Notícies i punts de vista 2020\nNotícies i punts de vista (Abril 2020)\nLa velocitat de l’instant\nParells de partícules quànticament mecànicament enredades semblen saber de cop el que se li passa. Els experiments demostren que, encara que aquesta senyalització no sigui instantània, ha de ser realment, realment ràpida. Una obra de la teoria de la relativitat d'Einstein que ha agafat la imaginació popular es pot resumir en el mantra: "res no viatja més ràpid que la llum". El que\nHabitatges antivirus per lluita contra tumors\nTemes Biotecnologia Teràpia contra el càncer Recerca mèdica Un assaig clínic precoç demostra el lliurament i la replicació d’un virus que pateix un càncer en un teixit tumoral metastazat. Aquests resultats prometedors podrien constituir una base per a la viroteràpia sistèmica per a pacients amb càncer. Vegeu Cart\nEnquadernació del receptor als dos extrems\nTemes Senyalització cel·lular Receptors acoblats a proteïnes G Biologia estructural Els receptors acoblats a proteïna G inicien una àmplia gamma de vies de senyalització a les cèl·lules. Sembla que tant una proteïna G com una molècula agonista s’han d’unir als receptors per activar-los de manera persistent. Vegeu l’arti\nUna primera per a ratpenats\nQuin és el primer lloc que evolucionaven els ratpenats: vol o equolocalització? Els fòssils recentment descrits afavoreixen la primera hipòtesi del vol. Però aquestes criatures podrien haver estat altament equipades per volar de nit. Un debat de llarga durada sobre els processos que van conduir a l’evolució dels ratpenats moderns pren un nou gir amb el descobriment de ratpenats fòssils notables recuperats de la formació del riu Verd a Wyoming. Simmons\nCap a un genoma d'un milió d'anys\nTemes Genòmica Paleontologia Tecnologia La seqüenciació d’un genoma complet de cavalls a partir d’un os datat fins fa uns 700.000 anys fa una llum sobre l’evolució equina i amplia dràsticament el límit conegut de supervivència de l’ADN. Vegeu Carta pàg.74 El camp de l'antic ADN continua batent rècords. L’ADN i els gen\nLa infecció viral està implicada des de fa temps en el desenvolupament de diabetis tipus 1. Una evidència nova mostra com algunes variacions genètiques rares poden mediar una contribució viral a aquest trastorn autoimmune. La diabetis tipus 1 és una malaltia autoimmune en què el sistema immunitari ataca cèl·lules β pancreàtiques productores d’insulina. Com es veu\nTemes Història 50 anys El Comitè Permanent dels Fabricants de Tabac té com a objectiu declarat l'assistència a la investigació sobre qüestions relacionades amb la relació entre tabaquisme i salut. Si aquest objecte s’està complint, es desprèn del seu informe per a l’exercici finalitzat el 31 de maig de 1960, que resumeix les investigacions realitzades durant l’any sota els auspicis del Comitè o amb el seu suport financer ... Fraccions de\nFins que la rescindència ens faci part\nLa traducció de l’ARN missatger a proteïna és un procés complex i complex que inclou diversos passos i molts factors proteics específics. Però un factor - eIF5A - sembla tenir una mà a cada pas. El procés de traducció es divideix en tres etapes principals: iniciació, allargament i finalització. La iniciaci\nMenjar per a bilions\nTemes Món en desenvolupament Microbiologia Microbioma Tres estudis investiguen els bacteris de la pell de nens desnutrits i troben que, quan aquesta microbiota es transfereix a ratolins, els suplements de certs microbis o sucres de la llet materna humana poden restaurar el creixement normal. La desnutrició infantil representa prop de la meitat de les morts en nadons menors de cinc anys a tot el món i els esforços per restablir una ingesta nutricional adequada a la primera infància han produït només resultats modestos 1 . Una a\nRecuperació del potencial dels esculls de corall\nTemes Biologia de la conservació Ecologia Una anàlisi de la disminució de peixos en els esculls de corall demostra que els límits de pesca senzills i la implementació d’àrees marines protegides poden ser suficients per afavorir la recuperació de la resiliència dels ecosistemes de corall. Vegeu Carta pàg.341 La pes\nSeqüenciació de potència\nEls avenços en la tecnologia de seqüenciació d’ADN proporcionen una visió sense precedents de tota la col·lecció de seqüències transcrites de quatre genomes. Van anunciar una nova era en l'estudi de la regulació gènica i la funció del genoma. Els genomes són els models de la vida: contenen tota la informació necessària per construir i operar els seus amfitrions. Però encara en\nUna visió cel·lular de regeneració\nLa forma en què la salamandra recupera una extremitat sencera després que les lesions hagin assajat els més savis dels científics. Un cop d'ull més a les cèl·lules implicades en la regeneració de les extremitats es demostra que recordar orígens passats pot ser crucial per a aquesta gesta. Quan un\nNou ordre per a trastorns del pensament\nPodem conèixer realment trastorns psiquiàtrics humans complexos mitjançant manipulacions genètiques en ratolins? Sí, segons estudis sobre com alterar el gen que codifica la neuregulina 1 afecta la senyalització al cervell del ratolí. L’esquizofrènia és un espectre de trastorns. Les seves causes rau en una complexa interacció de factors genètics, prenatals i de desenvolupament, a més de precipitar els esdeveniments de la vida posterior. Tenint en co\nCom fer un platet volador\nSempre que mirem al Sistema Solar, els cossos petits solen aparèixer en dos. Les simulacions mostren com els asteroides girats al Sol poden produir aquests aparellaments: un dels membres del qual adquireix una forma estranyament familiar. Quan era petit, solia estar-me els caps de setmana a veure les pel·lícules de monstres tardes a la televisió. Co\nEl metaboloma del càncer de pròstata\nLa detecció no invasiva i l'avaluació pronòstica del càncer representen un repte formidable. Els estudis sobre la composició de metabòlits sencers de les cèl·lules prometen avançar cap a aquest objectiu per al càncer de pròstata. El càncer de pròstata -el càncer més freqüentment diagnosticat en homes- és una causa principal de morbiditat i mortalitat. Tot i que es po\nDurant els seus viatges per Wonderland, Alice troba diverses maneres de créixer i reduir-se de mida. Una vesícula polimèrica juga el mateix truc en resposta al pH, en un procés que pot ser útil un dia per al lliurament de fàrmacs. Les molècules i els conjunts moleculars que experimenten canvis de forma controlables en resposta a un desencadenant extern seran crucials per a la fabricació de dispositius a escala nanomètrica. Però, t\nTemes Biologia cel·lular La imatge en directe revela que si prolifera o no una cèl·lula filla està influenciada per dos factors moleculars heretats de la seva mare, proporcionant una visió detallada sobre com es pot predeterminar el comportament d'una cèl·lula recent nascuda. Vegeu Carta pàg.404 Un\nUna altra acció d’un derivat de talidomida\nTemes Càncer Malalties Terapèutica La lenalidomida tracta eficaçment un trastorn sanguini causat per la supressió cromosòmica de 5q. Un estudi demostra que el fàrmac s’uneix al seu objectiu, CRBN, per afavorir el desglossament d’un enzim codificat per un gen a la regió 5q. Vegeu l’article p.183 Fa aprox\nCanvi de material per detectors de raigs X\nTemes Imatges Ciència de materials Ptica i fotònica La sensibilitat als rajos X dels instruments de radiologia està limitada pels materials utilitzats en els seus detectors. Un material de la família de semiconductors perovskita podria permetre utilitzar dosis més baixes de raigs X per a la imatge mèdica. Vege\nEl món madur de forats negres\nTemes Astronomia i astrofísica Una anàlisi de les observacions òptiques i radiofòniques ha revelat com es produeixen els dolls poderosos des dels centres de les galàxies actives, on els forats negres supermassius acreuen matèria a través de discos magnètics arrestats o MAD. Vegeu Carta pàg.126 Tot i que la llum que emet la majoria de les galàxies es deu a les estrelles i al gas brillant, algunes galàxies tenen centres o nuclis extremadament brillants, amb lluminositats aproximadament 100.000 vegade\n50 anys i 100 anys\n50 anys Es conserva un sediment gairebé inexplorat de la història de la Terra al sediment sota els grans oceans. Els perfils de les capes superiors han estat obtinguts per molts tipus diferents de corer, i a aquesta llista el professor B. Kullenberg ha afegit una versió modificada del seu elegant corer de pistó que hauria d’arribar més a fons que mai ... El\nAleshores, insegur, sense importància\nTemes Ciència atmosfèrica Ciències del clima La incertesa en les estimacions dels efectes dels aerosols sobre el clima prové d’un coneixement mal conegut del passat i de l’atmosfera pròxima, de manera que la comprensió d’aquests efectes pot no ser tan útil com es pensava. Vegeu l'article pàg.67 Les partíc\nL’arbre familiar de les neurones va ser remodelat\nTemes Biologia cel·lular Progenitors neuronals Desenvolupament neuronal Fisiologia neuronal Neurociència Fisiologia El descobriment de diferents classes de cèl·lules progenitores neuronals, destinades a donar lloc a neurones en capes específiques de l'escorça cerebral, podria presagiar la revisió d'un model de desenvolupament cerebral de 50 anys. El ne\nUn planeta llunyà que travessa la seva òrbita mostra variacions en la seva lluentor infraroja, proporcionant el primer mapa del seu clima. Aquestes variacions pinten una imatge d’un món dinàmic, amb una redistribució eficient de la calor estel·lar. Heus aquí un fet sorprenent per a aquells que no estiguin al dia de les darreres notícies planetàries: ara sabem de més de 20 vegades tants planetes fora del nostre sistema solar com en ell. La majoria\nTemes Geologia Ciència planetària Ciències sòlides de la Terra La constatació de que el material magmàtic de la Lluna s’enriqueix més en els pesats isòtops del zinc que els seus anàlegs terrestres i marcians fa que reflexioni sobre l’origen del nostre satèl·lit natural. Vegeu Carta pàg.376 متوفر باللغ\nEl gen cooperatiu\nTemes Bioquímica Química Evolució Biologia molecular Origen químic de la vida ARN L’origen de la vida a la Terra segueix sent un dels grans misteris no resolts. Un nou estudi suggereix que la cooperació entre molècules podria haver contribuït a la transició de la química inanimada a la biologia. Vegeu l&#\nLes libèl·lules prediuen i planifiquen la seva caça\nTemes Neurociència Sistemes sensorials Una anàlisi revela que la impressionant capacitat de la libèl·lula per atrapar les seves preses deriva dels càlculs interns sobre els seus propis moviments i els de la seva diana: el primer exemple d’aquestes prediccions en invertebrats. Vegeu l'article pàg.333 Ima\nLes arrels evolutives del conflicte letal\nTemes Comportament dels animals Evolució Una anàlisi exhaustiva de les agressions letals de la coalició en ximpanzés demostra de manera convincent que aquesta agressió és un comportament adaptatiu, que no ha sorgit en resposta als impactes humans. Vegeu la lletra p.414 El 2013 es van produir 33 conflictes armats a nivell estatal a tot el món 1 . Molte\nEls receptors muscarínics es fan clars\nTemes Farmacologia receptora Biologia estructural Els receptors muscínics de l’acetilcolina medien moltes respostes fisiològiques del sistema nerviós. Les estructures de dos d’aquests receptors permeten conèixer amb exactitud la forma com s’uneixen a les drogues i el seu mecanisme d’acció. Vegeu Carte\nLes gravitats perseguien la gravetat\nEl descobriment d’ones gravitacionals no només validaria la teoria de la gravitació d’Einstein, sinó que també revelaria aspectes dels primers moments de l’Univers. La recerca d’aquestes contundents ondulacions ja està en marxa. Des de fa diverses dècades, els físics estan lluitant per detectar ones gravitacionals: petites pertorbacions en l'espai-temps que es propaguen a la velocitat de la llum. Però els expe\nPrenent el dolent amb el bé\nTemes Antibiòtics Ecologia Microbiologia El modelatge de les interaccions entre la producció d’antibiòtics i la degradació d’antibiòtics revela que aquestes activitats oposades són claus per mantenir la diversitat a les comunitats microbianes. Vegeu Carta pàg.516 Normalment esperem que les interaccions ecològiques competitives siguin transitives: si els corbs desplacen els corbs i els corbs desplacen els preses, els corbs també haurien de desplaçar els dots. Però el món\nQuadrat de gel en un sandvitx de grafè\nTemes Grafen Ciència de materials Nanociencia i tecnologia Química física S'han observat que els films de gel de menys d'1 nanòmetre de gruix, entremig de les làmines de grafè, adopten una estructura de gelosia quadrada molt diferent de l'estructura hexagonal que es produeix a gran part del gel. Vege\nUn costat aïllant metàl·lic\nAlguns aïllants tenen superfícies conductores derivades de subtils propietats químiques del material a granel. Els darrers experiments suggereixen que aquestes superfícies poden competir amb el grafè en aplicacions electròniques. Els avenços recents en la física d’estats sòlids han consistit en bona part de revelacions sobre el notable comportament dels electrons confinats a un pla. Tot mater\nFormes profundes i complexes de sobreviure al blanqueig\nTemes Ciències del clima Ecologia Ciències oceàniques Els esdeveniments de decoloració massiva de coralls poden provocar que els esculls siguin els dominis dels corals fins a ser dominats per les algues. No obstant això, les dades longitudinals mostren que més de la meitat dels esculls estudiats van recuperar la seva glòria antiga. Vegeu\nEl processament del so pren el control del motor\nTemes Neurociència Fisiologia Sistemes sensorials S'han trobat neurones que uneixen la regió cerebral que controla el moviment a la regió implicada en el control auditiu que suprimeixen les respostes auditives quan es mouen els ratolins, però el motiu d'aquesta inhibició no està clar. Vegeu l’article p.189 La\nLa relativitat especial és una teoria clàssica eliminada, que ha de ser substituïda per un nou model quàntic brillant al més aviat possible? Al contrari, semblaria: la teoria encara té una capacitat juvenil per sorprendre'ns. Des que Albert Einstein la va introduir al món el 1905, la teoria especial de la relativitat ha encarnat el viatge de la física moderna des d’una descripció “intuïtiva” del món fins a un nivell d’enteniment més profund: una comprensió al principi profundament desconcertant a les formes de pensament establertes. . Conceptes com l&#\nSenyals a dominis de la vida\nTemes Bioquímica Biologia molecular Biologia estructural No es creu que seqüències de senyal sobre ARN de missatgeria que inicien la síntesi de proteïnes siguin intercanviables entre els dominis de la vida. Aquesta idea de que un senyal d’un virus d’artròpodes pot funcionar en bacteris qüestiona aquesta idea. Vegeu la\nBlocs de construcció de la Terra\nTemes Geoquímica Ciència planetària La Terra va créixer per l'acreció de material meteorològic. Les dades isotòpiques d’alta precisió revelen com la composició d’aquest material va canviar amb el pas del temps, obligant a revisar els models de formació del nostre planeta. Vegeu Cartes pàg.521 i pàg.525\nSabates de gel\nTemes Química Química física Les molècules dels cristalls de gel normalment formen una gelosia hexagonal, raó per la qual tots els flocs de neu són de sis cares (a la foto). Però a la pàgina 218, Lupi et al . informen que els més petits cristalls de gel prefereixen una disposició diferent: una constatació que té implicacions en els models climàtics (L. Lupi et al\nUn arbre sense fulles\nEl trencaclosques presentat pels famosos ceps de Gilboa, Nova York, troba una solució en el descobriment de dos exemplars fòssils que permeten reconstruir tota l’estructura d’aquests primers arbres. El Devonià mitjà (fa 397 milions a 385 milions d'anys) va ser un moment notable per a l'evolució de les plantes terrestres primerenques. La dive\nFals positius astrofísics\nTemes Astronomia i astrofísica Ciència planetària La probabilitat que els senyals del planeta gegant detectats per la nau espacial Kepler no siguin de planetes és més alta del que s’esperava. El resultat subratlla la importància de fer observacions de seguiment per confirmar la naturalesa dels senyals. Des de\nEls impactes del nitrogen sobre el carboni forestal\nL’entrada addicional de nitrogen procedent de fonts antropogèniques significa que s’està bloquejant més carboni de l’atmosfera als boscos boreals i temperats? "Sí" és la resposta que es desprèn de les darreres anàlisis. Des que la Revolució Industrial es va posar en marxa, cap a principis del segle XIX, la concentració atmosfèrica de diòxid de carboni ha passat de 280 a 380 parts per milió1. A partir d’un se\nEl virus es va deixar corrent\nSense la seva proteïna Vpu, el virus VIH-1 associat a la sida queda enganxat a la superfície de la cèl·lula humana en la qual s’ha replicat. El misteriós factor que afecta el VIH-1 és probablement una proteïna de membrana cel·lular. Els mamífers han evolucionat diversos mecanismes per frenar la propagació de patògens intracel·lulars. Així, tot i\nTemes Química computacional ADN Portes lògiques Els ordinadors utilitzen les portes lògiques basades en transistors com a base de les seves funcions, però les portes de la lògica molecular els farien molt més ràpids. Un informe de portes lògiques basades en l'ADN podria ser un primer pas cap a la computació molecular. Col·lec\nTemes Dinàmica de fluids Física Un model senzill recull les característiques clau de la transició d'un flux suau al turbulent per a un fluid en una canonada. Els resultats obren el camí cap a models més complexos i poden comportar ramificacions d'enginyeria. Vegeu la lletra pàg.550 El flux d’aire sobre l’ala d’un avió és suau i constant a velocitats baixes, com si unes capes fines d’aire es llisquessin l’una sobre l’altra. A velocitats més el\nEl casino intestinal-cripta\nTemes Divisió cel · lular Intestí prim Cèl·lules mare Les cèl·lules mare poden renovar-se indefinidament, característica que sovint s’atribueix a la divisió cel·lular asimètrica. Els nous models experimentals i matemàtics de l'intestí proporcionen evidència que demana diferència. Alguns teixits,\nMaquinari per a una xarxa quàntica\nTemes Ptica i fotònica Física Física quàntica S'ha dissenyat un dispositiu optomecànic que converteix els senyals elèctrics de radiofreqüència en llum làser. El sistema podria permetre als ordinadors compartir dades en una futura xarxa quàntica basada en fibres òptiques. Vegeu Carta pàg.81 Arribarà\nTemes Evolució Genètica Infecció El remenatge cromosòmic en òvuls o espermatozoides parentals pot crear noves característiques en la propera generació. En les mosques de la fruita, sembla que les mares amb una infecció parasitària produeixen més descendència recombinant que les mares no infectades. En la maj\nVista escassa dels enfrontaments passats\nLes simulacions indiquen que les febles galàxies d'una classe aparentment tranquil·la van néixer en violents trobades còsmiques. Aquesta seria una bona notícia per al model dominant de com es construeix l’Univers. Les galàxies gegants de poca brillantor de superfície, o GLSB, són gegants suaus del cosmos. Els seus\nOrígens de l’esòfag\nTemes Biologia cel·lular Biologia del desenvolupament Cèl·lules mare Els orígens cel·lulars d’una condició precancerosa anomenada esòfag de Barrett no són clars. El seguiment i l’anàlisi de les cèl·lules epitelials al lloc afectat podria donar llum al problema. Vegeu la lletra pàg.529 És molt d'interès una condició precàncer anomenada esòfag de Barrett, perquè sorgeix quan algunes cèl·lules de l'esòfag adquireixen una nova identitat, un fenomen conegut com a metaplasia. Si poguéssim comprendre\nCientífic, cirurgià i creador del camp de la recerca en angiogènesi. Imatge: K. JOHNSON Judah Folkman va dir sovint "La ciència va cap a on t'ho imagines". Pocs van imaginar-se amb més audàcia o van empènyer la ciència més lluny que ell. Com a director del Programa de Biologia Vascular i ex-cirurgià en cap de l’Hospital dels Nens de Boston a Massachusetts, Folkman va aportar perspectives tant de científic com de cirurgià per trobar solucions als problemes mèdics. La seva inves\nGenoma sota vigilància\nLa