Carme Riera guanya el Premi Sant Joan amb 'Les darreres paraules' | ASSOCIACIÓ D'ESCRIPTORS EN LLENGUA CATALANA\nCarme Riera guanya el Premi Sant Joan amb 'Les darreres paraules'\nLa guanyadora del 36è Premi BBVA Sant Joan és l'escriptora Carme Riera, amb l'obra Les darreres paraules, una novel·la en forma de manuscrit de l’arxiduc Lluís Salvador d’Habsburg, un personatge apassionant vinculat a l’illa de Mallorca, que vol justificar tota una vida confessant determinats fets des del llit de mort.\nConvocat per la Fundació Antigues Caixes Catalanes i el Grup BBVA, format per BBVA i Catalunya Caixa, el guardó és el tercer més ben dotat de les lletres catalanes: 35.000 euros lliures d’impostos i a banda dels drets d'autor. Edicions 62 es farà càrrec de l'edició comercial de l'obra guanyadora.\nEl Premi BBVA Sant Joan va ser instituït per Caixa Sabadell l'any 1981 amb l'objectiu de contribuir a l'impuls i normalització de la literatura catalana que vivia -com totes les manifestacions culturals- una empenta renovada pels nous temps històrics.\nLa Fundació Antigues Caixes Catalanes i el Grup BBVA han lliurat dilluns 20 de juny al vespre, el 36è Premi BBVA Sant Joan a Carme Riera en un acte que ha tingut lloc al Saló Modernista de la Fundació Antiga Caixa Sabadell 1859, i que ha presidit la presidenta del Parlament de Catalunya, Carme Forcadell.\nTambé hi han intervingut l'alcalde de Sabadell, Juli Fernàndez; Christian Terribas com a representant del Grup BBVA a Catalunya; el president de la Fundació Antigues Caixes Catalanes, Jaume Ribera i el president de la Fundació Antiga Caixa Sabadell 1859, Joan B. Casas. Ha amenitzat l'esdeveniment una lectura de fragments de l'obra guanyadora a càrrec de l'actor Miquel Gelabert, combinada amb cançons mallorquines interpretades per la cantant i violinista Marta Elka i el guitarrista Toni Pastor, i amb una conversa amb l'autora guanyadora sobre el seu llibre.\nLes darreres paraules, presentada amb el lema Vaig ser un espia, ha estat declarada guanyadora per unanimitat entre les 34 obres candidates enguany al premi. Va arribar a l'última votació del jurat juntament amb Llums de tardor (lema), de Júlia Solamunt (pseudònim).\nPermagel, d’Eva Baltasar i Sardà.\nEl dia que Josep Pla va bufetejar Adolf Hitler, de Joana Palau (pseudònim).\nEl Premi BBVA Sant Joan té una dotació de 35.000 euros, que és a banda dels drets d'autor i exempt d'impostos –net–. L'escriptor guardonat, doncs, el rep íntegrament.\nL'edició comercial per part Edicions 62 està prevista per al setembre d’aquest mateix any, quan l’obra guanyadora es presentarà en el marc de La Setmana del Llibre en Català.\nD'esquerra a dreta: Christian Terribas, director territorial del BBVA i representant del Grup BBVA a Catalunya; Carme Forcadell, presidenta del Parlament; Carme Riera, guardonada; Juli Fernández, alcalde de Sabadell; Jaume Ribera, president de la Fundació antigues Caixes Catalanes i Joan B. Casas, president de la Fundació Antiga Caixa Sabadell 1859. Fotografia: © Berta Tiana.\nLa seva obra ha estat traduïda a nombroses llengües. En el seu doble vessant de creadora i professora, l’any 2001 li va ser atorgat el Premi Nacional de Cultura, el 2005 la Medalla d'Or del Consell Insular de Mallorca i el Premi Jaume Fuster dels Escriptors en Llengua Catalana, el 2015 el Premio Nacional de las Letras, i el 2012 va ser escollida membre de la Real Academia Española. Des del juny de 2015 és la presidenta de CEDRO, l'entitat que gestiona els drets dels autors, editors i periodistes.\nUn manuscrit presumptament retrobat permet a l’autora fer referència, amb dades de primera mà i desconegudes fins ara, a la vida d’un personatge apassionant, vinculat a l’illa de Mallorca, l’arxiduc Lluís Salvador d’Àustria (Florència, 1847 - Txèquia, 1915). Fill de Leopold II de la Toscana i de Maria Antonieta de Borbó, Lluís Salvador d'Habsburg Lorena, cosí de l’emperador Francesc Josep, visqué de manera directe els inicis de la primera guerra europea i tal vegada tingué la possibilitat d’evitar-la\nLa del 2016 és la 36a edició del Premi BBVA Sant Joan. Al 1981 l’Obra Social de Caixa Sabadell va crear aquest guardó en un moment que la literatura catalana vivia una empenta renovada pels nous temps històrics. Ara la Fundació Antigues Caixes Catalanes i el Grup BBVA donen continuïtat al premi mantenint viva la finalitat que l’inspirà: fomentar l’escriptura i la lectura en català. En els darrers tres anys s’ha apostat per donar major impuls a les obres guanyadores del premi amb l'activitat ‘Avui també és Sant Joan’, promoguda per la Fundació Antigues Caixes Catalanes i el Grup BBVA. La seva finalitat és acostar el premi als lectors d’arreu de Catalunya, a través de les Biblioteques Públiques, d’una manera original i innovadora: per mitjà de converses entre escriptors guardonats en els darrers anys amb el premi i psicòlogues expertes, en les quals parlen de valors i emocions universals a partir dels arguments de les respectives obres guardonades amb el Premi BBVA Sant Joan.\nDes de fa uns anys l'Associació d'Escriptors en Llengua Catalana col·labora en la difusió del guardó.


Confidencial Quina onada d'indignació ha aixecat l'editor Antonio Asensio?\nLa situació dels mitjans de comunicació del Grupo Zeta (El Periódico, Sport, Interviú, Tiempo…) és crítica, amb nombroses retallades de plantilles i degradació persistent de les condicions de treball dels periodistes, que han estat obligats a acceptar la reducció de les seves nòmines. Per això, la divulgació de la fortuna personal del seu editor, Antonio Asensio Mosbah, feta pública pel digital Vozpópuli, ha provocat una onada d'indignació en les delmades redaccions d'aquest grup periodísic.\nSegons informa Vozpópuli, la SICAV que presideix Antonio Asensio i que està dipositada en el banc suís UBS, acumula 99,1 milions d'euros i no ha parat de créixer en els últims anys. Contrasta aquesta sòlida posició financera de l'editor amb la dramàtica situació de les seves publicacions, que han passat de tenir una plantilla de 2.500 treballadors a menys de la meitat. També està molt emprenyada amb Antonio Asensio la banca creditora, que té contrets préstecs per uns 100 milions d'euros amb el Grupo Zeta i que es considera permanentment xulejada i enganyada per l'editor, que passa del dia a dia de la gestió empresarial i està refugiat en la seva mansió de Madrid.\nEntre els damnificats per aquest estrany comportament d'Antonio Asensio –que és l'hereu de l'imperi periodístic creat pel seu pare- hi ha l'Institut Català de Finances (ICF), el banc de la Generalitat, a qui deu 13 milions d'euros. Durant aquest 2018 és previst que el Grupo Zeta continuï practicant noves retallades de plantilles, rebaixes de salaris i venda d'actius, com ja a fer amb el segell editorial Ediciones B. Entre els rumors que circulen hi ha una possible venda del diari Sport –que ha patit una duríssima reestructuració de la redacció- al magnat Jaume Roures (Mediapro), interessat en tenir una palanca mediàtica d'influència sobre el Barça.\nEl Periódico Jaume Roures Sicav Grupo Zeta Antonio Asensio Mosbah Sport


Cursos de català - Centre d'Idiomes Moderns - Universitat Oberta de Catalunya (UOC)\nEls cursos Català nivell intermedi i Català nivell de suficiència s’adrecen a persones que siguin capaces d’utilitzar la llengua catalana en situacions quotidianes i mitjanament formals. Situats en el campus català de la UOC, s’adeqüen a les necessitats de la comunitat universitària, de tota mena de professionals i del públic en general.\nLa formació té com a objectiu complementari preparar-te perquè et puguis presentar als exàmens interuniversitaris que et permetran obtenir una certificació oficial, homologada per la Generalitat de Catalunya, dels nivells intermedi (antic nivell B) i de suficiència (antic nivell C). Un cop superat el curs, podràs’t inscriure en aquests exàmens, que la UOC organitza a continuació dels cursos. El preu de la matrícula del curs ja inclou el cost de la primera convocatòria d’aquests exàmens, que són presencials. Aquí pots saber quins són els models dels exàmens.\nPer tal de saber si et convé més fer el nivell intermedi o el de suficiència, et recomanem que facis la prova de nivell. Si en canvi vols començar a estudiar català des del principi i et vols matricular de Català Bàsic, pots anar directament a la matrícula.\nPer a satisfer les necessitats de persones sense coneixements de català, però amb coneixements d’espanyol, la UOC ara també ofereix el curs Català bàsic al campus castellà.\nCatalà Nivell Bàsic Espanyol 6 388€\nCatalà Nivell Intermedi Català 4 259€\nCatalà Nivell de Suficiència Català 4 259€\nCatalà Nivell Superior Català 4 259€


Residence Blumarine Ostuni Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nResidence BlumarineVia Petrolla, Villanova, Ostuni, Itàlia, 72017 - Veure al mapaNotable7,9Basada en2comentarisResidence BlumarineVeure més fotosPiscinaVeure més fotosVeure totes les 30 fotosMolt bona ubicació 7,5Veure al mapa7,5UbicacióParticularitats que li encantaranaire condicionat\nSobre l'allotjamentDescripcióConvenientment situat a Ostuni, Blumarine Residence Club és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Ostuni. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix servei de llançadora, servei de cangur, aparcament de cotxes, express check-in/check-out, transport hotel/aeroport. L'ambient de Blumarine Residence Club es reflexa en cada habitació. aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, calefacció, plat de dutxa, balcó/terrassa són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses solàrium, piscina exterior, parc infantil, jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Blumarine Residence Club és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Ostuni.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsempolles d'aigua de cortesia Idiomes ParlatsAnglèsAlemanyHolandèsMostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal que informeu el Residence Blumarine de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


