de 54 places d’estacionament, per la qual cosa s’està treballant en una alternativa d’aparcament per a residents que ho compense i alhora pacifique el trànsit.\n“Nosaltres vam plantejar de reverdir, d’introduir molts arbres en el barri, però açò tenia algun inconvenient i s’han de vore totes les possibilitats”, ha indicat Ribó. “Vam fer una oferta, vam quedar que la estudiarien, han tingut reunions, han fet una assemblea de tots els grups actius en el barri”, i en este encontre s’han valorat les conclusions, ha explicat l’alcalde.\nJoan Ribó també ha recordat les diverses mesures impulsades, com ara el reforç policial en la zona més conflictiva, la neteja viària i de patis interiors o les iniciatives mediambientals, urbanístiques o en matèria d’igualtat per millorar la convivència. El màxim responsable de la ciutat ha remarcat que “Orriols té unes característiques i necessitats específiques i constituïx un dels barris d’acció preferent per al govern municipal”.\nPer la seua part, la vicealcaldessa i regidora de Desenvolupament Urbà, Sandra Gómez, ha destacat “diverses fites per a la recuperació i generació del barri”, entre les quals hi ha “el desembós del PAI d’Agustín Lara, que portava dècades generant degradació, el famós forat de la vergonya”, o l’impuls d’una superilla.\nJardí d’Esteban Dolz del Castellar\nEntre les accions acordades hi ha la pròxima remodelació integral del jardí del carrer d’Esteban Dolz del Castellar, de 2.150 metres quadrats, tal com havien demanat les plataformes veïnals. La licitació dels treballs, amb un pressupost de vora 300.000 euros, es posarà en marxa enguany. El disseny de la infraestructura es fa de forma participada.\nLa darrera Junta de Govern Local ha aprovat el projecte de la primera superilla d’Orriols, la segona de la ciutat, per poder iniciar ja la licitació de les obres. Abasta l’àmbit inclòs entre els carrers del Pare Viñas, Duc de Mandas, Sant Vicent de Paül i Reig Genovés, i integrarà i connectarà alguns espais ja convertits en zona de vianants en l’entorn del nucli històric tradicional, així com el jardí de l’Ermita i el CEIP Bartolomé Cossío.\nLa nova actuació suposarà la conversió en zona de vianants d’al voltant de 8.700 m² i una inversió de 2,4 milions d’euros, dels quals més de la meitat —un total de 1,8— seran subvencionats pels fons europeus Next Generation. Es preveu que els treballs estiguen finalitzats abans de concloure 2023.\nAixí mateix, en febrer van començar les obres per crear la Unitat d’Igualtat Torrefiel-Orriols, un espai d’empoderament per a les dones que pretén comptar amb la cooperació del veïnat i les entitats del barri. El local, localitzat a la plaça de Salvador Allende, emmarcada en el conjunt de vivendes conegut com “Sant Jerònim”, es dedicarà a eradicar i previndre la violència masclista a través d’atencions personalitzades, cursos, tallers o xarrades, entre altres qüestions. L’habilitació de les instal·lacions, que compten amb una inversió de 143.264 euros, finalitzarà este estiu.


nodos: de febrer 2009\n'JO' (el subjecte) sóc previ a tot coneixement.\nLlavors, com em puc conèixer?\na 21:05 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nEl Pare és l’energia impersonal, causa i motor de tot. L’Univers és el Fill. Segurament per atzar, sense propòsit, perquè el Pare no té propòsit, ni consciència, ni amor, s’ha originat la vida. I aquesta vida ha desenvolupat la consciència. I aquesta Consciència, que és Fill, ha conegut al Pare i ha estimat al Pare. I aquest Fill, que coneix i estima al Pare, és Esperit Sant. I així es tanca el cercle. Es per l’Esperit Sant que el Pare és Amor i Consciència, no pas per Ell mateix. Es per el Fill, la seva creació inconscient, que el Pare esdevé Consciència. Res existeix sense el Pare, però el Pare per si sol no seria Déu. El Pare, el Fill i l’Esperit Sant es necessiten mútuament. Són, per tant, U.\nUna interpretació bonica, però tan sols una interpretació. I què és la Realitat? La Consciència, tal com ensenya la doctrina advaita? O la consciència és un producte de la biologia, tal com suggereix la ciència?\nPerò perquè haig de respondre? El Zen no respon ni busca interpretacions intel·lectuals. Hi ha moltes interpretacions, moltes cosmogonies diferents, moltes filosofies, moltes teologies. No és pas això el que busco. La Veritat és molt simple, més planera, més íntima que tot això. La Veritat Suprema està més enllà de totes les interpretacions conceptuals. Acullo qualsevol interpretació si m’ajuda a acostar-me a la Veritat. Però la Veritat Suprema només es pot viure, no es pot expressar conceptualment. I quina és? Medita, i en el Silenci ho descobriràs.\nA mi em serveix la imatge del got ple d’aigua de mar. Si veig només que sóc el got, ple d’aigua, això és egoisme. Si m’adono que sóc essencialment aigua de l’Oceà infinit, continguda en un got, això és alliberament. I la realitat és que sóc el got i sóc l’Oceà. Però això, novament, és tan sols una interpretació. La Veritat és el Misteri, Aquí i Ara, el Tao.\na 19:49 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nQui m'estima, farà cas del que jo dic; el meu Pare l'estimarà, i vindrem a viure amb ell.\na 22:25 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nCom a humans que som,\nl’esperit de lluita és essencial,\ni és aquest mateix esperit\nque ens porta a buscar la Via.\nI quan seguim la Via\nens adonem que arribar no és rés més\nque transcendir l’esperit de lluita .....\na 10:07 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nEl que trenca el silenci de zazen és l’impuls ‘d’agafar’.\nPer això practicar zazen és deixar anar, un i mil cops,\ndeixar-se caure en el buit,\nsomriure al no-res,\nmirant-lo cara a cara, sense por.\nPer això zazen és la pràctica essencial,\nque permet anar més enllà de\na 8:37 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nSesshin a la Garrotxa\nEfectivament, és cert que rés es perd,\nperquè Tot està Aquí,\na 8:28 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nEn quin instant va començar?\na 8:24 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nJa sé que és aquest petit individu qui vol millorar, qui vol arribar a ser bo, qui vol arribar a ‘ser perfecte’, qui vol arribar a ser sant, qui es vol alliberar, qui és vol il·luminar,\nper la pràctica de la Via.\nPerò Jo, què puc fer sinó deixar-lo fer?\na 8:22 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nBudisme i Cristianisme\nBudisme i Cristianisme no es poden comparar des de fora.\nEs troben moltes semblances i, també, moltes diferències.\nUn pur exercici intel·lectual sense benefici espiritual.\nTampoc serveix gaire estudiar al Budisme des del Cristianisme,\no estudiar el Cristianisme, des del Budisme.\nS’ha d’haver seguit la via més íntima del Cristianisme,\nla de místics i contemplatius,\ns’ha d’haver practicat la via més directa del Budisme,\nla del zen,\nper adonar-se que Cristianisme i Budisme són, en essència,\nexactament el mateix.\nI si són el mateix, perquè practicar els dos?\nSi las meves dues cames són, en essència, iguals,\nperquè usar les dues per caminar?\na 7:51 1 comentari: Enllaços a aquest missatge\nQui m'estima, farà cas del que jo dic; el meu Pare...\nCom a humans que som, l’esperit de lluita és essen...\nJo sóc. En quin instant va començar?\nJa sé que és aquest petit individu qui vol millora...