descodificació de la informació emmagatzemada en l'ADN requereix un equilibri complicat entre processos que activen o desactiven l'expressió gènica. Una proteïna que influeix en l'envasament d'ADN regula aquest equilibri a tot el genoma. Els organismes emmagatzemen instruccions sobre la seva pròpia existència en l'ADN. Les p\nMedicaments que eviten la infecció pel VIH\nTemes Teràpia farmacològica Infeccions per VIH Dos assaigs humans investiguen l’eficàcia d’un tipus de fàrmac antiretroviral (normalment utilitzat per tractar individus infectats pel VIH) en la prevenció de la infecció pel VIH. Els resultats són descoratjadors. Cada any, diversos milions de persones s’infecten amb el VIH: l’agent responsable de la sida. Aquesta formi\nLa robustesa de la formació del planeta\nTemes Astronomia i astrofísica Ciència planetària La detecció de dos planetes en un cúmul d'estrelles obertes demostra que els sistemes planetaris són capaços de sobreviure a esdeveniments pertorbadors, com ara explosions de supernoves, durant les etapes denses i primerenques de la vida d'aquests cúmuls. Vegeu\nGireu els records de llarg recorregut\nTemes Tecnologia de la Informació Ptica i fotònica Física quàntica S'han trobat sistemes de rotació que tenen una vida útil de fins a sis hores. Es podrien utilitzar per crear xarxes de comunicació quàntica i, si la transmissió òptica falla, fins i tot es podrien enviar com un “stick quantum memory”. Vegeu Carta\nUn xoc per Voyager 2\nLa nau espacial Voyager 2 ha seguit ara Voyager 1 cap a la regió més enllà del final del vent solar supersònic, on la influència de l’espai interestelar creix, de manera que s’obri una nova era d’exploració. Cinc articles 1, 2, 3, 4, 5 en aquest número, a partir de la pàgina 63, celebren i registren un esdeveniment notable de la història històrica del programa espacial Voyager. Trenta anys de\nEl més extravagant i peripatètic dels caçadors de microbis. Imatge: AP Daniel Carleton Gajdusek, que va guanyar el premi Nobel de Fisiologia o Medicina del 1976 pel seu descobriment de demències transmissibles, va morir el 12 de desembre de 2008 en un hotel de Tromsø, Noruega. Aquest lloc aïllat sobre el cercle àrtic va ser el refugi hivernal de Gajdusek, originari dels Estats Units durant els darrers deu anys de la seva vida. Va pa\nSimulació quàntica de la física fonamental\nTemes Física de partícules Física Física quàntica Les teories dels indicadors basen el model estàndard de la física de partícules, però són difícils d’estudiar mitjançant mètodes computacionals convencionals. Un sistema quàntic experimental obre noves vies d’investigació. Vegeu Carta pàg.516 Encara hi ha mo\nForats moleculars liquats\nTemes Química Ciència de materials Els sòlids porosos tenen molts usos en la indústria química, cosa que ha estimulat el desenvolupament de diverses generacions d’aquests materials. Ara ha arribat una nova generació, amb l’informe de líquids permanentment porosos. Vegeu la lletra pàg.216 Tot i que es coneixen molts tipus de sòlids porosos, els líquids permanentment porosos són rars, la majoria de líquids només contenen cavitats formades de manera transitòria entre les seves molècules. Però a la pàgina\nProjeccions del dèficit sòl-carboni\nTemes Biogeoquímica Els canvis en la quantitat de carboni emmagatzemat al sòl podrien ser un feedback crucial al canvi climàtic. Estudis experimentals de camp demostren que les pèrdues de carboni del sòl induïdes per l'escalfament són majors quan són les majors existències de carboni. Vegeu Carta pàg.104 El ca\nPatins sobre gel prim\nEl patí comú no és gens comú: aquest gran peix marí té un estat de perill crític. Que no sigui una espècie, sinó dues, és un recordatori fort que la bona taxonomia ha de fonamentar la conservació. Els biòlegs de conservació que estudien espècies obscures en llocs obscurs tenen el repte de protegir espècies que ni tan sols poden anomenar. Aquests mals\nSinapsis podades al lupus\nTemes Immunologia Neurociència Lupus és una malaltia autoimmune que pot causar disfuncions cerebrals. Els estudis realitzats en models de lupus sobre ratolins han trobat que les proteïnes interferòniques poden fer que les cèl·lules immunes del cervell retallin les connexions sinàptiques entre les neurones. Vegeu\nCom s’exhala l’oceà\nTemes Ciències del clima Geologia Ciències oceàniques Un registre de la producció d'òpals biogènics a l'oceà Atlàntic subtropical alimenta la teoria que la circulació oceànica, més que els vents, va impulsar l'alliberament de diòxid de carboni de les aigües marines profundes al final de l'última glaciació. Vegeu la llet\nMarmotes més grosses a l’alça\nTemes Ecologia del canvi climàtic Ecofisiologia Fenologia Les demostracions de respostes demogràfiques i demogràfiques acoblades al canvi climàtic són rares. Però són molt necessaris per formular prediccions dels efectes del canvi climàtic sobre les poblacions naturals. El canvi climàtic afecta els sistemes naturals, com es desprèn de les àmplies dades sobre els canvis en el calendari estacional (fenologia) de la reproducció i migració, i en els intervals de distribució de la mida corporal i les espècies 1 . Les evidèncie\nArrossegueu un gir perfecte\nTemes Física atòmica i molecular Bells experiments en un gas Fermi atòmic d’ultracostos que interaccionen fortament revelen que, de manera inesperada, els girs atòmics no aparellats flueixen al sistema amb la màxima resistència permesa per les lleis de la mecànica quàntica. Vegeu Carta pàg.201 El tra\nEls electrons simples surten del mar de Fermi\nTemes Nanociencia i tecnologia Física quàntica La capacitat de controlar electrons individuals en un conductor electrònic obriria el camí a les noves tecnologies quàntiques. Ara es poden generar electrons únics que surten d’un mar dels seus companys en un elèctrode a nanoescala. Vegeu Carta pàg.659 Les e\nTemes Bioquímica Biologia molecular L'anàlisi del primer pas a l'hora de reparar les ruptures d'ADN de doble cadena revela que l'enzim Mre11 converteix un ADN en un punt separat dels extrems de la ruptura, creant un lloc d'entrada per a processaments posteriors per enzims exonucleases.\nEl secret de la pedra\nMentre assaboreix casualment el seu Martini, un agent secret busca els glamurosos convidats que omplen la sala. Els seus ulls descansen sobre una dona d’aspecte innocent amb un senzill vestit adornat amb una sola pedra pàl·lida. Ha reconegut que la pedra és la clau de tota la informació que manté unida la mala organització del seu adversari? Yuko I\nÀtoms jugant al vestit\nTemes Propietats i materials electrònics Líquids i sòlids quàntics Propietats i materials superconductors Gasos d’ultracod La idea d’utilitzar àtoms ultracodels per simular el comportament dels electrons en nous tipus de sistemes quàntics - des d’aïllants topològics a superfluids exòtics i superconductors - és un pas més proper a convertir-se en realitat. Vegeu Carta pàg\nCauses i efectes del gel de l'Antàrtida\nTemes Ciència atmosfèrica Ciències del clima Fa uns 34 milions d’anys, es va produir un ràpid creixement de gel a l’Antàrtida. Un estudi de modelització indica que la causa final d'aquesta glaciació va ser una disminució de la concentració de diòxid de carboni atmosfèric. Vegeu la lletra pàg.574 A la pàgina\nLa complexa ratolina de Bloom\nLa inestabilitat genòmica sovint es basa en el càncer. Les anàlisis de proteïnes implicades en una malaltia predisposant al càncer anomenada síndrome de Bloom mostren les complexitats de les interaccions proteïnes que asseguren l’estabilitat genòmica. La síndrome de Bloom, que es caracteritza per un retard sever de creixement, immunodeficiència, anèmia, reducció de la fertilitat i predisposició al càncer 1 , és causada per mutacions del gen BLM . A nivell cel·lu\nTargeta de comandament per als mars\nTemes Biooceanografia Ciències socials ambientals Un índex que avalua la salut dels oceans dóna una puntuació global de 60 sobre 100. Però la idea que un nombre únic pot abastar tant l’estat ambiental com els beneficis que els oceans proporcionen als humans poden resultar controvertits. Vegeu l’article p.615 Igual\n2011 Elecció dels editors\nTemes Ciències biològiques Ciències de la salut Ciències físiques Extractes adaptats d’articles seleccionats de Notícies i visualitzacions publicats aquest any. Epidemiologia: quina freqüència és l’autisme? Catherine Lord ( Nature 474 , 166–168; 2011) Els trastorns de l’espectre de l’autisme (ASD) inclouen l’autisme, la síndrome d’Asperger i altres afeccions relacionades. Les característiques b\nTemes Biologia molecular Biologia estructural Tres estructures de l’enzim RNA polimerasa III, que s’encarrega de la síntesi d’abundants ARN curts, revelen les especialitzacions que el converteixen en un adept finalitzador i reiniciador de la transcripció. Vegeu l'article pàg.231 Els enzims de l'ARN polimerasa no tenen un treball reduït. Present\nTemes Biomaterials: proteïnes Enginyeria Biomèdica Múscul S'ha fet un polímer elàstic l'estructura molecular del qual imita la de la titina, una proteïna que es troba al múscul. El material resultant és dur, estret i dissipa energia, igual que el múscul en si. A la dècada de 1920, el químic premi Nobel, Hermann Staudinger, va proposar que la vida sorgís quan s’hi assemblen molècules de mida prou gran. Estudis exper\nPonts que guien i uneixen\nTemes Angiogènesi Macròfags Per formar nous vasos sanguinis, les cèl·lules endotelials de dos vasos existents s’uneixen mitjançant el procés d’anastomosi. Però, com es troben? Els macròfags semblen proporcionar un pont i mediar la seva unió. Molts organismes primitius no tenen vasos sanguinis i l'oxigen simplement es difon en les seves cèl·lules més interiors. Els vasos sang\nUna història multi-missatger\nTemes Astrofísica de partícules El detector IceCube és una eina súper sensible amb la qual els astrònoms esperen trobar els neutrins evidents a les explosions de raigs γ còsmics. Una recerca que, sorprenentment, ha sorgit amb les mans buides demana un replantejament de la teoria subjacent. Ja fa temps que les idees bàsiques sobre l’origen de les ràfegues còmiques de raigs γ (GRBs) han convergit en la formació de forats negres massius i girats ràpidament. Aquesta hipòt\nLa forma del nitrogen a venir\nTemes Ciències ambientals Una anàlisi revela l’impacte enorme de l’activitat humana sobre el cicle del nitrogen a la Xina. Si l’ús global dels recursos de la Terra augmenta per capçalera, els resultats demanen una reavaluació dels patrons de consum de les societats desenvolupades. Vegeu Carta pàg.459 Tot i q\nRegles del joc per a la microbiota\nTemes Microbiologia Microbioma La dinàmica de les nostres comunitats microbianes és única per a nosaltres o la microbiota de tots segueix les mateixes regles? Les perspectives emergents sobre aquesta qüestió poden ser rellevants per a la salut i les malalties. Vegeu Carta pàg.259 La composició de la comunitat microbiana d'una part del cos pot diferir substancialment d'una persona a la següent 1, 2, 3, 4, 5 . Això e\nTrobar els punts humits\nTemes Espectroscòpia RMN Biologia estructural Les funcions de les proteïnes s'uneixen de manera crítica a la seva interacció amb l'aigua, però la determinació de la dinàmica de la majoria de molècules d'aigua a les superfícies proteïnes no ha estat possible. Un nou mètode espectroscòpic promet canviar això. Les proteïn\nTemes Biodiversitat Economia ambiental El comerç internacional és la causa subjacent del 30% de les extincions d'espècies animals amenaçades, segons una anàlisi de modelització de l'impacte de les cadenes de subministrament mundials i els patrons de consum sobre la biodiversitat. Vegeu Carta pàg.109 La\nSloan a les cinc\nEl Sloan Digital Sky Survey representa l’intent més ambiciós encara de traçar una part del cel. En els primers cinc anys de la seva existència, ha revelat estructures còsmiques a qualsevol escala imaginable. El mes passat es va publicar el document 1 que descrivia la cinquena i última publicació de dades de la Sloan Digital Sky Survey (SDSS). Des de\nSupernoves al barri\nTemes Astronomia i astrofísica Les mesures detallades dels radioisòtops en els dipòsits de les profunditats marines, i el modelatge de com van arribar a la Terra, indiquen que moltes supernoves han tingut lloc prou a prop per influir en l'evolució. Vegeu Cartes pàg.69 i pàg.73 Durant més de mig segle, els astrònoms especulen que les supernoves s'han produït prou a prop de la Terra per afectar el planeta, contribuint possiblement a extincions massives o al canvi climàtic. En aques\nTemes Física de condensació Ciència de materials Les parets de domini són sanefes naturals en materials ferromagnètics, ferroelèctrics o ferroelàstics. Sembla que també poden ser zones reactives que produeixen fases cristal·logràfiques mai abans observades en materials a granel. Vegeu Carta pàg.379 Les in\nSupervivència del grup més apte\nTemes Comportament dels animals Ecologia Evolució Els experiments amb aranyes socials van comprovar que la mida i la composició de la colònia afecten la supervivència de les colònies de manera específica del lloc, cosa que indica que la selecció natural dels trets a nivell del grup contribueix a l'adaptació local. Vegeu\nTemes Física Molta recerca en física teòrica s’inspira, almenys en part, en la idea d’unificar totes les forces fonamentals de la natura. L'anàlisi de com afecta la gravetat a altres forces a escala subnuclear té implicacions importants en aquesta idea. Vegeu l'article p.56 Un dels principals objectius de la física teòrica moderna és trobar un marc comú que expliqui totes les forces fonamentals de la natura: la gravetat; la força forta que uneix quarks a protons i neutrons; i les forces de la teoria dels electroweak (que abasta l'electromagnetisme en escales macroscòpiques, i les fo\nAfegir grups metílics a l'ADN és una manera de regular alguns gens i seqüències genòmiques. L'anàlisi estructural revela que el complex enzimàtic que media aquest procés mostra una inesperada especificitat de seqüència. Els gens impresos són un gen petit però important per al desenvolupament de l'expressió de la qual depèn el progenitor del qual són heretats. Així doncs, p\nUn altre ritme antàrtic\nTemes Canvi climàtic Paleoclima Una nova explicació del registre de temperatura a llarg termini dels nuclis de gel de l'Antàrtida invoca la radiació solar local com a agent impulsor. Aquesta proposta provocarà que els científics paleoclimàtics s’aturen i tornin als fonaments bàsics. Vegeu Carta pàg.91 L'a\nAntics fiords de l'Antàrtida\nTemes Canvi climàtic Ciència criosfèrica Geomorfologia El glaç de l'Antàrtida Oriental, el més gran del món, sembla estar gelat en el temps. El descobriment d’un paisatge accidentat enterrat sota l’espès gel proporciona evidències d’un passat més dinàmic. Vegeu Carta pàg.72 Les plaques de gel reflecteixen el 90% de la radiació solar entrant i tenen una massa considerable, i per tant afecten els paràmetres geofísics mundials. Per conèixer els me\nCom creix el vostre quasicrystal?\nEn algun lloc entre els vidres amorfs i els cristalls periòdics rígidament regimentats, hi ha els quasicristalls: arranjaments d'àtoms ordenats, previsibles, però no periòdics. Com es formen aquestes estranyes estructures? De la mateixa manera que és fàcil construir un mosaic de rajoles quadrades simplement afegint rajoles cada una, per la qual cosa els àtoms tenen problemes per organitzar-se en un patró anàleg, perfectament periòdic: un cristall. Les regle\nSeqüenciació a terra\nTemes Malalties Virus Ebola Genètica Virologia L’epidèmia d’Ebola d’Àfrica occidental, que va començar el 2014 i que encara amenaça de tornar a aparèixer, va provocar un gran volum d’esforços per seqüenciar el genoma del virus a mesura que es va propagar. La informació genòmica pot contribuir al seguiment epidemiològic, identificar mutacions que augmenten la virulència de la malaltia i informar sobre estratègies terapèutiques. Però se n’han d’obte\nTemes Efectes adversos Malaltia celíaca Tolerància immune Recerca mèdica L’àcid retinoic del metabolit vitamina-A afavoreix normalment la tolerància immune a l’intestí. Però en la malaltia celíaca (un trastorn inflamatori intestinal a causa de la reactivitat adversa a una proteïna dietètica), pot fer tot el contrari. Vegeu Carta\nNou registre de distància per a galàxies\nTemes Astronomia i astrofísica Les mesures espectroscòpiques de 43 candidats a galàxies llunyanes han confirmat que és una galàxia més remota identificada de forma segura fins a la data, i que forma estrelles més de 100 vegades més ràpides que la Via Làctia. Vegeu la lletra pàg.524 La llum emesa per les estrelles a les galàxies llunyanes viatja a una velocitat finita i ens arriba així amb un retard del temps, cosa que ens permet aprofundir en el passat de l’Univers amb cada objecte més llunyà que trobem. La recerca d\nLa desigualtat té arrels profundes a Euràsia\nTemes Agricultura Arqueologia Comportament humà Un estudi de 64 jaciments arqueològics dels quatre continents demostra que el creixement de sistemes agrícoles i polítics va provocar disparitats econòmiques, més a Eurasia que a Amèrica del Nord. Vegeu Carta pàg.619 Comprendre els processos que amplien la bretxa entre rics i pobres és una preocupació per als científics socials i els responsables polítics a tot el món 1 . Tot i que e\nUna base cel·lular per als munchies\nTemes Neurociència Com provoca la marihuana els irresistibles cops de fam coneguts com a munchies? Paradoxalment, la resposta sembla implicar un mode inusual d’activació d’un circuit cerebral més conegut per suprimir l’apetit. Vegeu l'article pàg.45 Segons dades recollides per l'ONU 1 , 177 milions de persones a tot el món utilitzen marihuana. Així que\nL’amagat és més\nTemes Física de condensació Física Durant anys, els físics han escoltat un ordre electrònic ocult en un material basat en urani. Una nova teoria ho atribueix a no només una simple, sinó una doble ruptura de la simetria de reversió del temps. Vegeu l’article p.621 Un imant s’enganxa a la porta d’una nevera, però una cullera d’alumini no. Aquesta distinc\nL’edat dels quàsars\nTemes Astronomia i astrofísica Un cens en infrarojos d’acreixants forats negres supermassius a través d’un ampli ventall de temps còsmics indica que pot necessitar l’ajustament de la comprensió canònica de com es formen i evolucionen aquests objectes lluminosos. Pregunteu a un astrònom quan els quàsars estaven en el seu punt àlgid i probablement us diran que era fa uns 10 mil milions d’anys, quan l’Univers tenia aproximadament un terç de la seva mida actual 1, 2 . Abans, la poblaci\nTemes Mecànica quàntica Optptica quàntica L'ús de xips fotònics per controlar fotons únics en guies d'ona és una ruta prometedora cap a tecnologies basades en les propietats del fotons'quantum. La possibilitat de mesurar l'enredament en aquests chips és un pas clau en aquesta direcció. Les pro\nTemes Càncer Biologia química Descobriment de drogues Després de tres dècades d’esforços infructuosos per desenvolupar molècules petites que neutralitzin les proteïnes Ras causants del càncer, s’ha trobat un enfocament que obre noves vies per a la investigació contra el càncer. Vegeu la lletra pàg.548 Un terç de\nCèl·lules mare en una dieta amb problemes d’estrès\nTemes Biologia cel·lular Cèl·lules mare Saber com els teixits d’un organisme gestionen l’estrès al llarg de la vida és clau per comprendre l’envelliment i la malaltia. Les cèl·lules mare del sistema sanguini semblen abordar l'estrès metabòlic mitjançant un procés anomenat autofagia. Vegeu l’article\nLa restricció de glucosa indueix la mort de cèl·lules en la parentalitat, però no en les proteïnes cinasa que interaccionen amb l'homodomà, cèl·lules de càncer de colon RKO que s'exhaureixen de 2: mecanismes moleculars i implicacions per a la teràpia tumoral\nImpactes combinats dels canvis mundials en la biodiversitat a tots els EUA\nUn paper perjudicial per a Th9 / IL-9 en la fibrogènesi hepàtica\nEls inhibidors de la roscovitina i del CDK / CK1 regulen la MYCN amplificada a les cèl·lules del neuroblastoma\nDurant els darrers 250 anys, el gel glacial i el forçament atmosfèric a la glacera de Mertz Polynya\nCervell postmortem: un substrat infrautilitzat per estudiar malalties mentals greus