Networking pel creixement del teu negoci - Elisabet Bach\nNetworking pel creixement del teu negoci\n10 elements clau en el creixement de l’empresa\nErrors freqüents en la gestió econòmica del negoci\nPublished by Elisabet Bach on 31 de Maig de 2019\nNetworking pel creixement del teu negoci és per a tu si ets una persona emprenedora, professional o bé una empresa i vols fer créixer el teu negoci a través de col·laboracions amb altres professionals i empreses.\nAquesta formació és un espai d’aprenentatge i entrenament en la pràctica del networking, entès com a eina de generació de contactes de valor que afavoreixin la relació professional i la generació de negoci entre els participants.\nPotenciarem una mentalitat oberta de cara a la xarxa de contactes, més enllà de la pura recerca de clients.\nTreballarem la construcció d’una presentació adequada per al networking i utilitzarem la força del grup com a espai d’entrenament i aprenentatge.\nEn definitiva, ens entrenarem en la pràctica de manera que el coneixement i les habilitats adquirides es puguin posar en pràctica de forma immediata.\nLa mateixa formació és en sí també un espai de pràctica de networking entre les persones participants.\nQuè és networking?\nTots els negocis necessiten de xarxa de contactes\nSempre és un bon moment per al networking\nTipologies de networking\nBases per a un bon networking:\nRelacions de confiança\nCoworker & networker\nStorytelling de la teva empresa per a un bon networking:\nBases per construïr-lo\nAprenentatge col·laboratiu: posem en pràctica el networking\nEl kit del networker\nJoan Surís, 28-34


Convocatòria d'Ajuts CCD 2019 | Facultat d'Informàtica de Barcelona\nInici » Notícies » Convocatòria d'Ajuts CCD 2019\nS'han posat en marxa la convocatòria d'ajuts del CCD. Fa més de 25 anys es va crear aquesta una unitat que té com a finalitat específica promoure i facilitar la participació activa en activitats orientades a lluitar contra la pobresa i les desigualtats.\nAquesta setmana comença la convocatòria d'ajuts del CCD corresponent a l'any 2019 i, fins al dia 29 de març, es poden presentar propostes a tres de les cinc línies de suport que contempla la convocatòria:\nProjectes de cooperació internacional per al desenvolupament, en col·laboració amb ONG i altres entitats.\nRecerca per al desenvolupament humà, des dels grups de recerca de la UPC.\nReforçament institucional d'universitats de països de renda baixa.\nMés endavant, durant el mes de maig, s'obriran les 2 línies restants, que corresponen a les modalitats següents:\nProjectes de cooperació local i iniciatives de suport a entitats del nostre entorn que treballen amb col·lectius en situació o en risc d'exclusió.\nActivitats de sensibilització (exposicions, jornades, cicles de xerrades, elaboració de materials...) o d'educació per al desenvolupament que es realitzin a la UPC\nEl Centre de Cooperació per al Desenvolupament (CCD) gestiona aquesta convocatòria, i està a la vostra disposició per ajudar-vos a donar forma a les vostres propostes. Hi podeu contactar a través del correu . D'altra banda trobareu les bases i tota la informació necessària a la web.\nUs animem a fer un pas endavant i a presentar les vostres iniciatives i propostes!


El Govern vol tenir enllestides les variants d'Olot i les Preses l'any 2022\nEs tracta d'unes obres molt reclamades pel territori per completar l'eix Vic-Olot. El conseller Rull afirma que la Generalitat assumirà el cost de més de 160 milions d'euros\n1 min. Olot 01/08/2017 22:11\n651x366 El conseller de Territori, Josep Rull, mirant el mapa de la futura variant d'Olot i les Preses / ACN El conseller de Territori, Josep Rull, mirant el mapa de la futura variant d'Olot i les Preses / ACN\nEl departament de Territori i Sostenibilitat vol tenir enllestides les futures variants de les Preses i Olot l'any 2022, unes obres molt reclamades pel territori per completar l'eix Vic-Olot. La que està més avançada és la d'Olot, que ja té el projecte constructiu fet. Es preveu que les obres comencin el primer trimestre del 2019, amb una durada de 36 mesos i un cost de 124 milions d'euros. Abans de licitar les obres, però, és indispensable tenir fets els estudis informatius de la variant de les Preses i de la futura connexió amb l'A-26, que és competència de l'Estat.\n"Fins que no tinguem la certesa de la connexió amb aquestes altres dues peces no podrem licitar les obres de la variant d'Olot perquè hi hauria un risc molt alt de modificacions" que comportarien un sobrecost inassumible, ha assenyalat el conseller de Territori, Josep Rull. El cost estimat de la variant de les Preses és d'entre 30 i 50 milions d'euros, amb un termini d'obres de 20 mesos. En una visita a Olot, Rull ha confirmat que la Generalitat assumirà el cost de les dues vies sense recórrer a cap crèdit.\nLes mesures per reduir l'impacte ambiental eleven a 125 MEUR el pressupost de la variant d'Olot\nEl Govern aposta per excloure la vall de Bianya de l'actual proposta de traçat de la variant d'Olot\nLa Generalitat ja té enllestit el projecte executiu del tram que li pertoca de la variant d'Olot


La Marató de TV3 2013\nDimecres 4 de desembre a les 5 de la tarda al casal de Fals, audiovisual i conferència sobre els objectius de "La Marató de TV3 2013"\nAquest any tracta sobre les malalties neurodegeneratives\nAmb el pas del temps, algunes es van perdent i moren, però el nostre cos només és capaç de crear-ne algunes de noves, molt poques. Es tracta d'un procés natural lligat a l'envelliment de les persones.\nNo es contagien, ni s'operen ni s'hereten\nTot i que s'ha avançat en el coneixement d'aquestes patologies, encara no es coneix la causa de cap d'aquestes malalties. Només se sap que entre l'1% i el 10% són hereditàries. No es contagien ni s'operen, només en casos excepcionals es pot intervenir el Parkinson.\nTenim neurones al cervell i a la medul·la espinal, els dos principals òrgans del sistema nerviós. En funció del lloc on les neurones moren o es degeneren apareixen unes malalties o unes altres.\nSi les neurones que degeneren són a l'escorça cerebral, apareixerà l'Alzheimer; si, entre d'altres, emmalalteixen les de la substància negra del cervell, es produirà el Parkinson. Si les neurones motores de la medul·la espinal moren, apareix l'esclerosi lateral amiotròfica. En el cas de l'esclerosi múltiple queda afectada la funda que envolta una part de les neurones del cervell i de la medul·la.\nTambé hi ha patologies en què els problemes s'originen als músculs o als nervis.\nIncurables però amb tractament\nCap d'aquestes malalties no té cura i algunes són mortals. No hi ha tractaments curatius, només hi ha teràpies per alentir l'aparició dels símptomes i per disminuir les greus limitacions que produeixen en les persones que les pateixen. Com que són degeneratives, es tracta de processos progressius que a mesura que passen els anys són més greus.\nPer exemple, poden ser problemes motors i que el pacient acabi immòbil o en una cadira de rodes; o amb problemes per respirar, que són els més greus, ja que en aquest cas poden causar la mort; o amb problemes cognitius o de memòria, i que el malalt progressivament oblidi tots els seus records i tot el que ha après al llarg de la vida.\nA més, són malalties que acaben afectant molt la vida social, sentimental i laboral de les persones que les pateixen. Per tot això l'impacte sobre el pacient i sobre la família és molt gran. I a llarg termini, els cuidadors principals acaben sent víctimes invisibles de la malaltia.\nImportància del diagnòstic precoç\nUn dels principals problemes que tenen les malalties neurodegeneratives és que quan es detecten, en molts casos, els malalts ja han perdut més del 50% de les neurones.\nÉs a dir, la malaltia comença molts anys abans que se'n faci el diagnòstic. Quan el pacient arriba al metge, la malaltia ja està molt avançada i les opcions terapèutiques són d'eficàcia reduïda.\nLa investigació és el futur\nEn els darrers anys han millorat els coneixements sobre les malalties neurodegeneratives, s'han minimitzat els efectes secundaris dels tractaments i han aparegut medicaments que en controlen més bé els símptomes. Però encara queden moltes incògnites per desxifrar. Per combatre-les se n'ha de conèixer l'origen.\nS'ha de continuar investigant per trobar teràpies noves que aturin la malaltia, idear mecanismes de resposta individualitzada a les necessitats de cada malalt i de cada família, així com trobar estratègies preventives.\nQue els pacients afectats d'una malaltia neurodegenerativa deixin de ser persones amb una vida limitada i es converteixin en persones amb una vida plena, que puguin accedir a teràpies curatives i eficaces, depèn de la investigació, però també depèn de tu.\nLa solidaritat no degenera. La Marató diu molt de tu.


S Red Spark / Cypress XS Red Spark / Cypress\nTots els productes de muntanya de la categoria de Jaquetes són d’una gran qualitat de fabricació i s’han ideat cuidats fins al més mínim detall. A trekkinn trobaràs tot el catàleg de Roba nens de Columbia. El preu de Columbia Powder Lite és 36.95 $. Fent la compra obtens la garantia del preu més baix i pots fer el pagament en un entorn totalment segur. A més a més, t’oferim un servei d’entrega ràpida i eficient perquè ho rebis a casa ben aviat!


6 febrero, 2017 – blogartístic\nDaily Archives: 6 febrero, 2017\nPROJECTE DE TECNOLOGIA(Construcció d’una “noria”)1r d’ESO.\nPosted on 6 febrero, 2017 by Mª José Beneyto\nHola a tots,la setmana passada els meus alumnes de 1r d’ÉSO,van finalitzar el projecte de la sènia o “noria” que pertany a l’assignatura de Tecnologia,us mostre aquestos treballs tan visuals i acolorits per a que gaudiu tant com ells ho han fet.\nHa sigut divertit i enriquidor veure les seves caretes quan la “noria” començava a girar.\nDesitge us agraden!\n“LA GRISALLA” 3r d’ESO.\nLa grisalla és una tècnica pictòrica basada en una pintura monocroma que produeix la sensació de ser un relleu escultòric . Va ser posada de moda per diversos pintors al segle XIV, els qui la van emprar en esbossos i dibuixos preparatoris per aconseguir un efecte de relleu mitjançant un clarobscur molt matisat, fent diverses gradacions d’un sol color, generalment gris.\nEls alumnes de 3r d’ESO, han treballat “La grisalla”amb cretes de colors negre i blanc, la temàtica de cada dibuix és personal ja que han partit d’imatges fotogràfiques fetes per ells amb il·luminació d’interior.\nA continuació us els mostrem, desitge que vos agraden.