La majoria de titulars denuncien les actuacions policials i mencionen els més de 800 ferits que s'han atès\nRedacció | dilluns, 2 d'octubre del 2017, a les 01.46\nEl diari ‘The Guardian’ destaca en portada els centenars de ferits que s’han atès al llarg de les votacions i afirma que el referèndum ha acabat amb violència. En la mateixa línia titula ‘The Times’, que cita les 850 víctimes de les actuacions de la Policia Nacional i la Guàrdia Civil. A més, en els dos diaris apareix la fotografia d’un antiavalot amb actitud violenta.\nLa mateixa imatge que destaca ‘The Daily Telegraph’, que menciona la violència i la confrontació que ha predominat durant tota la jornada. El també diari anglès ‘The Independent’ diu que Catalunya està en crisi. La versió anglesa del diari gratuït ‘Metro’ es refereix als incidents de l’1-O titulant “Força bruta”.\nEl diari escocès ‘The Scotsman’ també ressalta els centenars de ferits que han atès durant la jornada de l’1-O i en portada apareix una foto de gent a terra fugint d’un altre membre de la Policia Nacional. El diari ‘The National’, a favor de la independència d’Escòcia, és el més contundent i assegura que el referèndum ha estat “el dia de la vergonya d’Espanya”. A més, en la portada han inclòs l’estelada dins la lletra ‘o’ del nom del rotatiu.\nLa premsa francesa també ha seguit la jornada de votacions atentament. ‘Le Télégramme’ anuncia que “Espanya es trenca” i posa en portada una imatge en què es veuen enfrontats un antiavalot i un ciutadà. El diari ‘Humanité’ es dirigeix directament al president del Govern espanyol, Mariano Rajoy, i l’acusa de “triar la violència i hipotecar el futur”.\nEl diari ‘Libération’ parla de “cop de força” i una vegada més mostra imatges dels antiavalots rodejant civils que anaven a votar. El rotatiu ‘Sud Ouest’ parla de prova de força i posa en relleu les confrontacions amb els cossos de seguretat de l’Estat.


TROBADA-CELEBRACIÓ 8è ANIVERSARI TOTCÀMPING 7-8-9 de Febrer - Pàgina 17 - Totcàmping\nTROBADA-CELEBRACIÓ 8è ANIVERSARI TOTCÀMPING 7-8-9 de Febrer\tfa 7 anys 2 mesos\t#48320\nHola webmestre, ens podries apuntar a la visita al monestir. gracies\nFins dema si Deu vol\nTROBADA-CELEBRACIÓ 8è ANIVERSARI TOTCÀMPING 7-8-9 de Febrer\tfa 7 anys 2 mesos\t#48322\nJofranc va escriure: Bona nit a tothom\nTROBADA-CELEBRACIÓ 8è ANIVERSARI TOTCÀMPING 7-8-9 de Febrer\tfa 7 anys 2 mesos\t#48325\nQuina llàstimaaaaa Conrad i Loli.......jo que volia axuxar-vosssssssssssss i conèixer al vostre nou memebre de la familia !!!us heu lliurat ..però a la propera nooo ! jejejeje\nAixò ja està aqui!! fins aquesta tardaaaaa!!!\nEl primer que arribi que es posi en bateria per poder cabre millor !!\nTROBADA-CELEBRACIÓ 8è ANIVERSARI TOTCÀMPING 7-8-9 de Febrer\tfa 7 anys 2 mesos\t#48326\nSi pot a ser ens apuntem tambe ala visita arqueologica. Fins aquesta tarda !!!\nTROBADA-CELEBRACIÓ 8è ANIVERSARI TOTCÀMPING 7-8-9 de Febrer\tfa 7 anys 2 mesos\t#48327\nEsta noche Jose se encontraba muy mal y en estos momentos tiene fiebre, ( yo creo que ha cogido una gripe) estamos esperando que venga el medico pero no creo que podamos bajar, acabo de anular el bungalow.\nMe hacia mucha ilusión que nos volviéramos a reencontrar después de tantos años, pero parece que mi destino no me deja.\nEspero que volváis a montar otra quedada mas hacia el veranito y que podamos vernos.\nPasarlo genial y muchos besos para tod@s.\nTROBADA-CELEBRACIÓ 8è ANIVERSARI TOTCÀMPING 7-8-9 de Febrer\tfa 7 anys 2 mesos\t#48328\nSabel, doncs quina ràbia, ara que ja ho tenies coll avall.\nBé, en qualsevol cas que es millori el Jose. Si li dones un "achuchón" potser sua i se li cura abans, jejeje.\nTROBADA-CELEBRACIÓ 8è ANIVERSARI TOTCÀMPING 7-8-9 de Febrer\tfa 7 anys 2 mesos\t#48329\nHola amics.Ja queda poc.\nQuin greu els que no podeu venir,us tindrem en el nostre pensament.Una altre vegada serà.\nNomés cal dir que porteu moltes ganes de disfrutar,de compartir estones,menjars,historia,excursions i conèixer la cava-area d'autocaravanes TotArt.\nFins avui o demà.Bon viatge a tots.\nRe:TROBADA-CELEBRACIÓ 8è ANIVERSARI TOTCÀMPING 7-8-9 de Febrer\tfa 7 anys 2 mesos\t#48330\nTROBADA-CELEBRACIÓ 8è ANIVERSARI TOTCÀMPING 7-8-9 de Febrer\tfa 7 anys 2 mesos\t#48331\nHola a tots, finalment nosaltres tampoc podem venir, ens sap molt greu però un gripàs del 15 ha fet caure al Ferran. Passeu-ho molt bé i esperem poder fer-ne un altre aviat.\nTROBADA-CELEBRACIÓ 8è ANIVERSARI TOTCÀMPING 7-8-9 de Febrer\tfa 7 anys 2 mesos\t#48332\nLast edit: per willi.\nTROBADA-CELEBRACIÓ 8è ANIVERSARI TOTCÀMPING 7-8-9 de Febrer\tfa 7 anys 2 mesos\t#48333\nTROBADA-CELEBRACIÓ 8è ANIVERSARI TOTCÀMPING 7-8-9 de Febrer\tfa 7 anys 2 mesos\t#48334\nHola a tots, ja estem a casa.\nDomes voliem agrairvos a tots i totas per el bon cap de semana que em pasat junts despres de tan de temps sensa veurans.\nTot collonut, fins la propera.\nTROBADA-CELEBRACIÓ 8è ANIVERSARI TOTCÀMPING 7-8-9 de Febrer\tfa 7 anys 2 mesos\t#48335\nJa des de casa, dir-vos que ha anat molt be, gracies a tots per la vostre amabilitat i companya.\nTROBADA-CELEBRACIÓ 8è ANIVERSARI TOTCÀMPING 7-8-9 de Febrer\tfa 7 anys 2 mesos\t#48336\nNosaltres també a casa... a veure si aconseguim treure l´olor al fum de la roba!! jejejej\nHo hem psast molt be!!\nA veure si no triguem tant a retrobar-nos!!\nRe:TROBADA-CELEBRACIÓ 8è ANIVERSARI TOTCÀMPING 7-8-9 de Febrer\tfa 7 anys 2 mesos\t#48337\nA casa després de fer una mica de cua per l'Ordal. Molt contents d'haver retrobat alguns coneguts i d'haver conegut molta bona gent! Gràcies a tots però sobre tot als organitzadors, ha anat tot molt i molt bé!