L’ARTESÀ DE TOTS !!! | A.VV. NUCLI ANTIC PRAT\n← CARTA ALS REIS MAGS D’ORIENT\n20 FEBRER 2010.-CALÇOTADA AL TARRAGONÈS →\nL’Associació de Veïns del NUCLI ANTIC vol ficar en marxa una campanya per recuperar, d’una vegada per totes, “L’ARTESÀ DE TOTS”. Quan parlem del Centre Artesà no estem parlant, únicament, del cafè i del seu pati. També incloem el teatre. Aquest teatre que ha fet viure, als que avui tenen entre 40 i 50 anys (sent, possiblement, els últims que l’han pogut gaudir) nits màgiques de carnestoltes, d’un altre cinema al nostre poble i ha fet somniar als fills d’una època amb dies realment màgics, recollint les joguines que els propis Reis Mags feien entrega el dia 6 de gener.\nPer tots aquests records, per tot el que ha significat aquest centre cultural en la vida dels pratencs i de tota aquella gent que va venir a treballar al nostre poble no podem deixar que tot esdevingui una pila de runes, sense denunciar a l’Ajuntament.\nAquest ajuntament, un ajuntament democràtic però sense cap mirament envers el casc antic (postura increïble si observem les polítiques aplicades i la promoció lúdica i comercial que altres poblacions dediquen als seus) fa masses anys que te la gestió d’aquest centre de reunió i de expressió cultural i els únics passos que ha fet, han estat el tancar el teatre i fer una concessió del cafè i del patí. No n’hi ha prou!! Els veïns del Nucli Antic volem recuperar aquest espai cultural i més quan veiem que l’ajuntament, només pensa en fer grans centres faraònics com “El Cèntric” (Centre Cultural de la Plaça Catalunya enconstrucció). Una vegada més, molt lluny de les necessitats i de la voluntat dels veïns del barri. A aquest ajuntament, se’ls hi omple la boca d’Artesà! No podem dir que l’oblidin, per descomptat que no doncs si agafeu els PAM (Pla d’Actuació Municipal) l’Artesà isurt sempre:\nPAM2004-2007.-Elaboració d’estudis i propostes, per la rehabilitació iprograma d’usos del Centre Artesà (Apartat “XARXA EQUIPAMENTS CÍVICS iCULTURALS”).\nPAM2008-2011.-Redacció del pla d’usos i projecte d’un equipament teatralal Centre Artesà, tot mantenint els principals elements de valor arquitectònic(Apartat “NOUS EQUIPAMENTS I SERVEIS”)\nEl pitjor de tot això és que representants de l’equip de govern, al ser preguntats pel futur del’Artesà, et responguin, per exemple: “Àra no toca” ó “No hi ha diners”. És veritat que quan un no vol, no vol. Per l’Artesà no hi ha diners i, en canvi,en els pressupostos d’enguany hi ha previstos com inversions: 1.400.000 euros en mobiliari de l’espai cultural Cèntric, uns 2.707.380 euros en “altres” inversions de l’espai Cèntric i uns 2.349.628 euros per l’adeqüació interior de La Ricarda quan encara no es te clar quin ús es donarà. Teniu raó, “no hi ha diners per un edifici emblemàtic de la ciutat des de fa 30 anys.\nPer tot això,demanem la vostra signatura i poder pressionar a l’Ajuntament i, en especial, al seu equip de govern perquè facin un plantejament seriós per la rehabilitació del Centre Artesà.