Una Comunitat d'Aprenentatge És un projecte de transformació social i cultural d'un centre educatiu i el seu entorn per aconseguir una societat de la informació per a totes les persones basada en l'aprenentatge dialògic mitjançant una educació participativa de la comunitat que es concreta en tots els espais, inclosa l'aula.\nLes Comunitats d'Aprenentatge no surten del no res. És un model que beu d'unes fonts, que té presents un models ja existents i en funcionament arreu del món i els\nUna Comunitat d'Aprenentatge es defineix per unes bases teòriques i unes pràctiques d'èxit. Tot i que no li són exclusives i que les podem trobar en altres centres és en el marc de les Comunitats d'Aprenentatge on prenen ple sentit ja que no són només una metodologia sinó que pren sentit sentit a partir de les bases teòriques..\nUna Comunitat d'Aprenentatge neix fruit del consens i té una manera pròpia de funcionar.\nUna Comunitat d'Aprenentatge és molt més que una escola


Monteluce Condominium Unit 618 Tagaytay Filipines - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nMonteluce Condominium Unit 618Unit 618, Tower 2 - Mondavi, Barangay Lalaan First, Aguinaldo Highway, Silang, Cavite, Amadeo, Tagaytay, Filipines, 4120 - Veure al mapaTé alguna pregunta per a Monteluce Condominium Unit 618?Notable7,2Basada en2comentarisMonteluce Condominium Unit 618Veure més fotosVista interiorVeure més fotosVeure totes les 6 fotos\nConvenientment situat a Tagaytay, Monteluce Condominium Unit 618 és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. L'hotel és a 9.2 km del centre de la ciutat i permet accedir a les instal.lacions més importants de la ciutat. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Monteluce Condominium Unit 618 ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Instal.lacions per a minusvàl.lids, express check-in/check-out, aparcament de cotxes, habitació familiar, ascensor són només algunes de les comoditats que fan que Monteluce Condominium Unit 618 sigui diferent dels altres hotels de la ciutat. Monteluce Condominium Unit 618 té 1 habitacions, totes amoblades amb gust per tal d'oferir comforts com habitacions per a no fumadors, aire condicionat, escriptori, balcó/terrassa, ventilador. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Monteluce Condominium Unit 618 és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Tagaytay.\nDistància des del centre de la ciutat: 9.2 km L'allotjament\nNombre de bars/sales: 0 Nombre de plantes: 10 Nombre de restaurants: 0 Nombre d'habitacions: 1 Any de construcció de l'hotel: 2014 Renovació de l'hotel més recent: 0 Aparcament\nUnitat 618 - loft


L'Ajuntament cedeix un solar al Govern per ampliar el col·legi\nSol·licita una subvenció a Educació per construir una escoleta\nL'Ajuntament de Consell ha cedit a l'Institut Balear d'Infraestructures i Serveis Educatius i Culturals -Ibisec- del Govern balear un solar de 1.800 metres quadrats per a l'ampliació del col·legi públic Bartomeu Ordinas.\nLa cessió s'aprovà per unanimitat en el ple de dimarts.\nSegons explicà el batle, Antoni Amengual (ICU), «la remodelació del centre és molt necessària, ja que la falta d'espai va obligar durant el darrer curs a desdoblar aules i fins i tot a emprar part del menjador escolar».\nDes de la Sala han proposat a l'Ibisec que aquesta ampliació sigui sobretot per augmentar el nombre de sales d'educació infantil.\nPer altra banda, la sessió extraordinària també decidí per unanimitat sol·licitar a la Conselleria d'Educació una subvenció de 144.000 euros (24.000 euros per unitat) per a la construcció d'una nova escoleta municipal, devora el col·legi.\nEn l'avantprojecte, ja està redactat i el pressupost global del qual puja a 300.000 euros, s'hi preveuen sis unitats per a l'etapa de 0 a 3 anys.


per Redacció dijous, 22 de novembre 2018 - 11:31h | Actualitzat a 22/11/2018 13:41h\nEl jurat popular ha declarat per unanimitat culpable d'homicidi i intent d'homicidi l'acusat d'haver matat a ganivetades un veí d'Alfarràs (Segrià) de 56 anys i d'haver intentat matar la seva filla de 33, el 19 de maig del 2016. Els membres del jurat, però, consideren que ho va fer perquè va patir una «descompensació aguda» causada per l'esquizofrènia paranoide crònica que pateix i demanen que se li apliqui un atenuant per haver actuat sota els efectes de l'alcohol i les drogues. Per tot això, sol·liciten que se li apliqui una eximent completa i que no ingressi a la presó. Demanen, però, l'internament de Josep S. G. en un centre psiquiàtric. Un cop escoltat el veredicte, serà l'Audiència de Lleida qui decideixi durant quant temps. La fiscalia i l'acusació particular han demanat 24 anys d'internament i la defensa un màxim de deu.\nEl jurat popular ha emès el veredicte aquest dimecres al migdia després de més de dos dies de deliberacions. L'han declarat per unanimitat culpable i han qualificat els fets d'homicidi i intent d'homicidi. Tant la fiscal com l'acusació particular demanaven que se'l condemnés pe un delicte d'assassinat i un altre d'intent d'assassinat i la seva defensa els considerava un homicidi i un delicte de lesions. La fiscalia demanava 34 anys d'internament en un centre psiquiàtric i, després de conèixer el veredicte, ha rebaixat la seva petició a 24. L'acusació particular, que demanava 40 anys de presó, s'ha adherit a la petició de la fiscalia.\nLa defensa que sol·licitava inicialment un màxim de sis anys en un centre psiquiàtric no penitenciari, ha elevat la petició de pena a un màxim de deu anys d'internament, després que el jurat hagi conclòs que l'atac a la dona va ser un intent d'homicidi i no de lesions com ell defensava. Durant el judici, l'acusat va dir que va atacar pare i filla a casa seva a Alfarràs perquè sentia veus i els volia escarmentar perquè li venien droga de mala qualitat. Els psiquiatres que van declarar van constatar que l'acusat fa anys que pateix esquizofrènia paranoide.\nAixí serà el judici contra l'home que va matar els dos agents rurals a Aspa\nEls anys que passaran a la presó els acusats de violar una noia a Vielha


La FUEIB acull la Comissió de Seguiment del projecte europeu 2InS Clusters per al suport a la Innovació i la Internacionalització de les PIME - Hemeroteca - Actualitat - Universitat de les Illes Balears\nSeccions: La FUEIB acull la Comissió de Seguiment del projecte europeu 2InS Clusters per al suport a la Innovació i la Internacionalització de les PIME\nLa FUEIB acull la Comissió de Seguiment del projecte europeu 2InS Clusters per al suport a la Innovació i la Internacionalització de les PIME\nHi participen 9 institucions de les regions del Mediterrani, Attica, Grècia occidental, Provença - Alps - Costa Blava, Basilicata, Malta i Illes Balears\nLloc: edifici Sa Riera, aula 11\nEls pròxims dies 18 i 19 d'octubre la Fundació Universitat-Empresa de les Illes Balears (FUEIB) acull la Comissió de Seguiment del projecte europeu 2InS Clusters, en el qual participen nou institucions de les regions d’Attica, Grècia occidental, Provença - Alps - Costa Blava, Basilicata, Malta i les Illes Balears. Finançat pel programa MED de la UE, el projecte està dissenyat especialment per respondre a les necessitats específiques del grup de territoris de la conca mediterrània que hi participen.\nEl projecte 2InS Clusters promou la creació de clústers territorials i plataformes de col·laboració entre els diferents actors regionals del sector productiu amb l'objectiu d'establir estratègies comunes que contribueixin a millorar la competitivitat de les empreses i donar suport al procés d’internacionalització i innovació de les PIME. El projecte es construeix sobre la idea d’afavorir un desenvolupament sostenible i impulsar l’esperit emprenedor.\nAl llarg d’aquests dies la Comissió de Seguiment analitzarà les accions i els resultats obtinguts fins aquesta fase del projecte i presentarà la planificació de les noves propostes i iniciatives que han generat els líders de cadascun dels grups de treball, amb la finalitat de preveure que es puguin dur a terme a les respectives regions i així seguir avançant en les diferents línies del projecte.\nEl programa MED és un programa de cooperació transnacional de la UE segons l'objectiu de «cooperació territorial» de la política de cohesió europea. L’integren 13 països, incloent tota la costa nord del Mediterrani, que treballen conjuntament per enfortir la competitivitat, l’ocupació i el desenvolupament sostenible d'aquesta àrea. El projecte 2InS Clusters s'està implementant en diferents territoris que cobreixen una part significativa de l'àrea MED, pertanyents a França, Grècia, Malta, Itàlia i Espanya.