\nRe:TROBADA-CELEBRACIÓ 8è ANIVERSARI TOTCÀMPING 7-8-9 de Febrer\tfa 7 anys 2 mesos\t#48338\nJa hem arribat. Ha estat un cap de setmana fantastic. Moltes gràcies als organitzadors, a la gent d'Artcava i a tots els assistents pel cap de setmana hem compartit junts.\nRe:TROBADA-CELEBRACIÓ 8è ANIVERSARI TOTCÀMPING 7-8-9 de Febrer\tfa 7 anys 2 mesos\t#48339\nHola, nosaltres també a casa i amb la rentadora treballant a tope!!!! Moltes gràcies als organitzadors, ha sigut un cap de setmana fantàstic, vinga doncs esperem no torni a passar tant de temps per tornar-\nvos a veure, vinga doncs fins la propera!!!!\nTROBADA-CELEBRACIÓ 8è ANIVERSARI TOTCÀMPING 7-8-9 de Febrer\tfa 7 anys 2 mesos\t#48340\nNosaltres també ens ho hem passat molt i molt bé, pena que només va ser un dia i van quedar moltes converses pendents. Espero que la propera no es faci tant esperar!!!\nMoltes gràcies a en Jepi per iprendre la iniciativa i als que li heu ajudat a organitzar-ho tot: Josep Maria i Elena, M.José i Manolo, Carme (per aguantar en Jepi, jajaja) i a tot el cor de Totcamping. Si la propera vegada no plou quedarà millor. I parlant de cors, el dissabte 15 de febrer el meu cor, Gospelsons, fa un concert molt i molt guai a Mataró, a les 22:00h. Si podeu, no us ho perdeu. Us poso l'enllaç per la compra d'entrades (molt baratetes, no us penseu): Concert Gospelsons .\nTROBADA-CELEBRACIÓ 8è ANIVERSARI TOTCÀMPING 7-8-9 de Febrer\tfa 7 anys 2 mesos\t#48341\nHa anat tot perfecta gracies a tots plegats ara hem de repetir mes sovint fins la proxima\nTROBADA-CELEBRACIÓ 8è ANIVERSARI TOTCÀMPING 7-8-9 de Febrer\tfa 7 anys 2 mesos\t#48342\nEm pasat un cap de setmana fantastic emb una copanyia fantastica\nGracies per ser com sou


01.2009 | SeNSe SeNSo\nGairebé 8 milions de persones han comprat un disc de La Oreja de Van Gogh .\n50.456.002 votants es van decantar per George W. Bush a les presidencials del 2000, i 62.040.610 a les del 2004.\nAproximadament 30 milions de xinesos es declaren creients.\n254 milions d’europeus tenen un cotxe particular.\n1.300.000 indis son soldats en actiu, i n’hi han 1.100.000 a la reserva.\nProp de 14 milions de persones van sintonitzar TVE per veure l’actuació de Rodolfo Chikilicuatre al festival d’Eurovisió.\nDurant el 2008, 2.215.000 fidels i pelegrins van participar d’actes (audiències, Angelus dominicals, litúrgies) amb el Papa.\nDe vegades em pregunto què passa pel cap de la gent. Com va dir no se qui, un milió de persones poden estar equivocades. Ah, i jo m’he equivocat en algun supòsit dels aquí mencionats, i en molts que no mencionaré…\nMai no heu tingut una mena de vertígen observant les masses de gent absolutament entregades a events esportius, musicals, religiosos ? Enormes quantitats d’energia vessada, no per transformar el món, sino per divertir-se i alienar-se. Que, tot sigui dit, tambè és absolutament necessari. Conservo a la memòria alguns concerts com a fites transcendentals. Però no sempre es així. Com li comentava al meu estimat jomoxi, mentre assistia a un concert dels Sex Pistols vaig voler veure un esperit de revolta, una forja de massa crítica. Però només hi havia uns iaios milionaris a l’escenari i milers de borratxos allà baix.\nPenjo aquest escrit del sovint insofrible però generalment també agut Arturo Pérez-Reverte. Em temo que ja ha donat uns quants tombs darrerament per diversos blogs, així que disculpin les disculpes els qui ja ho hagin llegit. Jo el vaig descobrir gràcies a l'edició escrita de El Karma, ho dic per tal de ser correcte i citar fins i tot la font de la font. El cas és que, el 15 de novembre de 1998, Pérez-Reverte va escriure aquest article, sota el nom Los amos del mundo, i que, de forma fins i tot escandalosa, coincideix amb el que ha succeït en aquest 2008 d'esllevissada econòmica:


Sembla ser que als governants de Santa Coloma de Cervelló no els preocupa la nostra joventut – Santa Coloma de Cervelló per la Republica (JxCat)\nDavant situacions excepcionals, decisions excepcionals\nEl nostre Grup municipal, Santa Coloma de Cervelló per la Republica-JxCat, només té un regidor, i aquest no forma part de l’Equip de Govern. En els gairebé dos anys que portem de mandat, el nostre treball ha estat traslladar, el més argumentadament possible, a l’equip de Govern, les inquietuts i demandes que ens arriben des de la ciutadania.\nHi som per defensar els interesos de tots els nostres veïns. Sense excepció. Avui, ens cal informar a tothom de la resposta que l’equip de Govern (Progrés, Comuns i Col·laborem-ER) ha fet a la nostra proposta i petició en referència al Casal d’Estiu.\nUn breu apunt previ: Per si no ho sabíeu, el “Gobierno de España” ha decretat que, pels exercicis dels anys 2021 i 2022, els Ajuntaments podran gastar part del romanent econòmic municipal, que és un fons estalviat obligatoriament per recolzar la banca, contenir el deute públic i complir -és un dir- els compromisos de l’estat amb la UE: diners dels veïns i veïnes del poble obtinguts a través dels impostos. No es podrà disposar de tot, però els indicadors apunten que serà sobre un 40 % del romanent total. Al nostre municipi se’n podria utilitzar més d’un milio d’euros.\nCom tots sabeu, som un poble en què la joventut representa més d’un 20% de la població actual del nostre municipi. És una xifra molt elevada en comparació amb altres municipis en els que pot representar menys del 10% com a màxim. Com sabeu tots, aquesta pandèmia ha fet molt de mal a la nostra joventut a nivell emocional i psicològic. Al nostre municipi tots els grups polítics, col·legis, institut, entitats, persones a títol individual,… pensem que hem d´ajudar fortament a aquest col·lectiu que, apart dels nostres majors, també ha patit molt durant la pandèmia.