La web municipal aconsegueix el segell Infoparticipa\nAquesta és la primera vegada que la web municipal assoleix aquest reconeixement.\nEl Segell Infoparticipa l'atorga el Laboratori de Periodisme i Comunicació per a la Ciutadania Plural de la UAB.\nEl distintiu destaca la transparència informativa d'administracions locals a través dels seus webs.\nL’Ajuntament de Sant Andreu de la Barca ha aconseguit en aquesta ocasió el 90,38% dels indicadors previstos per l’entitat.\nD’aquesta manera, l’Ajuntament és un dels municipis més destacats en matèria de transparència i qualitat informativa.\nEl Mapa Infoparticipa es va crear l’any 2012 amb la finalitat d’analitzar la informació que donen els webs municipals en base a qüestions com ara la representació política, la gestió dels recursos col·lectius o la informació que es dona sobre el municipi.\nInfoparticipa transparència UAB Sant Andreu de la Barca


Sota la Rússia tsarista (1876–1917), la denominació de kirguisos s'aplicava tant als mateixos kirguisos com als kazakhs, i encara avui el conjunt s'anomena Kara-Kyrgyz ('kirguisos negres'), perquè entre els pobles turquesos se solen associar colors entre si, segons criteris geogràfics, i els "negres" són els grups meridionals. La llengua kirguís no va tenir una forma escrita unificada fins al 1923, quan es va introduir l'alfabet àrab (en ús només fins al 1928 a l'URSS, i encara avui a la Xina). En el període del 1928 al 1940 es va emprar un alfabet turc basat en el llatí. El 1940, però, la Unió Soviètica va imposar l'alfabet ciríl·lic, que va acabar generalitzant-se, i que encara s'empra actualment, en general, tot i que alguns kirguisos encara continuen escrivint en l'alfabet aràbic. Quan el Kirguizistan va esdevenir independent, a causa del desmantellament de la Unió Soviètica el 1991, hi va haver un intent de canviar altre cop a l'alfabet llatí, en una forma molt semblant a la que s'empra per al turc, però la idea no va engrescar els kirguisos com sembla que sí que ho està fent amb altres pobles veïns, potser perquè la forma kirguís de l'alfabet ciríl·lic és relativament senzilla, i alhora força ben adaptada a la llengua parlada.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Kirguís&oldid=29289107»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 20 gen 2022 a les 16:24.