> Col·leccions> Atlant>Polsera Atlant en Or, Plata i Coure\nPolsera Atlant elaborada en or de 18 quirats, plata de llei i coure electrolític, dissenyada a partir de l'Anell Atlant, del qual manté els elements més característics. A l'anvers, l'Ona de Forma Luxor, amb les tres seccions en or, plata i coure i un orifici al centre, seguida per les sis piràmides i finalitzada en els dos triangles isòsceles, amb els orificis al final. Al revers, la Lemniscata o línia de l'infinit.\nSense trucs ni banys! Tots els materials són massissos. Elaboració artesanal sobre comanda: cada polsera és única.\nDisseny de la polsera a partir de l'anell Atlant\nMides de la polsera Atlant de La Fàbrica de Tresors de MeriTomasa. vista lateral.\nMides de la polsera Atlant de La Fàbrica de Tresors de MeriTomasa. vista frontal.\nEl que fa únic a l'anell Atlant és que reuneix en un petit artefacte bona part de les directrius de la geometria sagrada, i en especial que tot el disseny de l'anell està basat en la secció àuria o nombre Phi, al mateix temps que està construït amb metalls preciosos que s'equilibren entre si. Traslladar tota aquesta arquitectura matemàtica del cercle d'un anell a l'oval o el rectangle d'una polsera, simplement, no és possible. No és l'objectiu :)\nLa meva intenció no és fer una polsera Atlant que respongui a la geometria sagrada i la secció àuria amb la perfecció en què ho fa l'anell Atlant. El que sí t'ofereix la meva polsera Atlant són els elements més característics de l'anell Atlant adaptats a la forma de polsera: l'ona de forma Luxor amb el seu foradet enmig, seguida per les sis piràmides i finalitzada en els dos triangles isòsceles, amb els orificis al final. I a l'anvers, un gravat a partir de la seriació de el símbol de l'infinit, la Lemniscata.\nDissenyar les meves joies a La Fàbrica de Tresors de MeriTomasa sempre planteja petits reptes per resoldre cada detall. En aquest cas:\nHe volgut embolcallar els elements característics de l'anell Atlant en un oval per oferir-te una proposta diferent de les que he vist que corren per Internet. Una proposta més orgànica, basada en el contrast entre la geometria de l'Atlant i la sensualitat de l'oval que el conté. M'agrada aquesta fusió entre la refinada intel·lectualitat de la raó àuria i aquesta sensualitat ametllada que la conté. Altres vegades, en canvi, m'agrada imaginar-me que la meva proposta és un vaixell atlant navegant el Nil cap a Memfis, la capital de l'Imperi Egipci.\nM'ha portat fins aquí la meva intuïció, i m'agrada l'efecte 3D de la plata enfosquida en el fons que realça els elements de l'Atlant i queda emmarcada per una petita vora també polida.\nAl revers, el joc és a l'inrevés: acabat polit amb els infinits de la Lemniscata gravats enfosquits.\nEl cordó l'he triat de niló perquè ofereix una bona combinació entre elasticitat i rigidesa, i a més és durador i amb les puntes boniques . Ve amb nusos corredissos perquè el puguis ajustar.\nNo sóc ni maga ni sacerdotessa. Sóc joiera. Per això en el meu web et parlo poc dels beneficis i els usos de l'Atlant. La meva missió no és explicar-te com s'activa o com usar-lo com a amulet o com a canalitzador d'energies. La meva missió com joiera és oferir-te un Atlant de primera qualitat tant en relació amb els metalls preciosos que el conformen com en relació al procés de disseny, elaboració i acabat.\nDissenys Atlant MeriTomasa amb model Atlant... MeriTomasa?\nSense trucs ni banys! Si has fet una ullada per Internet és molt possible que l'hagis trobat més barat: possiblement hauràs vist Atlants només en plata de llei (o plata de menor qualitat) o realitzats amb altres metalls (com acer inoxidable). Un altre truc que et recomano tenir en compte és preguntar si l'or i el coure són massissos o han produït en sèrie l'Atlant en plata i després han afegit el coure i l'or amb un bany.\nLa diferència principal dels meus Atlant si els compares amb les produccions seriades que pots trobar en altres webs és la qualitat i la fabricació artesanal. Jo només treballo amb metalls nobles (plata i or de llei, i en el cas de l'Atlant també amb coure electrolític). I faig cada peça artesanalment. El resultat és un tresor únic, i de qualitat. Més fort i durador:\nL'Atlant més autèntic, en tres metalls: or, plata i coure: l'or es relaciona amb el Sol (o Déu) i l'energia activa de la masculinitat. La plata es relaciona amb la Lluna (o la Terra) i l'energia passiva de la feminitat i la fecunditat. El coure es relaciona amb Venus, deessa de l'Amor, i és un gran conductor de la calor, l'electricitat o l'energia psíquica. Els tres materials compensen harmònicament els seus oposats i faciliten la captació i conducció de l'energia.\nL'Atlant més esotèric: aquesta versió en tres metalls és la versió més clàssica i pura. Especialment recomanada per fans de l'esoterisme o del creixement personal en general i de l'Atlant com a talismà, amulet o canalitzador d'energies en particular.\nL'Atlant més artesanal: no aconsegueixo els tres colors mitjançant un bany sinó fonent els tres metalls en les respectives seccions, de manera que no t'ofereixo una joia en plata banyada d'or i coure, sinó una joia massissa de plata de llei, or de 18 quirats i coure electrolític.\nL'Atlant més exclusiu: si fas un cop d'ull per Internet, trobaràs molts Atlant realitzats en un únic metall (plata, acer, coure...), de vegades potser acabats amb un bany d'un altre metall. Realitzar l'Atlant en un únic metall permet fabricar-lo en sèrie, amb motlles. El meu Atlant és diferent: no és possible fabricar-lo en sèrie en tres metalls massissos diferents. Per poder-lo elaborar així, cal fer una fabricació artesanal en un taller de joieria. Per això el tresor que t'ofereixo és únic i exclusiu.\nQuant trigues a fer-la i enviar-me-la?\nElaboro un a un els Atlant al meu taller i no tinc estoc. Necessito 7 dies per fabricar el teu tresor i entre 1 i 3 dies d'enviament (Estat espanyol). Per a enviaments internacionals,, consulta aquí.\nNo. Treballo sense stock i elaboraro cadascun dels meus Atlant sota comanda, personalitzant els materials a mida de cada encàrrec que em feu, de manera que no et puc oferir l'opció de devolució (llevat que hi hagi un error en la fabricació de la joia per part de MeriTomasa).\nTotes les joies que surten de La Fàbrica de Tresors de MeriTomasa van segellades amb el meu logo. Totes menys la col·lecció Atlant... Per què?\nPer motius tècnics : l'Atlant és un artefacte calculat al mil·límetre, on les diferents figures i proporcions s'articulen formant un complex algoritme que no vull alterar amb el meu punxó, ni que sigui ubicant-lo al racó més discret de l'interior.\nCom totes les meves peces, la col·lecció Atlant està dissenyada i elaborada al meu taller de Manresa, a partir d'encàrrecs de joies personalitzades des de 2006, de manera que pots presumir de lluir una joia quilòmetre zero de fabricació artesanal.\nCollaret Atlant en Or, Plat...


Diversitat Archivos - Diari Millars, informació local en valencià.\nMoliner lidera una reunió de diputacions amb la UE per a proposar que el nou repartiment de fons potencie la diversitat territorial\nEl president Governe Provincial focalitza l'atenció d'Europa en la necessitat d'impulsar les oportunitats en tot el territori.\nAlmassora compta amb associacions i empreses locals per a integrar a joves amb diversitat funcional\nUn total d'11 alumnes participen en el programa 'Joves x Almassora', el qual presenta les activitats per a 2018.\nAixí ho han traslladat les regidories de Poblats Marítims i Turisme als veïns del Grau en la trobada celebrada entre ambdues parts.\nQuan ocorri una matança com aquesta darrera als EUA, en Orlando, tot el món entristeix, com es lògic, i comenta la seua pena. Però es desgràcia que aç...


Els autònoms i la petita i mitjana indústria, totalment desprotegits! | ERC Rubí\nEn el Ple de l’Ajuntament del mes de juny, es va aprovar per unanimitat demanar al govern de l’estat l’ampliació de la suspensió de l’aplicació de les regles fiscals als ajuntaments per als anys 2022 i 2023. Aquesta és una mesura més que necessària que permetrà als consistoris destinar més fons en ajuts a les rubinenques i rubinencs i que creiem que s’haurà d’allargar amb més exercicis perquè la sortida de la crisi serà llarga i dura. De fet, ja ho és.\nAra els organismes oficials (Banc Mundial, Banc Espanya, etc. tots aquests que no l’encerten mai) diran que creixerem molt, però això, si es confirma, són xifres macroeconòmiques que triguen molt a fer-se efectives en el dia a dia de la gent.\nDe fet, alguns conciutadans (massa) encara no han pogut sortir de la crisi anterior, i és per això que des dels ajuntaments tenim l’obligació d’estar al seu costat i ajudar-los en tot el que sigui possible amb tantes bonificacions i ajuts com siguin possibles i impossibles. I insisteixo en el possible i impossible perquè no pot ser que en una situació tan dura com aquesta no hi hagi prou voluntat política per a trobar solucions perquè ningú no pateixi més del que ja està patint. Per a això necessitem la suspensió de les regles fiscals.\nA més, el Govern d’Espanya li deu aquesta mesura als ajuntaments perquè són aquests qui han hagut de suportar el pes de la crisi ajudant als nostres veïns mentre que l’Estat espanyol ha actuat amb una gasiveria incomprensible i injustificable. De fet, és l’estat que menys ha gastat, amb molta diferència, de la Unió Europea amb un 1,5% del PIB mentre la mitjana de la U.E. ha estat del 4%, i alguns països com Itàlia i Àustria un 5%.\nPer entendre’ns, el Govern d’Espanya ha fet ajuts per valor d’aproximadament 15.000 MEURS, i hi hauria d’haver posat 40.000 MEURS. Els autònoms i la petita i mitjana indústria, aquella que aplega tants treballadors, han quedat totalment desprotegits.\nÚnicament ha avalat els crèdits concedits per les entitats bancàries amb un 80%, per a que els bancs no arrisquessin gaire, no fos cas… I de pas fessin el negoci amb la constitució dels crèdits. Però aquests crèdits ICO, a diferència dels ajuts directes, el que fan és empitjorar els balanços, la situació financera de les empreses, que quan s’acabi la moratòria poden tenir molts problemes per a continuar treballant, perquè el crèdit pesa com una llosa en el seu PASSIU. El que necessiten (i reclamen) aquestes empreses i autònoms són ajuts directes.\nAra tot just arribaran uns 1.000 MEURS a Catalunya, que són clarament insuficients per a una economia tan industrialitzada com la catalana, i, a més, arribaran tres mesos més tard d’anunciar-ho, quan a Europa fa mesos que estan repartint ajuts. És a dir, tard i amb gasiveria impròpia.\nDe moment, el govern de Pedro Sánchez s’ha mostrat insensible a les demandes dels autònoms i de la petita i mitjana empresa, i, per tant, també dels seus treballadors i treballadores.\nEsperem que aquesta demanda dels ajuntaments no sigui un clam en el desert.