\nTambé sabreu que molts veïns ho estan patint en primera persona: alguns han perdut el lloc de treball, d’altres estan afectats per un ERTO o directament sofreixen una disminució considerable dels ingressos per culpa del context. I és en aquest context, que us exposem el motiu de fer-vos arribar l’anterior informació:\nMolts veïns del nostre poble s’han posat en contacte amb nosaltres per a preguntar-nos si, de cara al Casal d’Estiu (Activa’t) i d’altres d’enguany, hi hauria algun tipus de subvenció per a sufragar-ne el cost per nen/a. Sabem que, de sempre, l’Ajuntament ajuda; pero creiem que toca fer un pas més.\nEl primer que vam fer és parlar amb el Departament de Serveis Socials i preguntar si hi havia algun tipus d’ajuda per a enguany. Si n’hi havia, quines eren les bases per a poder optar a aquestes ajudes, etc… La resposta va ser que serien les de cada any, (que encara no sabem quines són), i que les ajudes es donarien a títol particular a qui les sol·liciti i compleixi els criteris requerits, i no extensivament a tota la ciutadania.\nEl nostre Grup municipal lamenta la resposta de l’actual Equip de Govern del nostre poble, que no es mostra especialment col·laborador amb el gran esforç que molts pares fan perquè els seus fills puguin anar al Casal d’Estiu, ja que per a moltes famílies, per exemple si tenen dos fills, la despesa representa més de 1.000€. Com dèiem, molts d’aquests veïns ho estan passant malament a nivell econòmic o van molt justos per a arribar a final de mes. A més, la majoria no ha demanat mai cap ajuda social i no vol abusar del sistema, o bé directament li fa vergonya demanar-la. Aquestes famílies s’han vist en la tessitura de renunciar a apuntar els seus fills al Casal d’enguany o, els que els han apuntat, haver de demanar els diners a familiars. Són gent que mai s’ha vist en aquesta situació i prefereix intentar sortir d’aquest escull per si mateixa, sense demanar ajuda social.\nEl nostre Grup municipal, veient aquesta problemàtica i sabent que enguany i l’any vinent podrem gastar diners del romanent econòmic municipal -o sigui que tenim diners-, ha plantejat a l’Equip de Govern que enguany es pugui donar una subvenció als promotors-organitzadors, per part de l’Ajuntament, d’un 30, 40 o 50% per abaratir el preu d’inscripció. Sense fer distincions entre els que van justos i els que no. Evidentment, aquelles famílies que per algun motiu no poguessin aportar res econòmicament, el seu cas es tractaria a nivell particular via ajuts socials.\nUs hem de dir que ja hem obtingut la resposta per part de l’Equip de Govern. La resposta ha estat clara i trasparent: que “No”. Es farà el que s’ha fet cada any. Tots aquells casos que tinguin problemes ho han de gestionar a nivell particular amb els Serveis Socials de l’Ajuntament, i se’ls donarà resposta a tots. Però no volen col·laborar amb una subvenció per abaratir el cost d’inscripció.\nMantenir el nostre jovent ocupat i no pel carrer durant tres mesos huria de ser un compromís municipal. Facilitar-ho, donat el context actual, una obligació. Sobre tot quan no presuposa en cap cas endeutar-se.\nEl nostre Grup continuarà treballant i proposant tot allò que benificïi als veïns i veïnes del poble, malgrat que avui poc podem fer, donat que només som oposició.


Tribuna d’arqueologia 2013-2014 “Història de l’Arqueologia catalana. Formació i estabilització (1907-1975)” – Tribuna d'Arqueologia\nContemporani / Cronologia / Gestió del patrimoni / Tribuna 2013-2014 / Vídeos\nTribuna d’arqueologia 2013-2014 “Història de l’Arqueologia catalana. Formació i estabilització (1907-1975)”\n20 juny 2014 18 octubre 2017 xarxesDeixa un comentari\nConferència “Història de l’Arqueologia catalana. Formació i estabilització (1907-1975)”\nPalau Marc (Rambla Santa Mònica, 8, Barcelona), 25 de juny de 2014, 19:00h\nAquesta ha estat la darrera conferència de la Tribuna d’Arqueologia de la temporada 2013-2014.\nA continuació, us oferim una petita entrevista amb Francisco Gracia sobre els aspectes més destacats de la seva conferència:\nQuines són les característiques bàsiques del sorgiment de l’arqueologia científica a Catalunya?\nEl desenvolupament de l’arqueologia científica a Catalunya s’ha de fixar l’any 1097 arran de la creació del Institut d’Estudis Catalans (IEC) i la decisió conjunta amb la Junta de Museus de Barcelona d’endegar la recerca arqueològica a Empúries. Aquesta decisió, però, no va ser fruit de raons científiques sinó polítiques. El desenvolupament de l’arqueologia europea al llarg del segle XIX es va lligar amb la necessitat de reconeixements dels estats-nació sorgits desprès del període napoleònic com a fórmula per vertebrar uns elements identitaris bàsics per reclamar drets polítics. En el cas català, l’ús de l’arqueologia com a eina política el trobem, per exemple, en els escrits d’Enric Prat de la Riba –especialment en la seva obra La nacionalitat catalana (1905)- on es fan servir els conceptes del món ibèric i la colonització focea com a referents formatius de la cultura i la nació catalanes, superant el model clàssic que per la definició de Catalunya com a poble i estructura social emprava l’Edat Mitja des de la Renaixença. Aquesta vinculació amb el món clàssic havia de servir també per endarrerir la cronologia del concepte diferenciat de Catalunya, i possibilitar una diferenciació d’arrel amb el món castellà vinculat a les comunitats cèltiques. Aquest element identitari es mantindrà al llarg del primer quart del segle XX. Prat de la Riba i Puig i Cadafalch, des de la Diputació de Barcelona primer i la Mancomunitat després van saber dotar d’una estructura científica la recerca basada en raons polítiques.