Ortúkides - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Ortúquida)\nEls Ortúkides o dinastia Ortúkida (Artúkides, Urtúkides, Ortòkides, Artúquides, Urtúquides i Ortòquides -amb el seu singular- són altres variants de la transcripció del nom, la primera de les quals és la que segueix estrictament la transcripció de l'àrab) fou una dinastia turca que va governar al Diyar Bakr del final del segle xi al començament del segle xv.\ndinastia i entitat territorial administrativa desapareguda\n2 Les branques\n3 Vassalls aiúbides\n4 Vassals Il-khànides\n5 Fi de la dinastia\n6 Monuments i símbol\n7 Genealogia dels Ortúkides\nLa dinastia fou fundada per Ortuk (Artuk, Urtuk) ibn Ekseb, que al servei de Tutush I, sultà a Damasc, va rebre el govern de Palestina el 1086 i va morir vers el 1091.\nVa deixar dos fills, Sukman I i Ilghazi I, que van lluitar a la Djazira al servei de Tutush I contra els nebots d'aquest (1092-1095) i a la mort del sultà el 1095 van donar suport al seu fill Rudwan d'Alep, contra l'altra fill Dukak de Damasc. Poc després, el 1096/1097, van perdre Jerusalem enfront del visir fatimita Al-Afdal ben Badr al-Djamali Shahanshah (que després la va perdre el 1099 davant els croats). Ilghazi va entrar llavors al servei de Muhammad, fill de Malik Shah, en contra del seu germà Barkyaruk. Muhammad el va nomenar governador de l'Iraq però la majoria dels seus turcmans estaven establerts al Diyar Bakr on el seu germà Sukman es va apoderar el 1097 de Sarudj, mentre un nebot (Yakuti ibn Alpyaruk) ocupava Mardin; Sukman fou expulsat del Sarudj pels croats el mateix 1097 però va aconseguir la possessió d'Hisn Kayfa el 1101 amb el control d'algunes comarques més al nord, a més d'heretar Mardin que havia passat a Ali ibn Yakuti). El 1104 va capturar a una batalla prop d'Harran al comte Balduí d'Edessa. Va morir vers el 1105.\nDesprés de la mort de Barkyaruk que va deixar sol al tron a Muhammad, els partidaris del primer van demanar ajut a Kilidj Arslan de Rum que va envair el Diyar Bakr. Muhammad va enviar a la zona a Ilghazi, el seu general i germà de Sukman, que junt amb altres generals va derrotar a Kilidj Arslan el 1107. El 1108 va adquirir Mardin que ara estava en mans d'Ibrahim, fill de Sukman (l'altra fill, Rukn al-Dawla Daud va conservar Hisn Kayfa).\nAltres caps turcmans havien format senyories a Amida, Akhlat, Arzan i alguns altres llocs i el sultà seljúcida Muhammad va intentar la seva unió per combatre als francs, però no va ser possible: Ilghazi es va enfrontar amb el senyor d'Akhlat, anomenat també Sukman (com el germà ja difunt d'Ilghazi), que va morir el 1110. Ilghazi va evitar des de llavors participar en les expedicions seljúcides contra els croats. El 1114 va organitzar una coalició contra el governador seljúcida de Mossul Ak Sunkur al-Bursuki i el va derrotar, però temorós d'una revenja de Muhammad, va anar a Síria i va fer aliança amb Zahir al-Din Tughtegin, atabeg de Damasc, i amb el principat d'Antioquia.\nEls francs van derrotar a l'exèrcit seljúcida enviat contra Ilghazi i el van salvar. Muhammad va morir el 1118 i Ilghazi es va apoderar llavor de la darrera fortalesa seljúcida al Diyar Bakr, Mayyafarikin. Poc després Alep, amenaçada pels francs i les divisions internes, el va cridar per assolir el poder tot i que els notables eren reticents a aquesta mesura; d'acord amb Tughtegin va acceptar el 1118 i fou proclamat senyor d'Alep; el 1119 va derrotar els francs d'Antioquia que atacaven Alep, però com que la seva força era al Diyar Bakr i la victòria havia provocat la reacció de la resta de senyors croats, va signar la pau; després apareix el seu nebot Badr al-Dawla Sulayman (fill d'Abd al-Djabar, germà d'Ilghazi) com a senyor d'Alep, de la que probablement era el governador després que el fill Sulayman s'hi hagués revoltat breument sense èxit vers 1121/1222)\nEl 1121 fou cridat pel sultà seljúcida per lluitar contra els georgians; un exèrcit de 300.000 homes sota el comandament del governador de Bagdad Nadjm ed-Din al-Ghazi i en el qual estava Ilghazi, va marxar cap al regne caucàsic, hi va entrar i va acampar a Tsalka, a Manglissi-Trialèthia; els georgians eren poc més de 50000 entre ells 200 cavallers croats europeus; la batalla es va lliurar a Didgori el 12 d'agost de 1121 i David IV va obtenir un gran triomf. Aquesta derrota però fou compartida i no va afectar al prestigi d'Ilghazi que va morir el 1122. El van succeir els seus fill Husam al-Din Timurtash a Mardin, i Shams al-Dawla Sulayman a Mayyafarikin.\nEl cosí d'aquestos dos, Nur al-Dawla Balak (fill de Bahram, germà d'Ilghazi) havia format a partir del 1113 un principat del que va establir la capital a Khartpert vers el 1115. A més era el tutor del seljúcida de Malatya, un menor d'edat. El 1120 v a derrotar el comte d'Edessa Jocelin aliat a l'emir danishmèndida de Sivas Gümüshtegin, a l'emir d'Erzindjan Ibn Mangudjak, i al governador romà d'Orient de Trebisonda general Gavras; després, lluitant al servei d'Ilghazi I, va capturar a Jocelin en una batalla el 1122. Ilghazi I va morir poc temps després i Balduí II de Jerusalem (i abans comte d'Edessa) va pujar a la zona de l'Eufrates per ajudar als franco-armenis contra l'amenaça, però també el va derrotar el 1123. Llavors va agafar el govern d'Alep, en mans del seu cosí Badr al-Dawla Sulayman però va morir el 1124 durant el setge de Manbidj, i Alep es va perdre poc després per la dinastia. A Khartpert el va succeir el seu cosí Rukn al-Dawla Daud d'Hisn Kayfa.\nShams al-Dawla Sulayman de Mayyafarikin va morir el novembre del 1130 i el va heretar el seu germà Husam al-Din Timurtash de Mardin. Així es van formar les dues branques principals: Mardin-Mayyafarikin i Khartpert-Hisn Kayfa dividida en les de Khartpert i la Hisn Kayfa (amb Amida). El 1127 Imad-ad-Din Zengi s'havia apoderat de Mossul i el 1128 d'Alep, i Timurtash va esdevenir el seu vassall i aliat en contra de Daud amb el qual estava enemistat per afers familiars.\nEl 1133 Timurtash i Zengi van atacar Amida, on regnava un príncep protegit de Daud (Inàlides 1109-1142, extinta el 1183). Aquest va consolidar però la seva posició i va absorbir les petites senyories veïnes, especialment a l'est de Hisn Kayfa, i va fer una expedició a Geòrgia, però finalment Zengi va poder conquerir el Buhtan i alguns districtes, i el 1144 Zengi dominava una zona que separava Hisn Kayfa de Khartpert. El 1144 Daud va morir i el va succeir el seu fill Kara Arslan, que va seguir enfrontat a Zengi i va buscar l'aliança amb el comtat d'Edessa, al que abans havia combatut, però aquell mateix Edessa fou conquerida per Zengi. Aquest va morir el 1146 i Kara Arslan va poder respirar. Llavors es va entendre amb Timurtash per un repartiment del Diyar Bakr.\nA Zengi el va succeir a Alep Nur al-Din i altres parents a Mossul, els quals van estar sota la tutela o control de Nur al-Din. Aquest, per lluitar contra els francs, va buscar l'aliança dels ortúkides, als que va reconèixer les seves possessions i va cedir la part del comtat d'Edessa al nord de l'Eufrates. Nur al-Din va tenir bones relacions amb Kara Arslan i per això Kadjm al-Din Alpi, fill i successor de Timurtash, va voler assegurar la seva posició amb una aliança amb el Shah-i-Armin d'Akhlat; a canvi d'aliança d'aquest va haver de participar en les seves expedicions contra Geòrgia. Kara Arslan va intentar el 1163 conquerir Amida als Inàlides i els seus visirs Nisànides (1142-1183), però un atac de l'emir de Danishmend ho va impedir. Però un temps després el fill de Kara Arslan, Nur al-Din Muhammad, en cooperació amb Nur al-Din d'Alep, va ajudar als danishmèndides amenaçats pels seljúcides de Konya o Rum. Quan Nur al-Din va morir el 1174 es pot considerar que els ortúkides eren uns simples vassalls.\nInicialment els ortúkides van donar suport als zengites de Mesopotàmia (Mossul) però Nur al-Din Muhammad d'Hisn Kayfa i Khartpert aviat es va adonar que era més convenient donar suport a Saladí, que dominava Egipte i s'estava apoderant dels dominis zengites a Síria. Saladí en premi, va ocupar Amida (1183) i la va cedir en feu a Muhammad, que s'hi va traslladar. Mort Muhammad el 1185 els seus dominis es van repartir entre el seu fill Kutb al-Din Sukman II, que va governar a Amida i Hisn Kayfa, i Imad al Din Abu Bakr, germà del difunt, que va governar a Khartpert. Quasi al mateix temps la mort dels prínceps de Mardin-Mayyafarikin (Kutb al-Din Ilghazi II, fill i successor d'Alpi el 1176, al que va succeir el seu fill Yavlak Arsan el 1184), d'Akhlat (Shah-i-Armin) i dels zengites de Mossul va deixar al front d'aquestos territoris a menors d'edat. La debilitat dels ortúkides va afavorir el reconeixement de l'autoritat superior de Saladí. El 1185 Saladí va imposar la seva autoritat i va ocupar Mayyafarikin (però va deixar Mardin a Yavlak Arslan que la va governar fins al 1201). Els aiúbides van dominar Akhlat el 1207.\nContra al-Kamil d'Egipte els ortúkides es van fer vassalls del sultà de Rum o Konya que havia iniciat una expansió cap a l'est, i després (vers 1225) del khwarizmshah Djalal al-Din Manguberti, que s'havia apoderat de Tabriz i que el 1229 es va apoderar d'Akhlat que fou assolada. En revenja els seljúcides de Konya els hi va arrabassar les possessions al nord de l'Eufrates, i després al-Kamil els va arrabassar Amida i Hisn Kayfa (1232-1233). L'emir ortúkida de Kharpert va participar com a vassall d'al-Kamil en la batalla contra els seljúcides de Konya el 1234, i vencedors aquestos darrers, Khartpert fou ocupada. Només va restar la branca de Mardin.\nEl 1260 el príncep de Mardin al-Malik al-Said va aguantar un llarg setge dels mongols. La seva mort va salvar a la dinastia, ja que el seu fill al-Muzaffar es va sotmetre a Hulagu que li va acceptar l'homenatge i el va mantenir com a feudatari. Els ortúkides es van comportar en endavant com a fidels vassalls i van abandonar el títol de sultà. En alguns moments van estendre la seva autoritat a Amida, i se sap que van recuperar Mayyafarikin, Isird i la zona del Khabur, per concessió dels Il-khan, però no Hisn Kayfa ni Arzan. El 1334 apareixen en guerra contra els aiúbides d'Hisn Kayfa en la qual van sortir malparats i van perdre les seves possessions a l'esquerra del Tigris. Van trampejar la situació entre Mamelucs, Djalayàrides i Kara Koyunlu.\nFi de la dinastiaModifica\nA finals del segle xiv es va produir la invasió de Tamerlà; Al-Zahir Isa de Mardin, del que Tamerlà sospitava que simpatitzava amb els mamelucs, va veure els seus dominis saquejats; a la mort de Tamerlà els Ak Koyunlu van intentar conquerir el principat de Mardin. El 1406 al-Zahir va morir defensant inútilment Amida que va passar als Ak Koyunlu. El 1409 el seu successor al-Salih va cedir Mardin a Kara Yusuf l'emir dels Kara Koyunlu acabant així la dinastia.\nMonuments i símbolModifica\nAlguns monuments es poden atribuir a aquesta dinastia: les muralles de Diyarbakir, la porta d'Urfa i dues torres properes (Ulu Beden i Yedi Kardeş) construïdes el 1208. L'estació de caravanes de Mardin i els ponts de Malabadi i de Hasankeyf (1116) són altres obres seves. Obres religioses són la gran mesquita de Mardin (segle XII) i la de Dunaysir (moderna Kiziltepe) construïda vers 1200 i acabada després del 1204.\nEl símbol dinàstic era una àliga amb dos caps\nGenealogia dels OrtúkidesModifica\nOrtuk ibn Ekseb\nMuin al-Din Sukman I de Hisn Kayfa (1101-1105) i Mardin (1105)\nIbraim de Mardin (1105-1109)\nRukn al-Dawla Daud de Hisn Kayfa (1107-1144) i de Khartpert (1124-1144)\nKara Arslan de Hisn Kayfa i de Khartpert (1144-1174)\nNur-ad-Din Muhàmmad de Hisn Kayfa i de Khartpert (1174-1185) d'Amida (1183-1185)\nKutb al-Din Sukman II de Hisn Kayfa i Amida (1185-1200)\nNasir al-Din Mahmud de Hisn Kayfa i Amida (1200-1222)\nRukn al-Dun Mawdud de Hisn Kayfa i Amida (1222-1232)\nMasud d'Hisn Kayfa (1232-1233)\nImad al-Din Abu Bakr de Khartpert (1185-1203)\nNizam al-Din Ibrahim de Khartpert (1203-1223)\nAhmad al-Khidr de Khartpert (1223-1234)\nNur al-Din Arturkshah de Khartpert (1234)\nNadj al-Din Ilghazi I de Mardin (1109-1122) i Mayyafarikin (1118-1122) d'Alep (1118-1122)\nHusham al-Din Timurtash de Mardin (1122-1152), Mayyafarikin (1130-1152) i Alep (1124-1125)\nNadjm al-Din Alpi I de Mardin i Mayyafarikin (1152-1176)\nKutb al-Din Ilghazi II de Mardin i Mayyafarikin (1176-1184)\nYawlak Arslan de Mardin i Mayyafarikin (1184-1185), només a Mardin (1185-1201)\nNadjm al-Din Ghazi al-Said de Mardin (1239-1260)\nKara Arslan al-Mizaffar de Mardin (1260-1292)\nShams al-Din Daud al-Said de Mardin (1292-1294)\nNadjm al-Din Ghazi al-Mansur de Mardin (1294-1312)\nImad al-Din Ali Alpi II de Mardin (1312)\nShams al-Din Mahmud al-Salih de Mardin (1312-1364) (adquireix Mayyafarikin i Amida entre d'altres)\nHusam al-Din Ahmad al-Mansur de Mardin, Mayyafarikin i Amida (1364-1368)\nShams al-Din Mahmud al-Salih de Mardin, Mayyafarikin i Amida (1368)\nAl-Muzaffar Daud de Mardin, Mayyafarikin i Amida (1368-1376)\nNadjm al-Din Isa al-Zahir de Mardin, Mayyafarikin i Amida (1376-1406)\nSalih ibn Daud de Mardin (1406-1409), cedeix Mardin als Kara Koyunlu\nNasir al-Din Artuk Arslan de Mardin (1201-1239)\nShams al Dawla Sulayman de Mayyafarikin (1122-1130)\nNur al-Dawla Balak de Khartpert 1113-1124 (d'Alep 1123-1124)\nBadr al Dawlah Sulayman d'Alep 1122-1123\nYakuti de Mardin 1097-?\nAli ibn Yakuti de Mardin ?-1105\nCl. Cahen, Diyar Bakr au temps des premiers Urtukides, 1935\nRené Grousset, Histoire des Croisades\nCahen, Cl., “Artuḳids”, a: Encyclopaedia of Islam, segona edició. Editada per: P. Bearman, Th. Bianquis, C.E. Bosworth, E. van Donzel, W.P. Heinrichs. Consultat en línia l'11 de juny del 2016\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Ortúkides\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Ortúkides&oldid=25141474»\nDarrera modificació: 3 oct 2020 a les 20:36\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 3 oct 2020 a les 20:36.