La Conca, exclosa de rodalies\nEl Consell de la Conca de Barber� vol que rodalies arribi fins a Montblanc, en la primera fase, i posteriorment, es plantegi cap a l'Espluga i Vimbod�.\nLa Conca de Barber� presentar� onze al�legacions, en mat�ria urban�stica i per a noves infraestructures, al projecte del Pla Territorial del Camp de Tarragona. En urbanisme, els alcaldes estan preocupats perqu� el pla impedeix el creixement dels pobles m�s petits. �Estan condemnats a no poder cr�ixer i si no queda garantit ni el creixement vegetatiu, es moriran�, alerta el president del Consell, David Rovira. Tot i aix�, segons Rovira, el m�s �escandal�s� �s la planificaci� en infraestructures. La futura xarxa de rodalies que s'implantar� al Camp, en la seva primera fase no arribar� a Montblanc. Rovira ho veu com una �discriminaci� clara� i recorda que �o som del Camp, o no ho som�.\nSegons Rovira, �s �injust� que nom�s s'hagi negat el tram compr�s entre Picamoixons i Montblanc, quan, en la seva opini�, s�n poc m�s de 10 quil�metres ferroviaris. A partir d'aqu�, el Consell vol que rodalies arribi fins a Montblanc, en la primera fase, i posteriorment, es plantegi cap a l'Espluga i Vimbod�.\nPel que fa a la xarxa vi�ria, l'ens mant�, com a principal prioritat, que es desdobli l'eix Montblanc-T�rrega. Tamb� insisteix en la gratu�tat del tram d'autopista entre Montblanc i Lleida, o en tot cas, desdoblar la nacional i, si cap de les anteriors s'accepta, construir una via nova, en darrera inst�ncia.\nTal com succeeix en la xarxa ferrovi�ria, Rovira destaca que �som l'�nica franja en l'eix entre Tarragona i Sant Sebasti� que no est� resolta�. Finalment, el Consell tamb� assenyala la incongru�ncia en descartar un desviament de la carretera a Sarral, quan des d'Urbanisme s'havia obligat a fer la reserva de s�l.\nEl paquet definitiu d'al�legacions s'aprovar� en el Consell d'Alcaldes del 13 d'octubre.\nEl ministre d'Ind�stria, Miguel Sebasti�n, va negar ahir dimarts que l'executiu espanyol ja tingui previst instal�lar un magatzem temporal centralitzat de residus nuclears (ATC) a la demarcaci� de Tarragona, i va recordar que el seu empla�ament futur �encara est� per determinar�. Sebasti�n va fer aquestes manifestacions des del Senat en resposta a una pregunta del senador de CiU Josep Maldonado, que va demanar que l'executiu espanyol adopti una pol�tica �clara� en aquesta mat�ria, i impulsi mesures que �esvaeixin els dubtes que planen sobre el panorama energ�tic� de l'Estat, on �el sector nuclear t� una pres�ncia important�.\nEl ministre va esquivar d'aquesta manera fer qualsevol manifestaci� que permeti saber quines s�n les prefer�ncies de l'executiu en l'empla�ament del magatzem, que ha de fer tasques de gesti� del combustible nuclear gastat i els residus radioactius d'alta activitat.\nSegons va apuntar, mentre no es decideix on s'instal�la aquesta infraestructura, el govern espanyol �continuar� treballant des de la transpar�ncia� i des del �respecte als procediments�. De moment, va recordar, el proc�s est� en mans de la subcomissi� formada per representants de diversos ministeris i del Consell de Seguretat Nuclear que es va constituir al 2006 a inst�ncies del Congr�s, tamb� amb els vots de CiU.\nLa comissi�, va afirmar, ha establert els criteris que haur� de complir el magatzem i estudiar� les candidatures que s'hi presentin. Un cop vistes les candidatures, i tenint en compte les propostes que formulin les Comunitats Aut�nomes, aquest organisme elevar� al govern espanyol les seleccionades, perqu� aquest designi l'empla�ament elegit.\nTot plegat, va dir en resposta a Maldonado, �s un proc�s �clar� i de �transpar�ncia total�.\nLa Generalitat crear� quatre l�nies de Rodalies a Tarragona\nEl Govern catal� aprova el Pla de Transports de Viatgers pel per�ode 2008-2012 que preveu la millora en l'oferta de serveis ferroviaris a la demarcaci�.\nLa posada en marxa d'un servei de Rodalies al Camp de Tarragona podria arribar abans del 2012. Ahir, el Govern de la Generalitat va aprovar, dintre del Pla de Transports de Viatgers 2008-2012, la creaci� de nou l�nies ferrovi�ries noves a Catalunya, quatre de les quals s'ubicaran a la demarcaci� de Tarragona. Aquestes noves xarxes de Rodalies, que tamb� es desenvoluparien a Girona i Lleida, aprofitaran les infraestructures ferrovi�ries disponibles actualment i serviran per estructurar la mobilitat dins de les diferents �rees metropolitanes.\nAl Camp de Tarragona aquesta nova xarxa de Rodalies tindr� quatre l�nies: Reus-Tarragona-Torredembarra-Sant Vicen� de Calders, Cambrils-Tarragona-Torredembarra, La Plana-Picamoixons-Reus-Tarragona i Les Borges del Camp-Reus-Tarragona. A m�s, el pla aprovat inclou estudiar la possibilitat de perllongar la l�nia de La Plana fins a Valls i Montblanc, i la de Les Borges fins a Falset.\nPel que fa a les freq��ncies de pas, Tarragona i Reus tindran la freq��ncia m�s alta amb 6 expedicions per hora i sentit, mentre que entre Torredembarra i la capital de la demarcaci� n'hi haur�n 4. La resta de relacions tindr� 2 serveis per hora i sentit.\nTotes aquestes mesures estan planificades amb l'horitz� del 2012, per�, estaran subjectes al desenvolupament d'infraestructures previstes. Tanmateix, les actuacions proposades pel que fa als serveis ferroviaris quedaran condicionades pel trasp�s dels serveis de Rodalies i Regionals gestionats per Renfe.\nD'altra banda, i per tal d'aprofitar la infraestructura de la nova l�nia d'alta velocitat, el Pla de Viatgers preveu la creaci� de cinc l�nies d'altes prestacions per enlla�ar els principals nuclis del territori amb trens directes o semidirectes. D'aquesta manera, Figueres, Girona, Barcelona, Vilafranca del Pened�s, Tarragona, Lleida i l'Aldea passaran de tenir un enlla� convencional a un d'alta velocitat.\nAquests nous serveis reduiran m�s de la meitat el temps del trajecte ja que la velocitat comercial ser� de fins a 220 km/h. Aix�, el trajecte entre Tarragona i Barcelona podria cobrir-se en 40 minuts, mentre que amb L'Aldea es faria en nom�s 20 minuts. La previssi� �s que aquests serveis tinguin una freq��ncia de pas m�nima d'un tren cada hora.\nUn altre dels objectius del Pla �s incrementar un 30% l'oferta de serveis d'autob�s. D'aquesta manera inclou la creaci� de 24 nous sberveis directes, amb un autob�s cada 30 minuts, entre les quals hi ha tres que enlla�aran Tarragona amb Cambrils, Valls i Barcelona.\nBueno, los crear� si la dejan, que la Renfe a�n es de la Maleni.\nDoncs si perque aqui hem d'aguantar dos centralismes, el de Madrid i el de Barcelona.\nPues silla c�moda... Sky\nJanuary 9th, 2009, 02:15 AM\npremi al comentari gratu�t 2009\nI L'ANY TOT JUST COMEN�A\ncom costa acceptar la realitat...\nUuuu, que v�nen los de Barcelona... uuuu... __________________\nvarias preguntas al respecto de este proyecto de cercan�as:\n- �Qu� tipo de enlaces tendr� la estaci�n de Camp de Tarragona con la red de cercan�as?\n- �Est� prevista una estaci�n intermedia en Villafranca del pened�s en la l�nea de alta velocidad?\n- �Por d�nde ir� la l�nea de cercan�as a Cambrils?, (por el trazado nuevo o por dentro de las poblaciones)\nNi uno en este proyecto. Este proyecto tiene como horizonte el a�o 2012, pero me parece que el plan de la generalitat de infraestructuras con horizonte en el 2026 se preve reabrir la linia Reus-Roda que pasa al lado de la estacion del AVE. De la misma forma desde Tarragona se ha pedido muchas veces una conexion ferroviaria directa con la estacion.\nEsta prevista, pero lo mismo con horizonte me parece en el a�o 2026.\nPor el mismo trazado actual ya que este proyecto solo preve utilizar la infraestructura existente. Se habla que cuando se liberen las vias a causa de la apertura del corredor del mediterraneo, se transformen las vias para los tren-tram. Pero no hace demasiado le� que el corredor del mediterraneo entre Castellon y Tarragona no estaria hasta el 2018, con lo que lo del tram-tren, para variar, va pa largo.\nEl Partit Popular demana un pla de rodalies per a les comarques tarragonines\n7/04/09 02:00 - Tarragona El diputat del Partit Popular per Tarragona, Francesc Ricom�, va demanar ahir al govern espanyol un pla de rodalies per a les comarques tarragonines, per tal de pal�liar el d�ficit d'aquesta xarxa a la demarcaci�, produ�t per la �deixadesa dels socialistes i la manca d'inversi� en aquests darrers anys a la l�nia convencional de rodalies�. En la petici� �formulada a trav�s d'una proposici� no de llei�, el popular va demanar m�s trens entre Valls i Sant Vicen� de Calders, i m�s trens que connectin els municipis de Valls, el Vendrell, Reus i Tarragona, per facilitar la mobilitat interior entre les principals capitals de comarca del Camp de Tarragona. Tamb�, que s'estableixi un pla espec�fic per al Baix Pened�s, per aconseguir una comunicaci� directa via ferrocarril dels municipis amb Tarragona i que es mantingui l'estaci� urbana de Tarragona com a parada de trens de llarga dist�ncia de la l�nia Euromed.\nRicom� va defensar la demanda argumentant que �aquest pla �s una necessitat�, i va recordar la previsi� de supressi� del pas de trens de llarga dist�ncia per l'estaci� de Tarragona a partir del segon semestre del 2010. Per aix�, retreu el que considera que �s una falta de sensibilitat dels socialistes envers el territori, i creu que �s �inadmissible� que les reivindicacions del govern de la Generalitat es limitin a exigir �m�s inversi� per a les comarques de Barcelona.�\nEl PP reclama per a Tarragona un pla com el de Barcelona Mentre la Generalitat ultima aquests dies amb Foment el trasp�s de rodalies, i negocia amb Renfe la posada en marxa m�s o menys immediata d'un servei propi entre Reus i Tarragona que sigui la punta de llan�a per a una xarxa del Camp, el Partit Popular va entrar a registre la setmana passada una proposici� no de llei al Congr�s dels Diputats que insta el govern espanyol justament a redactar i executar �al llarg d'aquesta legislatura� un pla de rodalies ferrovi�ries propi per a la demarcaci� de Tarragona. �Al marge que ho acabi gestionant la Generalitat, cal demanar els traspassos de manera que es rebin en les millors condicions possibles, i per tant volem que l'Estat endegui ara un pla similar al que s'ha presentat a Rodalies de Barcelona�, confirma el diputat tarragon� Francesc Ricom�, que lamenta: �Tarragona ha estat oblidada en la curta dist�ncia, s'ha centrat tot en l'alta velocitat i la mobilitat interna tamb� �s molt important.� El text, aix�, lamenta tant la �cont�nua falta d'inversi� en la xarxa convencional com �l'abs�ncia de planificaci� per compatibilitzar-la amb el TAV, que segons el PP ha deixat la demarcaci� �en una lamentable situaci� per moure's per l'interior� i ha suposat una �erosi� en la cohesi� territorial. �Quan es parla de rodalies a Catalunya nom�s es parla de Barcelona, i ens espanta que ara el debat nom�s sigui si s'hi han d'invertir 4.000 o 6.000 milions d'euros�, avisa el diputat.\nLa moci�, que ara est� pendent que es fixi un dia perqu� es debati, demana per una banda que s'aprofitin millor les l�nies que v�nen de l'Arag�, com la de Casp i M�ra, o la que passa per Lleida, Valls i Sant Vicen� de Calders, que �han anat perdent l�nies, parades i estacions�, segons Ricom�, malgrat que des que funciona la l�nia del TAV s'hi han derivat tots els trens de llarga dist�ncia. El text, aix�, proposa noves circulacions que connectin els municipis de l'interior de la demarcaci� amb Tarragona i Barcelona, aix� com una major freq��ncia interna per facilitar la mobilitat entre les capitals del Camp: el Vendrell, Valls, Reus i Tarragona. El PP, a m�s, vol que es mantingui l'estaci� urbana de la capital com a parada de trens de llarg recorregut.\nPla espec�fic al Baix Pened�s\nEl pla que reclamen els populars tamb� hauria de tenir un apartat espec�fic per a les connexions amb el Baix Pened�s. �La comarca ha tingut un gran augment demogr�fic en els �ltims anys i est� molt mal comunicada amb Tarragona, �s insostenible que al segle XXI no hi hagi trens directes des del Vendrell�, constata Ricom�. El partit, aix�, demana que la futura xarxa de rodalies de Tarragona arribi fins a Sant Vicen� �per connectar-la amb les rodalies de Barcelona i crear tot un teixit ferroviari�.\nCCOO demana que es prioritzin les rodalies pr�pies i el Tramcamp\nVol la curta dist�ncia fins a Montblanc i el tramvia, a l'Hospitalet\nCCOO reclama el trasp�s immediat del servei de regionals a la Generalitat, que permetria la millora de les connexions del Camp amb Barcelona, per� tamb� la creaci� d'un servei propi de rodalies, que vol que arribi fins a Montblanc, l'aeroport i les estacions d'alta velocitat. A m�s, proposa que el Tramcamp s'ampli�, almenys, fins a l'Hospitalet de l'Infant.\nCCOO aporta el seu granet de sorra al debat amb un seguit de propostes (veure quadre adjunt) que tenen el 2012 com a horitz� m�xim, si b� admet que coincideixen a grans trets amb el Pla de Transports de Viatgers de Catalunya que va aprovar la Generalitat al 2008. �Nom�s demanem que es faci complir�, aclareix Aurora Huerga, secret�ria de Desenvolupament Territorial. Entre les idees, aix� s�, tamb� n'hi ha de noves. CCOO proposa que el Tramcamp, previst en principi nom�s des de Tarragona fins a Reus, Salou i Cambrils, s'allargui fins a l'Hospitalet per aprofitar la via actual que quedar� desafectada quan es posi en marxa el corredor mediterrani. �I per qu� no fins a Tortosa?�, es pregunta Xavier Bermejo, secretari de Medi Ambient i Mobilitat del sindicat. La proposta tamb� preveuria la creaci� d'un doble circuit de rodalies: una anella exterior que tamb� arrib�s a Montblanc �ara el govern no preveu que entri a la Conca� i una de m�s metropolitana entre Reus i Tarragona, que tamb� hauria d'enlla�ar amb l'estaci� del TAV a la Secuita �presumiblement a trav�s de l'antiga l�nia Reus-Roda�, amb l'aeroport i amb la futura estaci� central que s'ubicar� al costat, fins on CCOO demana que es faci arribar un ramal nou des de la via actual. El sindicat, de fet, proposa crear noves estacions en urbanitzacions i zones industrials al costat de la l�nia actual, amb p�rquings gratu�ts inclosos. A m�s, reclama serveis regionals d'altes prestacions �semblants als Avant� per enlla�ar amb menys temps Barcelona i Tortosa, Riba-roja i Montblanc, en aquest cas per la l�nia del TAV. �Cal aprofitar al m�xim els recursos que hi ha, adequant la capacitat i els horaris a la demanda, per vertebrar el m�xim nombre de nuclis, per� tamb� construir en alguns casos nous trams de via�, resumeix Jaume Pros, secretari general a Tarragona.\nPel trasp�s de regionals\nCCOO, per�, est� preocupat perqu� no veu els governs catal� i espanyol gaire per la feina, i els acusa de �manca d'inter�s pels trens regionals�, que han quedat fora de l'acord per al trasp�s de les rodalies de Barcelona, efectiu a partir de l'1 de gener. El sindicat veu �essencial� que el govern tamb� assumeixi les compet�ncies a la resta del pa�s �demana que sigui en la mateixa data, en compliment del que diu l'Estatut i el Pacte Nacional per a les Infraestructures�, perqu� �tots els trens que passen per Catalunya estiguin gestionats des de la proximitat�, explica Huerga, que es queixa que �el transport ferroviari s'ha pensat sempre en clau de Barcelona�. �El govern vol crear les [altres] rodalies el 2012, per� fins llavors els regionals podrien fer aquesta funci�, opina, i recorda que la transfer�ncia hauria d'incloure diners per millorar la infraestructura.\nPros incideix en aquest sentit que el Camp, amb ja 600.000 habitants i 10 milions de passatgers a l'any ��s la segona �rea pel que fa a despla�aments a Catalunya�. Les rodalies, segons ell, permetrien una millora en les freq��ncies de pas i els horaris i possibilitaria la integraci� tarif�ria del tren.\nLES PROPOSTES FERROVI�RIES DE CCOO AL CAMP\n1) Allargar el Tramcamp des de Tarragona i Reus fins a l'Hospitalet de l'Infant, i fins i tot fins a les Terres de l'Ebre.\n2) Anella de rodalies de doble sentit entre Montblanc, la Plana, Valls, Sant Vicen�, Tarragona, Reus, la Plana i Montblanc.\n3) Servei de rodalies fins a l'aeroport de Reus i les estacions d'alta velocitat (tant la de la Secuita com la futura del sud de l'aeroport) des de les estacions de Reus i Tarragona.\n4) Creaci� de nous abaixadors a l'anella de rodalies (pol�gons industrials, Vilafortuny, la M�ra, Cala Romana), amb aparcaments gratu�ts al costat.\n5) Nous regionals d'altes prestacions que connectin amb Barcelona des de Tortosa, Riba-roja i Montblanc, aquest per la l�nia del TAV.\n6) Manteniment i millora de la xarxa de regional.\n7) Horaris coordinats entre bus, tramvia, TAV i regionals, i tarifa interna unificada.\nEl tramvia fins les Terres de l'Ebre? Que s'han tornat bojos? Que no tenen en compte que per es trigar� molt de temps per anar en tramvia fins les TE?\nVolen portar un metro comarcal en la forma d'un tren-tram a les terres de l'Ebre i a les rodalies posar baixadors que donin servei als pol�gons industrials. Un p�l contradictori. A les Terres de l'Ebre el que s� es podria plantejar �s fer una l�nia de rodalies entre Tortosa i M�ra la Nova aprofitant part del tra�at de l'antiga l�nia a Valdezaf�n (actualment la Via verda del Baix Ebre) i potser una altra de Tortosa a La R�pita (passant per Santa B�rbara, Masdenverge i Amposta) aprofitant que hi havia una idea de portar-hi el ferrocarril per abastir el port.\nEl Govern licitar� al 2010 els estudis per implantar una xarxa de rodalies\nLa nova l�nia enlla�ar� amb l'actual servei de rodalies entre Barcelona i Sant Vicen� de Calders\nLa Direcci� General de Transport Terrestre de la Generalitat t� previst licitar l�any que ve els estudis d�implantaci� i operativitat de la xarxa de rodalies de Tarragona, pas previ a l�habilitaci� d�aquesta nova l�nia. Aix� ho ha anunciat la diputada socialista, N�ria Seg�, despr�s que aquesta q�esti� hagi estat debatuda a la Comissi� de Pol�tica Territorial del Parlament.\nSegons N�ria Seg�, �el Pla de Transports de Viatgers de Catalunya 2008-2012 ja preveu la creaci� d�una nova l�nia de rodalies Reus-Tarragona-Sant Vicen� de Calders, amb dos expedicions per hora i sentit (en hora punta) i una expedici� per hora i sentit (en franja hor�ria normal)".\nD�aquesta manera, la nova l�nia enlla�ar� amb l�actualment existent del servei de rodalies entre Barcelona i Sant Vicen� de Calders (per a la qual tamb� es preveu una millora de servei de fins a tres trens per hora i sentit en hora punta). L�objectiu final �s �aconseguir una bona coordinaci� hor�ria que faci possible una millora del servei de rodalies entre el Camp de Tarragona i Barcelona�.\nLa diputada socialista ha recordat que un dels objectius d�aquest Pla de Transports �s millorar la freq��ncia, crear noves l�nies i augmentar el nombre de combois del servei ferroviari de rodalies del Camp de Tarragona, �donant aix� satisfacci� als problemes de mobilitat als que han de fer front els ciutadans de les comarques tarragonines en els seus despla�aments quotidians mitjan�ant aquesta xarxa de rodalies".\nD'altra banda, la tinent d�alcalde Bego�a Floria, en representaci� de l�alcalde de Tarragona, assisteix aquest mat� a l�assemblea de la Xarxa Espanyola de Ciutats AVE, que se celebra a Lleida. A la reuni� es tractaran , entre d�altres q�estions, de l�impacte del tren d�alta velocitat en els �mbits urban�stics, econ�mic, comercial i tur�stic i de les estrat�gies que permetin augmentar la interrelaci� entre les ciutats de la Xarxa.\nI jo que em pensava que els estudis ja estaven fets... O sigui que fins ara no han fet res.\npodrien allargar la linia cap a vilafranca i/o vilanova no??\nEl govern prioritzar� les rodalies del Camp i en redactar� l'estudi previ el 2010\nLa Generalitat, a trav�s de la direcci� general de Transport Terrestre, t� previst posar a licitaci� i redactar l'any vinent els estudis d'implantaci� i operativitat de la futura xarxa de rodalies ferrovi�ries del Camp de Tarragona, com a pas previ per a la seva creaci�. Aquest �s almenys el comprom�s que ha assumit, despr�s de debatre la q�esti� aquesta setmana en la comissi� de Pol�tica Territorial del Parlament, per comen�ar a desenvolupar el pla de transport de viatgers de Catalunya (PTVC) 2008-2012, aprovat l'any passat i que preveu la creaci� de quatre l�nies de curta dist�ncia a la regi�.\nSegons explicava ahir la diputada socialista N�ria Seg�, la primera que es posaria en marxa seria la l�nia 2 entre Reus, Tarragona i Sant Vicen� de Calders, �amb dues expedicions per hora i sentit en hora punta, i una per hora i sentit en franja hor�ria normal�, tot i que el PTVC preveia de fet que s'assol�s el triple de freq��ncia. La idea, de fet, �s que el servei de rodalies entre Sant Vicen� i Barcelona s'ampli� tamb� a tres trens per hora i sentit en hora punta, amb l'objectiu final d'aconseguir �una bona coordinaci� hor�ria�, que possibiliti una millor connexi� entre les dues xarxes i, per tant, entre el Camp i Barcelona. El PTVC tamb� preveu l�nies de Cambrils a Torredembarra, i de Tarragona a les Borges del Camp, per un cant�, i Picamoixons i Valls, per l'altre.\nAbans que Lleida i Girona\nSeg� explica que, de fet, el govern vol encarregar l'any que ve l'estudi de les xarxes de Lleida, Girona i Tarragona, si b� aquesta ��s la que t� m�s possibilitats de prosperar primer, perqu� �s la m�s urgent�. En aquest sentit, matisa que el que es far� ara ser� �un estudi per saber qu� tenim i els passos que cal fer per arribar a bastir una xarxa de rodalies�, ja que la seva implantaci� �ser� a llarg termini�. A m�s, admet que encara no est� clar que, sense el trasp�s de regionals assolit, el govern pugui gestionar un servei de rodalies fora de Barcelona �aquest s� que est� traspassat�, si b� mentre es fa l'estudi s'hauria de resoldre l'interrogant.\nN�RIA SEG�, diputada del psc\n�Volem posar a licitaci� i redactar l'estudi l'any vinent, i el nou govern ja decidir� com s'articular�\nqu� recorrido y paradas tendr�a esta l�nea de cercan�as?