\nQuins elements estructurals poden definir-se respecte de l’organització de la recerca?\nSi bé la recerca arqueològica va desenvolupar-se per raons polítiques superant l’estadi de l’associacionisme cultural i científic propi del segle XIX, la tasca dels estudiosos i afeccionats va ser ràpidament emmarcada en una organització de caire professional. La Secció Històrico-Arqueològica (SHA) de l’IEC creà l’any 1915 el Servei d’Investigacions Arqueològiques (SIA) -que es mantindrà amb diferents noms i models fins a la fi de la Guerra Civil-, un organisme que pot ser considerat com el més avançat en el seu moment a Espanya i que servirà de model, entre d’altres, per la creació posterior del Servei d’Investigacions Prehistòriques (SIP) de València i el Servicio de Arqueología Municipal de Madrid. L’elecció de Pere Bosch Gimpera com a director del SIA significà la introducció a Catalunya del model organitzatiu alemany amb una triple funció: recerca, protecció del patrimoni i difusió cultural. Aquest model –tot i els enfrontaments interns que caracteritzaran la relació entre els membres del SIA y la SHA-, es mantindrà fins a la Guerra Civil, donant lloc –en unió de la vessant docent de Bosch Gimpera a la Universitat de Barcelona- a la formació de l’anomenada Escola Arqueològica de Barcelona que caracteritzarà i dirigirà la recerca en grans àrees de l’estat gràcies als deixebles directes o indirectes de Bosch Gimpera de forma preeminent fins a finals de la dècada del 1950.\nCom podem caracteritzar l’arqueologia catalana durant el període de la Segona República?\nEl període de la Segona República significà a Catalunya la represa de la recerca científica liderada per la SHA desprès de l’ensulsiada que significà la dictadura del general Primo de Ribera. Més enllà de les intervencions arqueològiques cal valorar especialment dos elements: la consolidació del projecte de difusió de la recerca arqueològica a través de la creació i organització del Museu d’Arqueologia de Catalunya, inaugurat el 3 de novembre del 1935 desprès d’un llarg procés de gestació iniciat quasi bé vint anys abans i que només trobà el desllorigador definitiu arran de l’entesa entre Bosch Gimpera i el conseller de Cultura de la Generalitat Ventura Gassol. El Servei d’Arqueologia es reformarà amb el suport de la Generalitat en una estructura moderna amb vertebració territorial, serveis centrals de tractament del material obtingut en les intervencions i programes de difusió cultural. Però en aquesta fase és essencial la tasca vinculada a la protecció i valoració del patrimoni arqueològic arran de la Llei del 1934 en aplicació de les competències conferides per l’Estatut del 1932, i el decret de 6 de juny del 1936 que la desenvolupava. Un procés que no es va poder finalitzar abans deguts a les conseqüències polítiques dels Fets d’Octubre del 1934 i les propostes regressives que pilotà Puig i Cadafalch al front de la SHA. La Guerra Civil marcarà la validesa de les lleis catalanes arran de la tasca de protecció que es va desenvolupar per salvaguardar el patrimoni artístic i arqueològic dels efectes de la revolució que seguí a la sublevació militar de juliol del 1936; del decurs de les operacions militars; de les confiscacions de bens a particulars i de la posterior recuperació –tot i que incomplerta- del patrimoni artístic català.\nQuins son els trets distintius de l’arqueologia a Catalunya sota el franquisme?\nEls processos de depuració del personal universitari i dels museus a Catalunya no van suposar gran canvis en les plantilles vinculades a la recerca i la docència en prehistòria i arqueologia més enllà de la decisiva de la marxa de Bosch Gimpera a l’exili. Malgrat això, el canvi més radical va ser el condicionament de la recerca sota paràmetres polítics que limitaren la tasca dels investigadors. La figura de Martín Almagro Basch es clau en aquest període, doncs concentrà en pocs mesos tots els recursos que eren a les mans d’en Bosch abans de la guerra: Universitat, Museu, i direcció del Servei d’Investigacions Arqueològiques vinculat ara a la Diputació de Barcelona. Almagro desenvolupà un model de recerca basat en el monumentalisme de les intervencions a Empúries centralitzant en aquest jaciment tots els esforços fins convertir-lo en un paradigma de la recerca amb l’ajut dels poder polítics i del personal de l’exèrcit. Això donà com a conseqüència una reducció de les intervencions en altres camps, tot i que un cop finalitzada la Segona Guerra Mundial serví per obrir la recerca arqueològica a Catalunya als investigadors italians, francesos i britànics que participaran en els Cursos Internacionals d’Arqueologia d’Empúries, i facilitaran la sortida a l’estranger dels arqueòlegs vinculats al Museu de Barcelona, mitjançant els vincles amb institucions con ara el Institut d’Estudis Ligurs de Bordighera; el Musée de l’Homme de París i més endavant la Fundació W.L.Bryant, entre d’altres. El franquisme va ser, també l’època de la Comissaria General d’Excavacions Arqueològiques (CGEA) dirigida per Julio Martínez Santa Olalla, que mantindrà un sistema de control de la recerca territorial basat en les comissaries provincials, insulars i locals, que al llarg de la dècada de 1940 i fins a la transformació de la CGEA en el Servei Nacional d’Excavacions Arqueològiques (SNEA) l’any 1956 serví per diferenciar dos grans blocs en el camp de la recerca: la universitària o professional i la controlada per Martínez Santa Olalla encomanada bàsicament als estudiosos locals.\nCurs de làser escàner terrestre i multiestació en arqueologia i patrimoni, a l’ICAC\nArticle: “A proposal for a new family: Montezumellidae (Crustacea, Decapoda, Brachyura) and description of new genus and species Moianella cervantesi from the Priabonian (late Eocene) of Catalonia (NE of Iberian Peninsula)”