Miquel Àngel Cherino: Crònica de JC de la Titan\nCrònica de JC de la Titan\nLa meva crònica de la Titan Desert 2009\nSense no massa temps per fer-me a la idea, aquest any m’he vist participant a una de les proves de BTT més extremes que es poden fer, la NISSAN TITAN DESERT. Ha estat una setmana pel Marroc farcida de experiències, amb molta convivència amb els companys de equip, així com amb la resta de participants de la prova.\nCompanys i equip de luxe (Mauri, Olano, Carnicer, Arteman, Calsapeu i jo mateix) per a la meva primera participació en aquesta prova. Les meves expectatives personals han estat més que superades. Compartir-ho tot amb ells ha estat com un somni fet realitat per a mi. He tornat amb la sensació d’haver viscut quelcom molt especial, amb una colla d’amics, alguns de quals eren, fins fa poc, només un referent esportiu per a mi.\nCom us deia, una setmana plena de experiències, amb moments emotius molt especials com els que vaig viure durant la primera i la quarta etapa. En el primer cas, rodava pel vell mig d’una vall àrida, feia kms que no veia cap poblat, ni senyal de civilització, i de cop i volta van aparèixer dues nenes a peu de pista, corrent descalces sobre les pedres, i que hem miraven i animaven amb ulls de melancolia...de seguida vaig pensar amb les meves filles i us asseguro que només de pensar en les condicions extremes en les vivien aquelles nenes, i lo lluny que estava jo dels meus tresors (la Mar i la Ona), hem va faltar ben poc per posar-me a plorar. Tres dies més tard vaig tenir unes sensacions molt similars al passar per un petit poblat molt a prop de coronar el darrer port de la etapa. No es casualitat, però en ambdós casos rodava tot sol, fet que hem permetia viure amb més intensitat tot el que hem passava.\nI com no, un altre dels moments més especials i emotiu el vaig viure el darrer dia, just en arribar a meta, al sentir-me un TITAN i en abraçar-me als companys, que com jo havien conquerit el DESERT.\nLa organització de la prova ha estat excel·lent, més tenint en compte les limitacions donades pel país, la situació dels campaments, la logística diària, etc...només hi faltava l’aire condicionat a cada arribada ;-)\nEsportivament (aquest és un comentari repetit pels que porten 3 o 4 edicions a les seves cames) podria dir-se que ha estat la edició amb més nivell pel nombre i la qualitat de participants amb opcions serioses de victòria. Això ha fet que es corregués molt i molt.\nPer a mi, després del ritme de cursa, el més selectiu crec que ha estat el terreny, i no hem refereixo al seu desnivell, si no al tipus...donat que abunden les pistes arenoses (on has de fer esforços per no quedar-te clavat a la sorra i has d’anar buscant contínuament una sortida), les pistes pedregoses (kms i kms de pistes pedregoses..bufff quina tortura) i els passos pels oueds, tots ells plens de trampes. No hi ha res semblant a Catalunya com per mirar d’entrenar el que allà et trobaràs.\nDesprés del enllaç en bus i muntar les bicis, el primer dia varem anar a fer un volt...i de pas varem tastar les primeres dunes (tot i que en cursa només varem tenir un dia de dunes, a la sortida de la 2ª etapa). Varen ser 25kms de pròleg per a nosaltres, on la tornada fins al campament va ser “entretinguda” gràcies al fort vent de cara, molt i molt incòmode, que no ens deixava anar a més de 10-15km/h...per asfalt i en grup!!!!...vaig pensar “com tinguem aquest vent els propers dies podem anar servits”.\nL’endemà, sortida de la primera etapa entre Tazzarine i Zagora de 88kms. Com era d’esperar molt i molt ràpida. El pilot de 200 unitats queda esmicolat en poc temps. Jo aguanto amb el grup davanter que va perdent unitats. Passem de llarg el primer avituallament, aquí no para ningú!!!. Després terreny trencat i en pujada que m’obliga a apretar més del compte. Abans del segon avituallament, un atac dur fa que ens l’haguem de saltar (ja en portem dos, i només queda el 3er a 20km de meta).\nAquesta foto es de la escapada on hem vaig ficar a la primera etapa (ara hem pregunto: qui hem mana a mi escapar-me a la Titan????). Eren els primers 15kms de cursa i m’acompanyaven l’Abraham Olano (no cal presentar-lo), Sergio Perez (ex-pro amb Relax) i Miguel Angel Saenz (Periodista Solo-Bici i 2on Titan Desert 2007).\nMés tard, ja al km 60, una zona de sorra va fer que m’hagués de baixar de la bici, quedant totalment enrampat (aggggggg!!!!!).... i perdent ràpidament l’estela del grup capdavanter. Esta clar que vaig pagar la “novatada” de voler aguantar més del necessari amb cap de cursa. Un cop recuperat, rodant per una pista ràpida amb un altre corredor, vaig tenir una caiguda sense conseqüències greus, però que hem va deixar tot el costat dret ben tocat.\nResultat 1ª etapa: 31é - 3:59:08 a 24’ del guanyador\nLa tarda d’aquell primer dia (com la resta de dies) la varem dedicar a DES-CAN-SAR els campaments els situen al mig del no res i no hi ha cap altre entreteniment que estar-te al menjador-bar o ficar-te dins la haima a passar calor (es com si anessis a la sauna).\nVista general d’un dels campaments 5 estrelles que ens esperaven al final de cada etapa.\nLa sortida de la segona etapa prometia...i la veritat, penso que no va decebre a ningú. Ens esperava el primer sector de la etapa marató, però CORREGIDA Y AUMENTADA que passava de 89 a 115kms!!! no volies caldo?- Com deia, sembla que la gent no s’hagi assabentat del allargament i es va sortir a bloque. Per anar escalfant, una duna en pujada amb la bici a la esquena (Israel Nuñez ja passa el primer destacat) per arribar a un coll on hem de traçar a rumb (no hi ha pista i esta ple de pedres afilades que esperen destrossar-te les cobertes). La primera part de la etapa vaig pagar l’esforç del dia abans, i no trobava el ritme bo... afortunadament a partir de la meitat del recorregut vaig anar-me trobant més bé. L’arribada va ser impressionant, amb el campament situat al mig d’un “oasi” envoltat d’aigua i palmeres ... però sense les “comoditats” (matalàs, massatge, mecànics...) dels dies posteriors. Malgrat això, va ser molt especial fer un “bivac” envoltat dels companys de patiment...per a mi la millor nit per convivència.\nResultat 2ª etapa: 26é – 5:44:55 a 53’ del guanyador\nRodant en solitari durant la segona etapa.\nVista del desert en estat pur, sorra, vent, pedres...i palmeres.\nL’endemà tocava la tercera jornada, segon sector de la etapa marató. Uns 117kms més, amb una primera part en pujada, per després fer una part sense senyalització (una etapa que en teoria havia de ser de navegació, però que per a mi va quedar molt descafeïnada). Personalment, hem vaig anar trobant millor que el dia abans, especialment als darrers 20-30kms en pista rodadora cara a munt, en els que vaig poder avançar posicions.\nResultat 3ª etapa: 18é – 5:25:27 a 37’ del guanyador\nAquella tarda, com la majoria de dies, ens varem omplir el cor regalant carmels i alguns detalls més als nens que s’apropaven al campament. La veritat es que hem va satisfer tant de veure com ells agraïen moltíssim el que per a nosaltres ens semblava tant sols un petit detall.\nEra dijous, pel que havíem superat l’ecuador de la Titan i arribava la quarta jornada, anunciada com la etapa reina d’aquesta edició, pels seus 90kms amb fort desnivell, al que s’havia d’afegir que s’arribava després de la etapa marató (amb 325kms ja a les cames). Després de dies de rodar a ritme elevat, calia veure com respondrien les cames pujant a 1.800m d’alçada en dues ocasions. La part final de la etapa era força favorable i donava opció a recuperar una mica. Personalment, malgrat no ser bon escalador, vaig començar sentint-me bé al primer port. Anàvem un grupet de 5 corredors, on es marcava un ritme alegre però que no afogava. A punt de coronar el 2on port, vaig punxar de darrera....la pena es que pocs kms més tard vaig tornar a punxar, destrempant-me completament i quedant-me sol. Aleshores encara tenia per davant 60kms que vaig haver de fer en solitari....una pena en veure a l’arribada que els companys de grupeta havien arribat a la posició 14 i a “només” 36’ del guanyador...\nResultat 4ª etapa: 32é – 5:04:43 a 66’ del guanyador\nEscalfant abans de la sortida de la darrera etapa.\nTot lo bo s’acaba...i la Titan Desert 2009 també...era divendres dia 1 de Maig i ens quedava pel davant la darrera etapa...però en contra del que es fa al Tour de France, no va ser pas es pas un “passeig” pels corredors. Etapa curta (55kms) però molt nerviosa, i rapidíssima (28km/h de mitja) amb dos ports al inici, i la resta força favorable. No havia marge per modificar la general, però si la classificació per equips i el CMR EVOLUTION va lluitar per aconseguir la victòria, i aquesta va arribar.\nArribada de la darrera etapa.\nResultat 5ª etapa: 16é – 2:06:23 a 9’ del guanyador\nResultat General final: 24é – 22:19:41\nMoments emotius al finalitzar la darrera etapa. Abraçada de felicitat amb Gonzalo Ceballos (4 Titan Desert a les seves cames) i amb Peio Ruiz Cabestany (ex-pro). El grup comentant els darrers kms de la nostra aventura.\nPodi de l’equip guanyador CMR EVOLUTION 1 a l’arribada a Ouarzazate.\nHan esta dies molt intensos, en els que hem dormit poc (a les 5am ja sonava el despertador), i en condicions molt especials (dormint a terra, amb sorra, calor, etc...) i on hem acumulat cansament, però us asseguro que m’he trobat molt pitjor al tornar a casa (el que fa el coco)...potser també ha tingut la culpa la gastroenteritis de camell (per allò del desert) que he arrossegat durant una setmana!!!!\nMolts hem pregunten: hi tornaries? i jo responc: ho faria cada any... malgrat que soc conscient de les limitacions familiar i laborals que tinc. També es veritat que penso que hi ha d’altres reptes semblants a la Titan Desert, tots ells molt temptadors.\n+ info http://www.titandesert.es\nPublicado por Miquel Angel Cherino en 09:28


Oktoberfest Barcelona | Informació | Festa de la Cervesa\n¿Què és la Oktoberfest Barcelona?\nL'Oktoberfest Barcelona està concebuda com una festa popular, organitzada al més pur estil alemany, que es durà a terme a la Plaça Univers de Fira Barcelona Montjuïc, al costat de la Plaça Espanya de la ciutat comtal, amb l'accés totalment gratuït !!\nLa cerimònia inaugural es realitzarà el dijous 1 d'octubre a partir de les 17:00h en la carpa principal, i amb l'obertura del primer barril de cervesa es donarà inici als 12 dies de festa i diversió de l'Oktoberfest Barcelona.\nLa gran carpa principal amb més de 6.500 m2, disposa d'un aforament limitat, pel que per poder garantir-vos espai us aconsellem realitzeu la RESERVA TAULA !! anticipada de forma totalment gratuïta en la nostra web.\nTambé disposem d'una gran Zona VIP amb servei exclusiu. Podeu veure més informació i gestió de reserves en Espai VIP.\nEn l'Oktoberfest Barcelona no faltarà música en directe amb grups de música polca i dj´s que acompanyaran el caràcter festiu d'aquest esdeveniment amb autèntica diversió.\nAixí que ja sabeu, tant si sou grans cervesers, com si us agrada alguna cosa la cervesa o simplement voleu gaudir d'un esdeveniment lúdic-festiu a Barcelona, amb amics o en família, des de l'organització de l'Oktoberfest Barcelona farem tot el que estigui a les nostres mans perquè gaudiu d'una bona cervesa amb bona companyia.\nVine a l'Oktoberfest Barcelona i gaudeix amb nosaltres de la millor Gastronomia bavaresa, música en viu, i un ambient que et sorprendrà. Esperem poder disposar de tota la cervesa necessària !!!


MENÚ SETMANAL (veure arxiu final pàgina)\nDiàriament el nostre cuiner elabora els plats a la cuina de l'escola.\nDonem importància a la qualitat, varietat i orígen dels aliments.\nTenim cura de totes les al.lèrgies alimentàries.\nEl menjador és un espai de relació, de convivència, d'aprenentatge, ple de possibilitats per a desenvolupar i potenciar valors educatius. Donem importància a la qualitat, varietat, origen i quantitat dels aliments que es cuinen a les nostres instal·lacions (ja que tenim cuina pròpia) i pensem en el menjador com a un espai on es desenvolupen una sèrie d'hàbits, actituds i valors entre tots els comensals combinant educació i oci.\nDiàriament el nostre cuiner sota les directrius del dietista, elabora els plats a la cuina tot tenint cura que els menús siguin profitosos alhora que també equilibrats pels nostres alumnes. Tanmateix es dóna especial atenció a les al·lèrgies i altres necessitats dels nostres petits comensals.\nPer més informació podeu fer clic aquí i visitar els arxius adjunts al final d'aquesta pàgina.\nCHEF ANGEL LEÓN - APONIENTE I ESCOLAREST\nENGLISH SUMMER CAMP - Casal d'Estiu


Pascual: “Després d’una derrota és important una victòria” - FC Barcelona\nHomeSeccionsHandbolPrimer EquipNotíciesPascual: “Després d’una derrota és important una victòria”\nPascual: “Després d’una derrota és important una victòria”\nPascual es va mostrar satisfet de l’actitud de l’equip a la Copa, però remarca que ‘Tenim coses a millorar’\nXavi Pascual ha valorat el partit davant Amaya Sport San Antonio. Foto:Arxiu-FCB\nA la prèvia del partit de dimecres davant l’Amaya Sport, a les 20 h al Palau Blaugrana, Pascual ha parlat de l’enfrontament i de la participació dels blaugranes a la Copa. Pascual ha destacat que “després d’una derrota és important una victòria per recuperar-se” i que “cal continuar treballant per estar al millor nivell”\nSan Antonio i el calendari\nEls blaugranes són líders invictes i en solitari de l’Asobal després de 20 jornades de competició. El repte de la jornada 21 és l’Amaya Sport San Antonio.\nPer Pascual, el partit davant els navarresos, l’equip l’afronta amb respecte: “Ens prenem el partit davant el San Antonio com un repte important, anant dos punts per sobre de l’Atlètic, ens cal seguir sumant”.\nPascual ha afirmat: “San Antonio sempre juga bé al Palau”. Respecte al calendari que li ve a sobre al Barça Intersport, el tècnic blaugrana ha destacat: “Ens vénen 4 partits amb rivals complicats: San Antonio, Montpeller, Valladolid i la tornada al Palau amb el Montpeller”.\nContent amb l’actitud\n“Estic satisfet de com va deixar la pell l’equip a la Copa. Tenim coses a millorar, però l’equip va tenir una gran actitud”, afirmava Xavi Pascual a diverses preguntes dels periodistes sobre la final de Copa del Rei d’handbol.\n“És cert que no vam jugar bé. Davant teníem un equip de grandíssim nivell com l’Atlètic de Madrid. Ells són els nostres grans rivals aquí i a Europa’, explicava Pascual.\nCarlos Molina, cedit a Caja3 BM Aragó\nEl lateral del FC Barcelona Intersport B, Carlos Molina, ha estat cedit al Caja3 BM Aragó d’Asobal fins a final d’aquesta temporada. El jove cordovès estava jugant al filial blaugrana, líder de la Segona Divisió de l’handbol estatal, i completarà aquesta temporada a Saragossa per poder disputar la Lliga Asobal.