Històries del transport per carretera de Catalunya: L'accident d'un autocar Hispano Suiza de SARFA en el pas a nivell de Campdorà del carrilet de Girona a Palamós el 24 d'octubre de 1942.\nL'accident d'un autocar Hispano Suiza de SARFA en el pas a nivell de Campdorà del carrilet de Girona a Palamós el 24 d'octubre de 1942.\nTranscorregut tres any i mig de l'acabament de la Guerra Civil Espanyola i dos anys i mig de les greus inundacions que van afectar principalment les conques dels rius que desemboquen a la costa gironina i del Rosselló, que van provocar nombroses víctimes mortals i danys materials, a Campdorà, un antic poble limítrof al barri del Pont Major de Girona, municipi al qual fou annexionat l'any 1975, va ocórrer un greu accident entre el tren gros de Girona a Figueres i un autocar de la companyia SARFA.\nEl pas a nivell del tren de Girona a Figueres, a Campdorà, era confiat a dues dones que es cuidaven d'obrir i tancar la barrera per regular el trànsit entre els vehicles que circulaven per la carretera general de Girona cap a La Bisbal d'Empordà i Palamós i el tren gros.\nEl 24 d'octubre de 1942 un autobús Hispano Suiza de la companyia SARFA que cobria la línia de Palamós a Flaçà va creuar el pas a nivell de Campdorà amb la barrera oberta just en el moment en què el creuava el tren gros de Girona. L'autocar era conduït per en Narcís Bosch, en Ciset, veí del barri del Pont Major, conductor de l'empresa Sarfa. Aquest accident, que va causar un gran impacte aleshores, va causar diversos morts i ferits de diversa consideració. Com s'aprecia en les dues fotografies conservades en l'arxiu del senyor Josep Vert, l'òmnibus Hispano Suiza va quedar completament trinxat:\nMalgrat que aquest autocar va quedar absolutament capolat arran d'aquest accident, en aquells anys que s'aprofitava tot, fins el darrer cargol, per l'estat de necessitat en què es vivia per causa dels tres anys de Guerra Civil, segurament que va ser completament refet i reconstruït. Hi havia bons mecànics i planxistes per poder construir-li una nova carrosseria de fusta a aquest autocar Hispano Suiza i reparar-li les peces mecàniques trencades. Qüestió completament diferent és qui va assumir el cost de la reparació dels danys causats a l'autocar i al carrilet.\nPer Girona i els pobles de l'entorn el tren de Girona a Figueres se'l coneix com el tren gros per comparació amb el tren petit o carrilet de Girona a Palamós, una via fèrria estreta que passava pel Pont Major, Bordils, Flaçà, La Bisbal d'Empordà, Torrent, Llofriu i Palafrugell, i que en Josep Pla cita en El Quadern Gris. A La Bisbal d'Empordà, la gent gran del carrilet desaparegut l'any 1956 encara en diuen el tren petit.\nL'arxiu del senyor Josep Vert ens permet de recuperar un greu accident ocorregut aquells anys de la fam, la por i la repressió, i que va tenir molt de ressò a la ciutat de Girona i pertot els pobles de les comarques gironines. Agraïm igualment la informació facilitada pel senyor Martirià Brugada del Terri i Joan Mercader sobre les causes d'aquest accident.\nEtiquetes de comentaris: 24 octubre 1942, accident pas a nivell carrilet Girona Palamós, Bordils, Campdorà, Celrà, El Quadern gris, Flaçà, Josep Pla, La Bisbal d'Empordà, Llofriu, òmnibus, Palafrugell, Pont Major, Sarfa, Torrent