L’Autòdrom i l’Ajuntament de Sant Pere de Ribes segellen els seus compromisos - Penedès Econòmic l El diari econòmic online de la Vegueria Penedès\nEl Ple de l’Ajuntament de Sant Pere de Ribes va aprovar el passat dimarts, de manera definitiva, el conveni relatiu a l’Autòdrom, que certifica els compromisos per part de l’empresa Terramar 1923, que gestiona les instal·lacions. El conveni ja havia estat aprovat, en format inicial, pel mateix Ple, el 31 de març del 2020.\nEl conveni posa en ferm els compromisos manifestats per Terramar 1923 per a desenvolupar el projecte de reobertura de l’Autòdrom i convertir-lo en un espai que aculli esdeveniments eqüestres de caràcter internacional i, al mateix temps, potenciar la part dedicada al motor amb activitats orientades a marques automobilístiques i recuperar el seu caràcter històric.\nEn aquest sentit, el document exposa les obligacions de Terramar 1923 en el desenvolupament de l’àmbit d’actuació en els termes recollits en la modificació del Pla General d’Ordenació Urbana, aprovada el maig de 2020, i que va reduir en un 40% el sostre d’edificabilitat que tenia anteriorment aquesta zona.\nA més, d’aquestes obligacions, el conveni també detalla altres compromisos per part de Terramar 1923:\n- Ampliació de les millores mediambientals entorn a la Riera de Ribes i implantació d’una via verda per facilitar l’accés de persones i bicicletes.\n- Execució i finançament de la totalitat de l’obra d’urbanització de l’entorn.\n- Manteniment, conservació i cura del conjunt urbanitzat de titularitat pública durant un període de cinc anys, més cinc més addicionals.\n- Participar en la proposta de gestió dels equipaments públics contemplats en l’actuació urbanística.\nEl document també compromet l’Ajuntament en els tràmits administratius i urbanístics corresponents, derivats de la legislació vigent.\nTerramar 1923 executarà, en el seu conjunt, diverses actuacions de millora pública amb el desenvolupament del projecte i la reobertura de les instal·lacions. És el cas de:\n- Restauració i recuperació dels edificis de caràcter històric i patrimonial del recinte, com la masia Clot dels frares, Can Sidós, la tribuna del circuit i les petites edificacions que van servir com a boxes, fàbrica de components i cantina.\n- Plantació de 700 arbres d’espècies autòctones.\n- Destinació de més de 2 hectàrees al conreus agrícoles.\n- Recuperació i manteniment dels camins perimetrals a l’Autòdrom.\n- Cessió d’un espai de 3.000 metres quadrats per edificar un equipament públic de titularitat municipal.\n- Soterrament de les línies elèctriques en l’entorn de la Riera, entre Minivitlles i Rocamar.\n- Vianalització de l’accés històric de l’Autòdrom.\n- Condicionament de l’accés rodat a Rocamar des de la recta de la Mata.\n- Noves escomeses d’aigua potable a Rocamar.\nAmb l’aprovació definitiva del conveni entre les dues parts, el projecte de reobertura avança un nou pas per al proper inici dels treballs d’adaptació.


Echávarri nega qualsevol relació amb el fraccionament de contractes que s'investiga - À Punt\nEchávarri nega qualsevol relació amb el fraccionament de contractes que s'investiga\nL'exalcalde socialista s'enfronta a una petició de deu anys d'inhabilitació.\nFoto de portada: L'exalcalde d'Alacant Gabriel Echávarri arribant a l'Audiència d'Alacant\n30 de setembre 2019 - 23:03\nL'exalcalde socialista d'Alacant Gabriel Echávarri ha negat aquest dilluns, a preguntes del seu advocat, qualsevol relació amb l'emissió de les 25 factures que van originar l'anomenat 'cas Comerç', que es jutja des d'aquest dilluns a l'Audiència d'Alacant, i ha dit que solament les va conéixer quan el cap de servei de Comerç va alertar sobre la qüestió. Així, ha indicat que es va posar "en mans" de la intervenció i dels serveis jurídics municipals.\nEl juí ha començat aquest dilluns i es prolongarà al llarg de tota la setmana. La Fiscalia demana deu anys d'inhabilitació per a càrrec electe per als tres acusats, en considerar en les seues qualificacions prèvies que "efectivament" va haver-hi fraccionament de contractes "deliberat" i "reiterat". Tant Echávarri com els altres dos acusats, dos assessors, s'han negat a respondre les preguntes de la Fiscalia. Davant de les preguntes de les defenses han assegurat que no hi hagué acord previ ni directrius de l'exalcalde d'Alacant en la tramitació.\nEl cas Comerç va fer saltar pels aires el pacte a tres entre PSPV, Compromís i Unides Podem a l'Ajuntament d'Alacant i va obligar a dimitir l'ara exalcalde socialista Gabriel Echávarri.\nEl PP, que va iniciar el cas amb una denúncia per la presumpta fragmentació de contractes de la Regidoria de Comerç per un muntant pròxim als 190.000 euros, ha retirat finalment l'acusació. L'ara alcalde, el popular Luis Barcala, no vol fer cap valoració i diu que cal deixar treballar la justícia.\nL'oposició ha carregat contra el PP. El regidor d'Unides Podem a Alacant, Xavier López, considera que el PP va obrir la causa només "per a debilitar el tripartit" d'esquerres, mentre que des del PSPV, el regidor Miguel Millana qüestiona que s'haja utilitzat la via judicial per a una qüestió "política". Natxo Bellido, regidor de Compromís, es mostra caut i diu que la coalició esperarà a veure què determina la justícia.