Vols barats de Almeria a Sant Sebastià des de 136 € a Iberia\tLa joia del País Basc és una ciutat afrancesada amant de la bona taula i la cultura que, malgrat les seves petites dimensions, enlluerna pel seu encant i bellesa. Si agafes un dels nostres vols barats a Sant Sebastià…\nNecessitem que ens indiquis les dates concretes del viatge per poder mostrar-te els preus per a aquest trajecte. Vols barats de Almeria a Sant Sebastià (EAS) de Almeria a Sant Sebastià Almeria-Sant Sebastià, Espanya On et portem?\tSi l'origen i la destinació són a Espanya, se't mostrarà l'opció de "família nombrosa". Si, a més, esculls com a origen o destinació algun punt de les Illes Canàries, les Illes Balears o Melilla, se't mostrarà l'opció de "resident" en alguna d'aquestes regions. I, si el vol és entre Madrid i Barcelona, s'activarà l'enllaç de "Buscar Pont Aeri".\nConsulta l’oferta de vols de Almeria a Sant Sebastià i reserva el teu bitllet d’avió en línia. Iberia et garanteix els millors preus d’última hora per a la nostra oferta de vols barats de Almeria a Sant Sebastià. Els preus mostrats corresponen a cerques de vols a de Almeria a Sant Sebastià fetes recentment per clients. Poden canviar segons la disponibilitat de places, possibles variacions de tarifes, taxes i altres suplements en el moment de fer la consulta. Els preus per trajecte són aplicables comprant bitllets d’anada i tornada.


El Foment, de la catequesi al cinema | Elena Ferran | mataró | Societat | El Punt Avui\nEl Foment, de la catequesi al cinema El Foment, de la catequesi al cinema El Foment, de la catequesi al cinema El Foment, de la catequesi al cinema + El Foment, de la catequesi al cinema E-mail\nmataró - 25 agost 2014 2.00 h\nEl Foment, de la catequesi al cinema\nVinculat a la parròquia de Santa Maria de Mataró, s'hi concentrava l'activitat cultural i social del jovent\nTot i la poca base social actual s'ha convertit en un important centre de serveis al centre de la ciutat\nEls armats també tenien cabuda al Foment\nImatge de l'actual edifici i les sessions de cinefòrum\nUna de les sessions de sarsuela\nUna imatge dels pastorets del Foment\nCartell de la Mort de l'escolà que es va representar\nEl Foment, de la catequesi al cinema El Foment, de la catequesi al cinema El Foment, de la catequesi al cinema El Foment, de la catequesi al cinema El Foment, de la catequesi al cinema E-mail\n“Tot i la poca base socials'ha de comptar que al cap de l'any passa molta gent pel Foment”\nEls orígens del Foment Mataroní s'han de remuntar al desaparegut Teatre Principal, que ocupava el mateix espai, en ple centre de Mataró, a tocar de la parròquia de Santa Maria. No va ser fins al 1910 que l'antic teatre propietat de l'Hospital de Sant Jaume i Santa Magdalena es va llogar al Foment Mataroní. Tres anys més tard l'industrial de gènere de punt Jaume Carrau, molt vinculat a la parròquia de Santa Maria, va comprar l'edifici i es va convertir en un dels principals mecenes de l'entitat, a qui va cedir l'edifici anys després de la seva mort.\nEl teatre, que tenia tres pisos al voltant de la sala, es va convertir en el punt de trobada del jovent de l'època. S'hi programaven concerts, conferències i també projeccions de cinema que tenien molt d'èxit entre els més joves que assistien a les sessions de catequesi. L'historiador mataroní Manuel Cusachs explica en el llibre que es va editar sobre el centenari l'èxit que tenien les sessions de cinema entre els qui anaven allà a fer la catequesi. La convocatòria va arribar al punt que a partir del 1912 els responsables del cinema van decidir suspendre les sessions a l'estiu perquè la calor ho feia insuportable. Aleshores els infants podien anar a fer activitats més recreatives al pati dels Lluïsos, uns terrenys de la seva propietat.\nL'activitat catequística va donar pas a les Congregacions Marianes, on Mataró va destacar en l'organització d'aquestes assemblees en l'àmbit de tot Catalunya. Tal com es recull en el llibre es van portar a terme tasques importants, com ara la creació de La Mutualitat i la Caixa d'Estalvis Escolar i els grups dedicats a visitar els detinguts a la presó i als malalts de l'hospital.\nEl 1933 els joves del Foment van crear el seu propi grup de teatre, l'Elenc Dramàtic, que es va estrenar amb l'obra musical La mort de l'escolà. Abans, però, els va tocar treballar de valent per deixar en condicions el teatre que no es feia servir des de feia anys. Al Nadal es van atrevir a fer els Pastorets, que a la ciutat ja es representaven amb molt d'èxit al Centre Catòlic. La rivalitat entre aquestes dues entitats, vinculades a Santa Maria i la parròquia de Santa Josep, es va mantenir al llarg dels anys. Segons explica Cusachs, mentre al Foment es feien les activitats per separat entre noi i noies, al Cercle Catòlic ja es feien conjuntament.\nDurant el franquisme es van congregar al Foment els aficionats al cinema que van formar l'embrió del que més endavant seria el Film Ideal Club. Hi feien sessions de cinefòrum i fins i tot un curset d'estudis cinematogràfics. Entre els impulsors hi havia el director cinematogràfic Lluís Josep Comeron.\nL'enderroc del teatre\nL'estructura del teatre original amenaçava ruïna i el 1968 es va decidir enderrocar. De l'antic teatre només es va mantenir l'entrada porticada del carrer Nou i les gàrgoles que encara es poden veure al capdamunt de la façana. La parròquia no tenia diners per fer un edifici nou i per això l'entitat va decidir vendre's els camps dels Lluïsos. La nova sala del Foment es va inaugurar el 1971.\nEn plena Transició es van organitzar molts actes i es va donar un altre aire a l'entitat. Eren anys convulsos internament perquè es plantejava la desvinculació de la parròquia. Finalment l'entitat es va convertir en un ens autònom que aplegava molta gent jove i amb una base social important. “Encara hi ha gent que ens relaciona amb l'església després de tants anys. A dins ja es veu que és una entitat oberta a la ciutat”, apunta l'actual president, Ramon Salicrú.\nEls aficionats al cinema\nLa crisi del cinema va obligar a tancar set sales a la ciutat i només es van mantenir les projeccions als cinemes Núria, l'Iluro i el Foment. Les sessions del Film Ideal Club que s'havien anat fent en diferents sales que havien anat tancant van acabar retornant al Foment, on s'havien creat. Es tractava de projeccions d'art i assaig, sovint amb versions subtitulades que no oferien les altres sales més comercials.\nGràcies al contracte que es va fer amb els arrendataris de la sala de cinema al Foment es van fer millores en l'equip de projecció i es va obtenir un nou sistema de so Dolby Stereo, el primer que es va instal·lar a la comarca.\nLa sala d'actes ha mantingut amb algunes irrupcions la programació de cinema fins avui. La programació es limita ara als caps de setmana i els dilluns, dia de l'espectador. La sala té un públic fidel que no vol perdre l'oportunitat de veure cinema a prop de casa. Ara per ara, és l'única programació estable durant l'any al centre de la ciutat. Des de fa un any s'han recuperat sessions de cinefòrum per l'entitat Taula de Cinema i un cop al mes s'hi projecten pel·lícules amb versió original.\nEl cinema que des dels orígens ha estat estretament vinculat a l'entitat és una de les incògnites del futur. L'entitat és conscient que per poder mantenir aquestes projeccions puntuals que es fan setmanalment ha d'afrontar una inversió important per fer l'aposta decidida cap a la digitalització. “Si no podem fer la inversió a digital s'haurà de plegar perquè cada vegada ens costa més que ens serveixin pel·lícules”, explica Salicrú. Una inversió que podria tenir un cost d'uns seixanta mil euros i que obligarà a buscar finançament extern. Aquest és un repte que l'entitat es planteja de cara a l'any vinent.\nUn espai de serveis\nEl Foment s'ha convertit aquests darrers anys en una entitat de servei a la ciutat. “Per molts és el centre cívic del centre de la ciutat”, així és com resumeix el seu president el moment actual, en què molts mataronins fan ús de les instal·lacions per fer-hi activitats, cursos o exposicions.\nAquesta projecció de servei s'ha consolidat arran dels convenis que a partir dels anys noranta s'estableixen amb l'Ajuntament i que li permet, a canvi d'un lloguer, fer ús de les instal·lacions. Això permet que moltes entitats accedeixin als espais, com ara els Casals de la Gent Gran amb l'exposició que hi han fet. També en fan ús altres entitats, com ara el Cor Madrigalista, la Coral Primavera per la Pau i els grups Rodamón i Rodason. “És un pacte favorable que interessa a les dues parts perquè oferim equipaments i ens ajuda al manteniment de l'edifici, ja que l'entitat no té cap afany de lucre.”\nLes moltes activitats i cursos del Foment han notat amb la crisi una davallada. Tot i així l'oferta és àmplia: de cursos d'idiomes a tallers o els cicles de conferències. “Tenim pocs socis però al cap de l'any passa molta gent per aquí per formar-se o participa dels actes que hi fem.”\nL'entitat fa mans i mànigues per mantenir la programació estable de la temporada de música oferint concerts simfònics, música de cambra i sarsuela. Salicrú, al capdavant del Foment Mataroní els darrers cinc anys, assegura que “l'entusiasme i les ganes” no s'han perdut en cap moment per buscar iniciatives i activitats interessants. Reconeix, però, que caldria un relleu generacional amb la implicació de gent més jove i convertir aquest espai també en un punt de trobada per a ells com havia estat en els seus orígens.\nEs va inaugurar el nou Foment després d'enderrocar l'antic Teatre Principal. Només se'n conserva la portalada i les gàrgoles de la façana.\nLa sala d'actes del Foment té aquesta capacitat.


La titularitat d'aquest web correspon a APLICACIONS TECNOLÒGIQUES AGRUPADES TECNIGRUP, SL (en endavant TECNIGRUP)\nAls efectes del previst en la Llei Orgànica de Protecció de Dades de caràcter personal, TECNIGRUP informa l’usuari de l’existència d’un fitxer automatitzat de dades de caràcter personal creat per TECNIGRUP i sota la seva responsabilitat, amb la finalitat de realitzar el manteniment i gestió en relació amb els sol·licitants d’informació que han accedit a través dels formularis electrònics d’aquest lloc web o per mitjà de missatges de correu electrònic i tenen com a finalitat gestionar la seva sol·licitud, facilitar-li la informació i/o serveis que sol·liciti.\nL’ús dels formularis esmentats, així com la tramesa d’un correu electrònic, suposa el consentiment del remitent al tractament automatitzat de les dades incloses en els mitjans de comunicació esmentats,així com la cessió a tercers amb la finalitat de desenvolupar projectes afins a la nostra empresa. No obstant això, aquest consentiment podrà ser revocat en qualsevol moment, tot posant de manifest, per tant, el caràcter facultatiu i no obligatori del mateix.\nPodrà exercir el seu dret d’accés, rectificació, cancel·lació i oposició al tractament de les seves dades personals, en els termes i condicions previstos en la pròpia LOPD. Per a la seva major comoditat, també podrà exercir els drets abans esmentats adreçant-se a l'adreça de correu electrònic info@tecnigrup.net. La pàgina web de TECNIGRUP no utilitza tècniques de “Spaming”, ni tampoc queden enregistrats els usuaris per una mera visita al nostre Website. TECNIGRUP tan sols tractarà la informació que l’usuari ens comuniqui per mitjà de correu electrònic o omplint les dades sol·licitades als formularis.\nTots els continguts que apareixen a aquest lloc web són propietat de TECNIGRUP o, en tot cas, TECNIGRUP compta amb l'autorització expresa dels seus propietaris aprovant el seu ús. En cas de voler realitzar alguna reclamació, queixa o comentari al respecte pot fer-ho enviant un correu electrònic a info@tecnigrup.net.