«El gol ha de ser un punt d'inflexió, vull aportar tot el que no he pogut donar fins ara» - Diari de Girona\n«El gol ha de ser un punt d'inflexió, vull aportar tot el que no he pogut donar fins ara»\nConsiderat com un dels grans fitxatges de l´estiu, a Borja García se l´ha vist ben poc durant la primera volta\ncarles rosell | girona 27.01.2016 | 07:49\nJo no ho sé perquè no m´hi dedico, però vostè que en sap, d´això, fins a quin punt pot un gol canviar-li les coses?\nDe moment, tot continua igual. Amb excepció de la confiança que m´ha generat. A l´equip, però sobretot a mi mateix. Treballo cada dia per una funció, que no és cap altra que poder decidir partits. I necessitava un gol com el de l´altre dia.\nFins a quin punt ho ha notat? S´aixeca ara cada matí més feliç?\nJo sempre m´aixeco feliç. Però és normal que les coses hagin canviat. Com he dit, necessitava marcar. A més, va ser un gol important, que va donar la victòria i que ens ha permès guanyar dues jornades seguides per primera vegada. I això no és tot: per fi ens fem forts a casa, que és el que estàvem buscant.\nRecordi´m el gol.\nLa pilota em va arribar amb certa fortuna, perquè l´havia desviada un jugador rival. Quan em va arribar la vaig xutar amb tot el que tenia. Va ser una alegria absoluta.\nSí? No se´l va veure gaire eufòric.\nNormalment no magnifico massa les celebracions. Vaig aprofitar per dedicar-lo al meu pare, al qual vaig perdre l´any passat. Tampoc estava vivint una situació que m´agradés massa. Tot plegat es va mesclar. Però l´alegria anava per dins.\nEs va sentir més alliberat?\nSí. Aquest any, a part de comptar amb poques oportunitats, tampoc he trepitjat massa l´àrea. No sóc davanter, però sí un futbolista al qual li agrada estar prop de l´àrea i fins ara no ho havia fet gaire. Un gol sempre dóna confiança i aquest no és una excepció. Sí, em pot haver alliberat de cares al futur més immediat.\nSuposo que espera que ara es produeixi un punt d´inflexió.\nI tant! A ningú li agrada jugar tan poc. Era una situació completament nova per a mi, sempre havia jugat bastant allà on havia estat. Però m´ha tocat això; és una experiència més per viure. Ho dono tot als entrenaments amb la intenció que el míster canviï d´opinió. Vull que vegi que puc aportar més a l´equip.\nVa, sigui sincer. Com ho porta?\nÉs evident que m´agradaria jugar. A ningú li agrada estar a la banqueta. Però sóc una persona que prefereix guardar-se les coses. No m´agrada magnificar els sentiments. A vegades se´m pot veure més seriós, tot i que a l´hora d´entrenar no canvio mai. No demano explicacions si jugo, ja que tampoc ho faig quan no em posen. M´agradaria ser titular i per això he vingut.\nSí. Fins ara no he donat tot el que s´havia esperat de mi. Feia molt de temps que no competia al màxim nivell i, quan començava a tenir rodatge, una lesió a la Copa em va tallar la progressió. Vaig ser titular durant 4 partits, però després no he tingut la continuïtat necessària. Tinc ganes de passar pàgina, que el gol sigui un punt d´inflexió i seguir aportant. Vull donar tot el que no he pogut donar fins ara.\nA més el Girona juga a un futbol al qual no està del tot acostumat.\nSí. És diferent al joc que tinc jo. Però escolta, no sempre jugaràs al que a tu t´agrada! M´he d´adaptar i he de reconèixer que m´ha costat una mica. Ara entenc millor la filosofia de l´equip, encara que no lligui del tot amb la meva manera de jugar.\nEn algun moment s´ha penedit d´haver fitxat pel Girona?\nAra no és el moment de dir-ho; ho sabré quan s´acabi la temporada. A tots els equips en els quals he estat sempre hi he arribat amb la intenció de jugar com més partits millor. De moment només he sigut titular en quatre ocasions i estic enfadat, perquè sé que puc donar molt més. Vull seguir aportant perquè l´equip vagi com més amunt millor. Sóc conscient, però, que he de donar encara molt més.\nA l´estiu, d´ofertes segur que no li´n van faltar. Per què Girona?\nPerquè des del primer moment van mostrar molt d´interès i em van trasmetre moltíssima confiança. Sempre t´has de decantar per una de les opcions que tens i aquesta vaig escollir. Sabia que l´any passat havien estat a punt de pujar, tot i que cada temporada és un món. Ho vaig decidir en el seu dia i crec que va ser una elecció encertada. Encara queda molta temporada. Esperem millorar i no només pensar a salvar-nos.\nDe moment van pel bon camí. Han protagonitzat un primer mes del 2016 més que notable.\nSí. Sobretot hem demostrat ser un equip sòlid al nostre camp. Era una tasca pendent perquè no estàvem lligant massa punts a casa. Aquest 2016 ja hi portem tres victòries seguides. Esperem seguir així i a fora arreplegar com més punts millor. És el moment de començar a mirar cotes més altes.\nPotser ha estat culpa nostra, però a vostè el vam etiquetar com un fitxatge estrella per al Girona. Això li ha pesat o li ha afegit una dosi extra de pressió?\nGens ni mica. Sé que vinc de jugar bastants partits a Primera i que aquí, a Girona, no hi havia cap jugador que aquest any hagi vingut d´allà. Era conscient que hi podia haver certa pressió, però no m´ha pesat. La llosa ha estat una altra: feia molt de temps que no competia i, a més, vaig fer una pretemporada estranya sabent que no em quedaria a Còrdova. Ha estat aquest 2016 quan he canviat el xip. M´estic adaptant més al que em demana l´entrenador i a partir d´ara vull donar el cent per cent.\nAra que parla de la Primera Divisió. Com va ser l´experiència?\nUna mica agredolça. A ningú li agrada patir un descens, sobretot si el vius amb un equip que estimes molt. Però d´altra banda va ser una experiència positiva perquè vaig poder competir amb jugadors d´elit i als millors camps d´Espanya. Una experiència que m´ha servit per aprendre i que podré explicar el dia de demà als meus fills.\nUna aventura que vol seguir algun dia, no?\nI tant! M´hauria agradat mantenir-me, però no va ser així. Per això vaig dir que venir al Girona no era un pas enrere. Si hagués continuat a Còrdova, hauria estat també a la Segona. Jo sempre aspiro al màxim i ja es veurà que passa en el futur.\nA Còrdova ve de viure-hi un any d´allò més estrany.\nSí, és cert. Al vestidor érem molts jugadors, però també hi havia molta qualitat. Crec que no hi havia una plantilla per fer un any tan desastrós. Teníem potencial per fer quelcom més. En moments puntuals, per mala fortuna o per no estar fins, se´ns van escapar punts importants.\nTot no ha estat tan dramàtic a Còrdova. Allà hi va viure una temporada boníssima, fa uns anys. Com la recorda?\nSí! La millor que he viscut fins ara. Vaig gaudir moltíssim al costat del millor entrenador que he tingut, Paco Jémez. La seva filosofia lligava amb el meu joc. Jo mai he sigut un golejador, però allà em vaig destapar i vaig aconseguir una xifra de gols que segurament mai repetiré. En l´àmbit personal i col·lectiu, la temporada va ser molt bona. Vam fer un any boníssim, amb play-off inclòs, que la gent encara recorda.\nParlant de gols, al Reial Madrid Castella en va marcar 11 en un parell de temporades. Tampoc va estar gens malament!\nAllà també vaig viure una bona experiència. Sobretot per estar al Reial Madrid, amb tot el que això comporta. En l´àmbit mediàtic hi ha un nivell extra de repercussió. Entrenes i jugues en les millors instal·lacions. Però és un món paral·lel que no té res a veure amb la realitat del futbol. Allà hi tens de tot. És com si fossis un nen mimat. Vaig viure de tot: un any més dolent, i un altre molt bo amb futbolistes que ara estan a la primera plantilla del Madrid o que estan gaudint del futbol d´elit.\nNo sé si vostè és aficionat del Reial Madrid i va complir així una mena de somni?\nNo, realment no tinc cap preferència. Vaig signar amb ganes, però no pas amb la il·lusió de quedar-me al primer equip. Sabia que això era molt difícil. Era conscient que el que es fa en un club així té una repercussió el doble de gran que en d´altres llocs. Va ser una bona experiència, tot i que l´últim any va ser força desastrós.\nVa entrenar algun dia amb el primer equip?\nSí, vaig tenir la sort de fer-ho. Mai em vaig arribar a imaginar que ho aconseguiria. És molt complicat. Estem parlant de l´elit mundial! Va ser després d´entrenar amb ells i de marxar del Madrid, que se´m va quedar l´espina de no haver pogut jugar algun partit amb ells. O de fer-ho al Bernabéu, l´únic camp de Primera al qual no he pogut jugar per una clàusula del contracte. M´hauria agradat moltíssim.\nI com va anar l´experiència?\nVa ser boníssima. Quan m´ho van dir no m´ho podia creure. No sabia què feia entrenant amb jugadors que només havia vist per televisió. I quan els veus entrenar t´adones de per què són dels millors del món.\nSi segueixo mirant el seu currículum, trobo que també ha estat internacional en categories inferiors de la selecció espanyola. No està malament!\nSí, vaig ser sub-19 al costat de jugadors com Parejo, De Gea... La veritat és que no em puc queixar! Si tot això m´ho arriben a dir fa uns anys, no m´ho hauria cregut. Amb 16 anys encara estava jugant a l´equip del meu barri (Villaverde) i era molt difícil pensar que uns anys després hauria viscut tantes coses.\nQuin canvi en pocs anys!\nDoncs sí. Ningú mai m´ha regalat res i amb les meves coses m´ho he hagut de treballar. He estat al lloc oportú en el moment determinat i ho he sabut aprofitar. Poder viure d´això és molt bonic.\nSi amb 16 anys encara estava al Villaverde, com li surt l´opció d´anar al Rayo Vallecano?\nEra juvenil i vaig tenir l´oportunitat d´anar al Getafe o al Rayo. Vaig escollir aquest últim camí i va ser una experiència molt bona. Allà vaig ser campió de divisió d´honor juvenil, vaig pujar el filial de Tercera a Segona B i amb el primer equip vam ascendir a Primera. Va venir tot rodat. Però llavors, (José Ramón) Sandoval em va dir que no comptava amb mi i vaig marxar a Còrdova. La cosa s´ha torçat aquests dos últims anys, que he encadenat dos descensos. De tot s´ha d´aprendre.\nDe menut ja tenia clar que volia ser futbolista?\nSempre he volgut jugar a futbol. Quan era petit somiava amb estar a Primera, però sempre ho he vist llunyà. Fins i tot quan estava al Rayo. Vam pujar i ni m´ho creia. Estava convençut que em venia gran. Quan em van dir que no comptaven amb mi, vaig rebre un pal molt dur. Em vaig haver de buscar la vida a Còrdova i allà tot va anar millor.\nPodríem dir que vostè és un futbolista fet a si mateix?\nSí. I amb la il·lusió de seguir fent carrera. Ser futbolista és un privilegi que tots plegats hauríem de valorar més. S´ha de lluitar al màxim per estar com més temps possible a dalt, gaudint d´això.\nCreu que aquest pensament impera en el món del futbol?\nNo ho sé. Hi ha de tot, segur. On més gent he vist que no pensa així i que viu en un món diferent és al Madrid. Sempre han jugat allà. I això no és la realitat. Jo m´he estat 9 mesos al Rayo sense cobrar. Jo, que venia de Tercera. Això passava i això passa. No tot és rebre la nòmina el dia 28, tenir la gespa tallada al mil·límetre i tenir les instal·lacions. La realitat no és aquesta.\nI si vostè volia ser futbolista de menut, quins eren els seus ídols?\nM´he fixat en diversos jugadors. En el seu dia em van agradar futbolistes com Suker, Figo o Zidane. Però quan vas entrant de mica en mica en el lloc professional tot això ho mires de reüll i et fixes en molts més jugadors. T´adones que hi ha moltíssim nivell i que molts tenen diferents qualitats.