La ruta de Ramon Casas a Torredembarra – Jordi Medina Alsina\nCultura 14 de juliol de 2016\nLa ruta Ramon Casas a Torredembarra és un recorregut de la petjada de la família a la vila penedesenca fent un itinerari pels Horts dels Casas, el Castell dels Icart, la casa pairal dels Casas i l’edifici del Patronat Antoni Roig. La ruta forma part del projecte Ramon Casas al Penedès que inclou la participació dels museus del Vil·la Pau Casals de Sant Salvador, del Museu Deu del Vendrell, del Museu del Cau Ferrat i del Museu de Maricel de Sitges, del Museu de les Cultures del Vi de Catalunya – Vinseum de Vilafranca i del Museu Víctor Balaguer de Vilanova i la Geltrú. El trític d’aquest projecte es pot trobar en els diferents equipaments museístics, culturals i turístics d’aquests municipis. Ramon Casas és doncs, una bona excusa per conèixer el Penedès i més concretament els museus d’art i el municipi de Torredembarra. A què espereu?\nTorredembarra és una de les viles d’indians que tenim repartides per Catalunya. Podríem dir que la vila es dividia entre les famílies més benestants que es dedicaven al comerç i vivien dins del poble i les famílies més pobres que es dedicaven a la pesca i vivien a fora de la vila. Va ser a finals del segle XVIII quan els Casas van a Amèrica per primera vegada i tornen amb alguns diners que els hi permeten poder anar a viure al carrer nou de Torredembarra que era on els indians s’hi estaven instal·lant. Tot i que van anar a viure a Barcelona, el lligam amb La Torre (Torredembarra) seguirant tenint-lo fins a inicis del segle XX. Primerament, la riquesa de la família la van destinar a comprar terres i, posteriorment, a la indústria, quelcom que els enriquí i -entre altres-, van comprar la fàbrica on actualment hi ha el Món Sant Benet.\nLa història de la família Casas son un clar exemple del món indià amb origen mariner que va enriquir el país. La història de la família Casas és la història del Modernisme i, alhora, de la burgesia catalana del segle XIX. La família Casas anava a estiuejar a Torredembarra i d’aquí que Ramon Casas pintés diferents indrets de la vila com la silueta del castell i l’església. És a Torredembarra, per exemple, on es pinta el quadre de Pere Romeu i Ramon Casas anant en tàndem, la icona del Modernisme Català que actualment està allotjada al Museu Nacional d’Art de Catalunya (MNAC). En aquesta vila també va fer diverses probatures de pintures de mariners i banyistes.\nL’itinerari Ramon Casas a Torredembarra, a banda del tríptic explicatiu, ve acompanyada d’una exposició amb vuit desplegables que estarà a la biblioteca i als baixos de l’Ajuntament. En ells es mostra l’inici de la família passant de ser mariners a ser indians, s’explica la casa pairal de la família, les terres, l’aprenentatge de Ramon Casas com a pintor, l’obra emblemàtica del Tàndem feta a Torredembarra, la relació de Casas amb Romeu, el patronat d’Antoni Roig com a primera escola pública gratuïta i la relació de Roig amb la família Casas. L’exposició doncs, pot ser l’inici per entendre la relació innegable de Casas amb Torredembarra i l’inici de l’itinerari Ramon Casas a Torredembarra.\nDani Zapater 6 anys ago\t Reply\nL’haurem de fer, Jordi! Gràcies per donar-la a conèixer.\nGràcies a tu, Dani!\nEn marxa la primera Nit dels Museus del Penedès


Inici » Comunitari » Votació popular dels Reconeixements Veïnals! Participa-hi!\nDc, 17/12/2014 - 13:54\nAutor: Comunicació CONFAVC\nDurant aquest mes de novembre hem rebut un total de 18 molt bones iniciatives veïnals, ja siguin lluites o projectes d'intervenció social (veure fitxes), que han aportat benestar, cohesió i empoderament als veïns i a les veïnes dels barris on s'han desplegat.\nTal com estableixen les Bases, primer el Consell Federal de la CONFAVC ha validat les experiències rebudes, que finalment seràn avaluades per un Jurat, el qual atorgarà dos (Re)coneixements Veïnals, un per a categoria: Lluita/Projecte d'intervenció social.\nAra bé, també hem volgut obrir a VOTACIÓ POPULAR perquè tothom pugui conèixer encara millor les iniciatives i valorar-ne quines dos haurien de merèixer més notorïetat i visibilitat.\nDit això, us animem a participar-hi ! Ompliu el qüestionari i conegueu experiències innovadores, imaginatives i cohesionadores del moviment veïnal! (FORMULARI DE VOTACIÓ POULAR!) Recordeu un vot per persona!\nUna lluita que ha\nPermalink Submitted by Confederació d'... (no verificat) on Dc, 17/12/2014 - 14:09.\nUna lluita que ha revolucionat un barri i ha aportat més benestar.\nUn projecte que ha empoderat el veïnat i ha cultivat la solidaritat i la coheisó social.\nParticipa a la votació popular dels Re(Coneixements Veïnals) omplint aquest formulari:


TRIBUNA BERGUEDANA: LA CAIXA DELS SOMNIS.\nLA CAIXA DELS SOMNIS.\n“Deixa que els teus somnis siguin més grans que les teves `pors”\nOn són els meus somnis? He perdut els meus somnis. Algú els ha trobat? Fa temps que van desaparèixer de la meva vida i m’agradaria de tornar-los a recuperar, perquè estic farta de les pors, les angoixes, els desànim i les tristeses que inunden la meva vida des d’un any ençà.\nSi, ara recordo que... els somnis els vaig tancar dins una caixa de cartró, la vaig segellar perquè no s’escapessin i la vaig desar a l’altell de l’armari perquè no els volia perdre i suposo que encara deuen ser allà i així de mica en mica intentaré anar-los recuperant .\nHe estat molts mesos ficada en un pou de calamitats ... que si la malaltia del marit, l’allunyament dels fills que treballen fora, el llarg aïllament a casa per la pandèmia, la por de sortir i contagiar-nos, el tancament de les activitats i moltes coses que abans feia i moltes altres coses que s’ha convertit en un seguit de pors, angoixes, preocupacions ... que gairebé m’impedeixen sortir de casa, per això de mica en mica vull recuperar la meva vida d’abans, el sortir , els somnis , les il·lusions i les activitats que m’agradava fer, encara que em costi.\nUna bona amiga em va aconsellar, ara que estem en ple solstici d’estiu, que per alliberar-me de totes les pors , angoixes, tristeses i altres coses negatives que em preocupen les he d’escriure cada una en un paper, posar-les juntes a dins un sobre, tancar-lo i la nit de sant Joan cremar-les a la foguera, que aquest any es torna a fer a la plaça del poble, i així podré apartar-les i allunyar-les per sempre de la meva vida. Molta gent del poble, cremen coses velles des de mobles vells i futileses de les que es volen desprendre, jo també serè una d’elles\nTota la tarda que se s’estan escoltant els petards, infants i joves comencen la festa, preludi de la nit més màgica de l’any . Abans m’agradaven molt els petards però ara em fan basada , sobretot al vespre i tota la nit que no deixen dormir. Però aquesta nit serà especial i fins m’agraden quan peten fort .\nAvui també he fet una altre cosa. He obert la meva caixa de somnis, encara hi són tots, i a la nit els deixaré fins demà a fora a la serena, amb la caixa una mica oberta perquè s’omplin de l’energia que desprèn la màgia d’aquesta nit i al matí poder tornar-los a absorbir i que tornin a formar part de la meva vida amb més força que mai i fer ... que els meus somnis siguin més importants que totes les meves pors.