Un motorista ferit de gravetat en un accident a la RN 116 - VilaWeb\nEtienne Stoskopf anomenat nou prefecte de Catalunya Nord\tEtienne Stoskopf anomenat nou prefecte de Catalunya Nord\nQue canviarà el pròxim dissabte 1 d'agost?\tQue canviarà el pròxim dissabte 1 d'agost?\nCoronavirus : evolució de la pandèmia a l'estat francès\tCoronavirus : evolució de la pandèmia a l'estat francès\nUn motorista ferit de gravetat en un accident a la RN 116\nPer altra banda, en un any, ha augmentat de 44% les persones que han mort en un accident de trànsit.\n– Ahir dilluns cap a les 10h, un motorista va quedar ferit greu en un accident de trànsit. Va xocar amb un cotxe, per causes encara desconegudes, a la RN 116 a l’alçada de Rodés . L’home va quedar seriosament ferit a les cames i, va tenir que ser traslladat en helicòpter a l’hospital de Perpinyà. En el cotxe hi anaven tres joves: dos homes de 18 i 20 anys, i una dona de 18 anysque tots van quedar lleugerament ferits, i van ser traslladats a l’hospital de Prada de Conflent.\n– Per altra banda, segons dades facilitades per la prefectura, entre l’1 de gener i el 16 de novembre de 2015, 232 accidents de la circulació han tingut lloc a les carreteres nord-catalanes. Aquest any, 26 persones han perdut la vida en un accident de circulació. Aquesta xifra fa que, es registri un augment d’un 44 % respecte al mateix període, l’any 2014. El nombre d’accidents de circulació també fan, per la seva part, un augment d’un 7 %.\nPodeu llegir aquí la carta de la prefectura sobre seguretat viària del mes de novembre.\nbalanç de morts en carreterera


IDENTIFYING AND USING DNS CONTEXTUAL FLOWS - Informació sobre la patent\nIDENTIFYING AND USING DNS CONTEXTUAL FLOWS /\nIDENTIFYING AND USING DNS CONTEXTUAL FLOWS\nPatent europea per "IDENTIFYING AND USING DNS CONTEXTUAL FLOWS"\nEP3823246 (19/05/2021) - A1 Solicitud de patente europea con informe de búsqueda en la OEP\nEn data 19/05/2021 es va realitzar Publicación OEP Solicitud de Patente Europea con Informe de Búsqueda (A1)\nPart de la informació aquí publicada és pública ja que ha estat obtinguda de l'Oficina de Propietat Industrial dels diferents països el 20/05/2021 i per tant pot ser que la informació no estigui actualitzada.\nInformació sobre el registre de patent europea per IDENTIFYING AND USING DNS CONTEXTUAL FLOWS amb el nombre E21150309\nEl registre de patent europea per IDENTIFYING AND USING DNS CONTEXTUAL FLOWS amb el nombre E21150309 va ser sol·licitat el 28/09/2017. Es tracta d'un registre en Espanya pel que aquest registre no ofereix protecció en la resta dels països. El registre IDENTIFYING AND USING DNS CONTEXTUAL FLOWS amb el nombre E21150309 va ser sol·licitat per CISCO TECHNOLOGY, INC.. El registre [modality] per IDENTIFYING AND USING DNS CONTEXTUAL FLOWS amb el nombre E21150309 està classificat com a H04L 29/06 segons la classificació internacional de patents.\nÉs possible conèixer totes les invencions sol·licitades per Cisco Technology, Inc. entre les quals es troba el registre de patent europea per IDENTIFYING AND USING DNS CONTEXTUAL FLOWS amb el nombre E21150309. Si es desitgen conèixer més invencions sol·licitades per Cisco Technology, Inc. clicar aquí.\nAltres invencions sol·licitades en la classificació internacional de patents H04L 29/06.\nÉs possible conèixer invencions similars al camp de la tècnica es refereix. El registre de patent europea per IDENTIFYING AND USING DNS CONTEXTUAL FLOWS amb el nombre E21150309 està classificat amb la classificació H04L 29/06 pel que si es desitja conèixer més registres amb la classificació H04L 29/06 clicar aquí.\nÉs possible conèixer totes les invencions publicades a Espanya entre les quals es troba el registre patent europea per IDENTIFYING AND USING DNS CONTEXTUAL FLOWS. El nostre portal www.patentes-y-marcas.com ofereix accés a les publicacions de patents en Espanya. Conèixer les patents registrades en un país és important per saber les possibilitats de fabricar, vendre o explotar una invenció en Espanya.\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe H (ELECTRICITAT) entre les quals es troba la patent IDENTIFYING AND USING DNS CONTEXTUAL FLOWS amb el número E21150309. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe H04 (TÈCNICA DE LES COMUNICACIONS ELÈCTRIQUES) entre les quals es troba la patent IDENTIFYING AND USING DNS CONTEXTUAL FLOWS amb el número E21150309. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe H04L (TRANSMISSIÓ D'INFORMACIÓ DIGITAL, p. ex. COMUNICACIÓ TELEGRÀFICA) entre les quals es troba la patent IDENTIFYING AND USING DNS CONTEXTUAL FLOWS amb el número E21150309. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nAIRGUN HAVING INTEGRATED SOUND SUPPRESSOR\nData sol·licitud 09/02/2017\nASSEMBLY FOR PRODUCING FOLDING BOXES AND METHOD FOR OPERATING THE ASSEMBLY


Oportunitats ben aprofitades - Revista Musical Catalana\nOportunitats ben aprofitades\nKatarzyna Balejko, mezzosoprano, Ben-San Lau, piano i Josep-Ramon Olivé, baríton (fotos d’arxiu)\nCICLE RESIDÈNCIES MUSICALS A LA PEDRERA. Josep-Ramon Olivé, baríton. Katarzyna Balejko, mezzosoprano. Ben-San Lau, piano. Àries i duets d’òpera. AUDITORI DE LA PEDRERA. 17 D’ABRIL DE 2016.\nLa lírica a casa nostra ha donat sempre grans veus, tant en el repertori operístic com en el de la cançó, i en cada generació trobem perles que s’aniran desenvolupant i que poden arribar molt lluny en un gènere duríssim i amb una altíssima competència. És ben sabut que les veus femenines hi arriben abans, per qüestions fisiològiques i de maduresa de l’instrument, i això fa que a certes edats –aproximadament per sota dels trenta– hi hagi ben poques veus masculines madures, consolidades i preparades per a papers d’envergadura. Però ara en tenim una que ja és “a punt de caramel”: una veu sòlida, bonica, amb personalitat i caràcter, tècnicament impecable i amb un interessant component actoral que li obre la porta al món operístic. Parlem del baríton Josep-Ramon Olivé, que va fer la seva tercera actuació en el cicle Residències Musicals a La Pedrera d’enguany amb un recital de duets i àries d’òpera acompanyat per la mezzosoprano polonesa Katarzyna Balejko i pel pianista anglès Ben-San Lau. Ja no parlem d’una veu prometedora –això encara valia per a l’actuació que va fer al Palau de la Música Catalana en el cicle El Primer Palau, fa poques temporades, i que li va valer un guardó–, sinó d’un baríton jove però de veu polida i ben treballada, de registre ample i agut generós, de timbre sorprenentment homogeni i, sobretot, amb molt bon gust i bon criteri a l’hora de cantar repertori líric. I a més, a l’escenari es troba d’allò més bé, s’hi mou amb soltesa, actua amb convicció i mira el públic de fit a fit. És cert que l’instrument li ha de guanyar en gruix i consistència, però la projecció de la veu és òptima; o que hi ha papers i caràcters que li escauen millor que d’altres –a ell i a la seva veu–, i que haurà de triar i perfilar més el seu repertori de lluïment i de concert, però tots els que fa (almenys en aquest recital) els fa amb molta dignitat i convicció. I si a tot això, hi afegim bona presència escènica i una elegància natural, tant de veu com de posat, tenim el còctel ideal perquè Josep-Ramon Olivé s’acabi convertint en un cantant de primera classe.\nEn el recital de La Pedrera va voler mostrar l’ampli ventall de repertori que té entre mans i que potser caldrà depurar, perquè no tots els rols escauen igual de bé a la seva veu: va començar amb Mozart, contingut i equilibrat (l’ària “Deh vienni alla finestra” de Don Giovanni, i un duet de Così fan tutte). Li vam veure una magnífica amplitud vocal cantant Britten (passatges de Billy Budd i d’Albert Herring) i va brodar l’ària “O vin dissipe la tristese” de l’òpera Hamlet d’Ambroise Thomas. El paper del rei Alfons de La Favorita de Donizetti va ser més discret –de fet, el protagonisme d’aquests duets se l’endú tot la veu femenina–, però l’esclat vocal i escènic (en el marge que li permetia l’escenari) va arribar amb el paper de Fígaro d’Il barbiere di Siviglia de Rossini: el duet amb Rosina “Ma bravi!” va estar escènicament molt ben lligat, i l’explosiva ària “Largo al factotum” va sonar brillant i perfectament articulada.\nJosep-Ramon Olivé va tenir uns partenaires a l’alçada, provinents de la Guildhall School de Londres, on actualment està perfeccionant la seva tècnica operística amb Rudolf Piernay: la mezzosoprano polonesa Katarzyna Balejko va mostrar una veu amb gruix i molt ben treballada, que va lluir especialment en l’ària d’Olga de l’òpera Ievgueni Onieguin de Txaikovski, i en “Mon coeur s’ouvre a ta voix” de Samson et Dalila de Saint-Saëns. Fent de Rosina, en “Una voce poco fa” li hauria calgut més homogeneïtat de timbre en un registre tan extens i arriscat, i certa dosi d’agilitat, però en els duets va mostrar molt bona sintonia i compenetració amb Olivé. I tots dos van tenir un suport musical excel·lent en el pianista Ben-San Lau, que va acompanyar amb molta delicadesa i pulcritud cadascuna de les àries, molt atent a les inflexions de les veus: va deixar clar que també és un magnífic pianista en tocar sol el Soneto 104 del Petrarca de Franz Liszt a l’inici de la segona part.\nUn recital variat, agradable i de bon nivell, elements valuosos i indestriables d’aquest cicle Residències Musicals, que es consolida i es distingeix com un excel·lent vehicle de promoció per a músics autòctons, joves i amb talent.


Dia 10/9/2020 - Arts escèniques - Agenda - Àrea de Cultura, Ajuntament de Vic\n5è CONCURS FOTOGRÀFIC COAC-CC a INSTAGRAM\nLa Demarcació de les Comarques Centrals del COAC convoca el 5è Concurs Fotogràfic COAC-CC, per tal de fomentar la visió de l’arquitectura i impulsar el seu reconeixement dins l’entorn proper dels nostres pobles i ciutats.\nEl tema de la present edició és "L’OMBRA EN L’ARQUITECTURA"\n* Premi COAC-CC: 200€ + 100€ vals de compra als comerços del Centre Històric de Manresa + 100€ vals de compra als comerços de Vic Comerç\n* Premi Centre Històric de Manresa: vals de compra als comerços del Centre Històric de Manresa pel valor de 200€\n*Premi Ciutat de Vic: vals de compra als comerços de Vic Comerç pel valor de 200€\nPer a consultar les bases i més informació cliqueu aquí\nData: Del 09/07/2020 al 15/09/2020\nLloc: COAC Osona\n+ info: https://www.arquitectes.cat/ca/coac/5e-concurs-coac-cc-instagram\nExposició de dibuixos.\nDel 23 de juliol al 19 de setembre (El Casino romandrà tancat del 10 al 23 d'agost)\nInauguració dijous 23 de juliol a les 19h\nHorari: De dilluns a dissabte de 19 a 21h\nData: Del 23/07/2020 al 19/09/2020\nInauguració de l'exposició #fotoconfinades\nEl divendres 4 de setembre a les 19:30 s'inaugura, amb les mesures de precaució pertinents, l'exposició #fotoconfinades al Carrer del pont nº 10 (plaça Gaudí).\nS'han ampliat a 40 fotografies, no necessàriament les que més han agradat, sinó una per a cada repte i donant cabuda al màxim de participants possible. Aquests criteris han estat molt limitants, per això us conviden a gaudir de les projeccions en què podreu veure una mostra més àmplia del que va generar #fotoconfinades, ja que hi va atraure a una seixantena de participants amb 1360 imatges.\nAlgunes d'aquestes imatges s'han imprès en format postal i les trobareu a la venda a la galeria.\nData: Del 04/09/2020 al 23/09/2020\nInscripcions als TALLERS de tardor dels CCVIC\nInscripcions del 7 al 18 de setembre\nEls Centres Cívics de Vic reobrim amb un programa cultural renovat que uneix TALLERS i PROPOSTES.\nSetembre/octubre Les inscripcions per a les activitats s’obriran el 7 de setembre a les 16 h. Podeu consultar tots els tallers aquí\nPodeu ampliar tota la informació de TALLERS i PROPOSTES a la pàgina web https://centrescivics.vic.cat/\nData: Del 07/09/2020 al 18/09/2020\nLloc: CCVIC i online