\nSon les vuit del vespre a les nou comença a cremar la foguera, tinc el sobre a punt amb les pors i coses negatives que em vull treure. Ho vull fer més solemne, les ficaré dins una capsa i l’embolicaré amb aquest gran parer vermell que es vegin bé com van cremant mentre jo ho miro. Estic en l’afer quan em truca la meva filla i vaig a l’habitació ja que la tele engegada no em deixa sentir bé. Xarrem una bona estona, demà ens passaran a veure al baixar d’Andorra.\nQuan torno veig que a la taula no hi ha el que res del que hi havia deixat , el Jan ja està sopant, sempre sopa molt aviat i ha tret totes les coses per parar la taula, les veig damunt del la tauleta petita, i acabo amb la feina que havia començat. M’ha quedat un bon paquet per cremar a la foguera. Llavors dic al marit si vol sortir una mica a la plaça a veure el foc de sant Joan. Ja sabia que em diria que no. Ho veure tot des del balcó -ha dit- ell a les deu sempre es a dormir. Jo avui no soparé pas, a la plaça hi ha coca i mistela per tothom abans de començar la ballaruca. Hi estaré una estoneta i tornaré aviat a casa . La berbena dura fins a la matinada. Llavors posaré la caixa dels somnis a la finestra i a descansar fins l’endemà i demà serà l’inici d’una nova etapa de la que penso que serà molt millor.\nJa passa de les onze quan arribo a casa, contenta i feliç com feia temps que no ho estava. He gaudit mirant com em cremava el paquet vermell i em desempallegava de totes les coses negatives , després he trobat una amiga i mentre menjaven coca i bevíem mistela i cava l’hem fet petar una bona estona. Estic cansada, i una mica alegre, però encara em falta fer l’altre cerimònia: treure la capsa dels somnis al balcó perquè s’impregnin de l’energia d’aquesta nit. Agafo la caixa i sento una esgarrifança estranya... no pot ser, l’obro del tot i em vull morir... a dins hi ha el sobre de les pors i les coses negatives. He cremat la caixa dels somnis!!!\nDesesperada, trista angoixada he agafat el sobre de les misèries i he sortit rabent cap a la plaça. La música sonava amb força, la gent ballava contenta, no m’importava res d’això m’he acostat a la foguera on només quedava un garbell de brases enceses i hi he posat el sobre al damunt i no he marxat fins que he vist com s’encenia i es consumia del tot . Demà serà un altre dia i caldrà començar de nou amb tot.\nPublicat per Anna Guilanyà a 14:10\nM. Roser 30 de juny de 2021, a les 21:32\n"També llancem en aquesta foguera,\nallò que durant l'anmy ens ha fet mal\ni ens netegem de toters les angoixes,\namb la màgia de la nit de Sant Joan"...M. Roser\nCaram dns quina pena llençar la capça dels somnis, però segurament els va recuperar de mica en mica, perquè els tenia guardats a la memòria! Sort que va ser a temps a cremar el sobre de les miseries.\nAnna Guilanyà 2 de juliol de 2021, a les 17:30\nQue bonic aquest verset teu, que crec que pertany a un poema més llarg sobre la magia de la nit de Sant Joan, que encaixa perfectament amb aquest relat.\nRealment despres de cremar les angoixes i miseries els somnis poc a poquet es van recuperant.\nCORPUS SENSE PATUM


BUC EBALLO CONSTRUCTORA CATALANA és una empresa dedicada a la construcció d'edificacions, tant a nivell d'obra nova (obra de nova planta, ampliacions d'obra existent, de volum i pressupost diversos) com a nivell de rehabilitació (ja sigui integral o puntual, contemplant el reforç estructural i la restauració d'edificis antics, tant edificis complets, com a obra domèstica). Especial menció a la nostra especialitat: la instal·lació d'ascensors en finques antigues.\nLa direcció de l'empresa va a càrrec de tres tècnics en construcció i una tècnica administrativa, tots amb una dilatada formació teòrica i experiència pràctica, tant dins BUC com fora, la qual transmetem amb el nostre bon criteri i millor anhel en els procediments de treball de BUC.\nVa ser fundada el 2 de Març del 2000. Inicia la seva marxa amb l'execució de petites obres, com ara obres de reformes i manteniment, així com la construcció d'obra nova a la província de Barcelona.\nAprofitant la bona conjuntura econòmica general, que es tradueix en una construcció generalitzada en tots els nivells fins a l'any 2.008, es va consolidant com una constructora amb caràcter, per la qual discorren diversos equips de treball, on es fixen com a objectius la qualitat, el termini i el preu, dins de les exigències dels nostres clients. Així s'aconsegueixen realitzar obres d'una grandària major cada dia i una fidelització dels nostres clients. En cap moment s'ha plantejat el anteposar el creixement als valors anteriorment assenyalats, respectant en tot moment als nostres clients i proveïdors, així com aconseguint un reconeixement i suport per part de les entitats financeres.\nEl principal objectiu marcat és el poder continuar donant un servei de qualitat als nostres clients i al mateix temps aconseguir un creixement controlat. Aquest objectiu es veu reforçat per la nostra gran adaptabilitat a molt diferents grandàries d'obres, des de petits treballs de manteniment, petita i gran rehabilitació, fins a la construcció d'edificis d'obra nova i restauració de patrimoni arquitectònic, donant per això volums i terminis d'obres molt variables.\nParlar de servei als nostres clients no només és parlar de qualitat, sinó també de treball, de control d'execució a peu d'obra, de serietat, d'experiència, de compliment d'acords i terminis d'execució de les obres, i d'economia en els nostres pressupostos.


Va de teca: .@sandrodesii Raviolone farcit de formatge fresc, espinacs i Grana Padano amb salsa de nous\nBullim la pasta fresca tal com indica el fabricant.\nParal.lelament posem la nata en un cassó amb una mica d'oli d'oliva i la reduïm un xic.\nAboquem les nous esmicolades, salpebrem i reservem.\nUna vegada tenim la pasta bullida la disposem al plat i afegim la salsa de nous al cim.\nAquests raviolones també es poden fregir durant un parell de minuts amb una mica d'oli i menjar-los amb una mica de melmelada de tomàquet.\nNosaltres vam optar per la de nous perquè volíem tastar la pasta fresca bullida enlloc de fregida com vam fer l'altre vegada que vam cuinar els raviolis d'ànec rostit amb pera, que ens van encantar per cert.\nCom us acostumo a dir, jo acompanyaria aquest plat amb una amanida i faria plat únic, ja que ens aporta hidrats de carboni complexes, així com proteïna i greixos del formatge i les nous, i una mica de fibra dels espinacs.\nDe postres una peça de fruita i així seria un àpat ben complert i bo.\nPublicat per Lídia a 15:26:00


Montserrat Capdevila: Dia del treball i context econòmic\nTot el que sigui ajudar a la gent, sigui benvingut, es veu al seguir el Blog que fas una bona feina.\nvallès avança...la propera vegada que especifiquin si endavant o endarrere\nMontserrat Capdevila ha dit...\nEn primer lloc agrair-te els comentaris al bloc. Anima força saber que algú s'ho mira.\nEn segon lloc dir-te que no acabo d'entendre el sentit del teu comentari.\nI per acabar, aclarir-te que el verb "avançar" té implícit el fet de fer-ho "endavant", mai s'avança endarrere. T'emplaço a què consultis la seva definició als diccionaris. Aquí te'n transcric la de l'IEC: "Anar endavant, progressar"