APPs - El petit Magazín\n12 d’oct. 2016, 7:13 publicada per Montserrat Figueras [ actualitzat el 20 d’oct. 2016, 3:01 ]\nEdat recomanada: Dels 6 als 9 anys\nLittleThingsForever és un joc on has de trobar petits objectes, similar a “Buscant a Wally”, però aquest té la característica que el que has de cercar es troba envoltat de molts altres objectes, i aquests estan organitzats per colors en un collage formant figures més grans com un dinosaure, un peix, un mussol o una estrella.\nLes regles son senzilles: has de trobar tots els elements de la llista, que surt dalt a la dreta, entre tots els dibuixos que formen la figura principal, fes zoom, fixa’t be, i encerta! No pateixis que si no ho trobes pots demanar pistes!\nEl sistema de pistes, t’ajuda a trobar l’objecte que es busca mitjançant un focus de llum, que es va fent petit a mida que s’acosta al lloc on esta amagat.\nHi ha tres maneres de joc: al primer, més relaxant, no hiha cap pressió de temps a l’hora de fer la cerca, tot i que si ho fas prou ràpid et regalen una peça d’un puzle. El segon sistema de joc és amb temps, has de trobar el que et demanen en un temps determinat, si ho fas bé, també et donen una peça del puzle. I a la última només pots jugar-hi un cop has recollit suficients peces del puzle. Si el fas correctament, desbloqueges una nova imatge de joc plena d’objectes!\nEl millor d’aquest joc és que té infinites possibilitat, encara que hi ha un nombre limitat de collages, la llista d’objectes a cercar es genera de forma aleatòria i cada collage esta format per molts objectes, per tant les combinacions no s’acaben mai.\nL’App té 10 puzzles amb més de 100 peces per trobar.A més, l’aplicació es va actualitzant i afegint nous puzles i objectes.\nEs pot jugar en molts idiomes, per tant, també pot ser una eina per l’aprenentatge d’altres llengües.\nÉs una adaptació dels típics jocs de cercar objectes molt original. Els dibuixos són excel·lents amb molts detalls. La jugabilitat és molt bona. El joc només te recompenses, no càstigs, es pot tocar un objecte incorrecte sense que et penalitzi.\nAfegir alguna figura gran més. Actualment hi ha força anuncis, casi cada cop que acabes de cercar els objectes d’una prova et surt vídeo d’anuncis d’aplicacions. No s’ofereix la possibilitat d’adquirir una versió sense anuncis. (Android)\nConeixements i Valors: Identificar formes i colors; Ampliar Vocabulari\nHabilitats: Atenció; Memòria; Paciència\nDispositius: Android; iPhone, iPad; iPod Touch (iOS5.1 o posterior)\nPreu: Android gratuït; Apple 2.99€\nCategoria: Jocs Mentals, Puzzle\nIdioma: Espanyol, Alemany, Xinès simplificat, Xinès tradicional, Coreà, Francès, Anglès, Italià, Japonès, Neerlandès, Polonès, Portuguès, Rus, Suec\nDesenvolupador: Klick Tock Pty Ltd\nAlba Nogués - @lallbba\n21 de jul. 2016, 4:00 publicada per Montserrat Figueras [ actualitzat el 27 d’ag. 2016, 2:34 ]\n15 de juny 2016, 2:37 publicada per Montserrat Figueras [ actualitzat el 27 d’ag. 2016, 2:35 ]\nTria un personatge i ves a visitar un amic. Pots escollir entre un Ocell vermell, un Gat taronja, un Gos marró, un Conill blau i un Porc de Guinea lila. Camina pel carrer on viuen els teus amics, t'estan esperant mirant per la finestra, truca al timbre i juga amb ells!\nHi ha 10 mini jocs, alguns són d'activitats del dia a dia (fer la migdiada, berenar o fer un bany), d'altres són tasques de la casa (regar plantes, rentar els plats) i també hi ha jocs (disfressar-se, inflar globus, petar bombolles). Tot jugant veuràs com els animalons es diverteixen quan els mulles amb la regadora, riuen quan els hi petes les bombolles, o s'emocionen quan veuen un regal.\nQuan el joc s'ha acabat els amics se saluden, i tornes al carrer preparat per anar a visitar un altre amic o escollir un personatge diferent.\nNota per als pares!–Pel que sembla hi ha dos dels mini jocs que són els que agraden més als nens (el d'inflar globus i el de disfressar-se), així que els desenvolupadors han fet que es pugui forçar que apareguin aquests dos. Com? Si es mantenen dos dits damunt la pantalla en entrar a una casa, sortirà el joc dels globus, mentre que si deixes tres dits, sortirà el de disfressar-se.\nAquesta aplicació ha estat desenvolupada per SagoSagoToys, i forma part d'una col·lecció de jocs per nens, Sago Mini Apps, molt interessants i que segur més endavant explicarem.\nÉs una aplicació molt bona per nens petits i preescolar, molt ben dissenyada amb uns dibuixos molt bonics. Els pares poden jugar amb els nens i múltiples dits poden tocar i interactuar amb la pantalla de forma simultània.\nNomés hi ha 10 activitats diferents que es van repetint. Manté l'interès una bona estona, però al final es poden cansar de la repetició. Es podrien afegir alguns mini jocs més.\nConeixements i valors: Arts; Amistat, Empatia, Col·laboració i cooperació.\nHabilitats: Creativitat; Desenvolupament emocional;\nDispositius: Android (4.0.3 o superior); iPhone, iPad; iPod Touch (iOS7.0 o posterior) ; Windows 8 i 10\nCategoria: Jocs Educatius\n5 de maig 2016, 3:23 publicada per Montserrat Figueras [ actualitzat el 27 d’ag. 2016, 2:35 ]\nLightbot és un joc protagonitzat per un robotet o roboteta que introduirà als nens (i adults) al món de la programació.\nEl joc consisteix en resoldre petits puzles utilitzant la lògica i la programació. Per fer-ho un cop hagis escollit el robot que prefereixis a la pantalla inicial, hauràs de donar-li instruccions mitjançant unes icones molt senzilles, perquè segueixi el camí i pugui il·luminar totes les caselles blaves.\nConté tres apartats: Basics, Procedures i Loops. Cadascun d'ells, a l'inici, té un petit tutorial i diferents nivells de dificultat que augmenten gradualment, afegint nous conceptes i procediments. No es pot avançar a un nou nivell si no has solucionat l'anterior, però pots jugar tantes vegades com vulguis a cada mini joc i intentar solucionar-lo de formes diferents. Un cop has completat tots els reptes, es pot personalitzar i descarregar un certificat "The Hour of Code" on fa constar que has assolit coneixements bàsics d'informàtica.\nL'Aplicació ha estat desenvolupada per estudiants vinculats al món de la programació des de petits. Aquesta és la versió gratuïta, però també hi ha dues versions de pagament: una per nens de 4 a 8 anys (2.99€) i l'altra per nens de més de 9 anys (3.13€).\nEl Robot i com es mou! Comença amb bàsics i la dificultat augmenta de forma gradual, així els nens no es perden. Sense adonar-se'n aprenen de manera lúdica activitats matemàtiques com la lògica, la precisió i la relació espacial. És d'interacció i disseny senzills, però alhora molt cuidat i atractiu, això fa que sigui força entretingut.\nAquesta versió gratuïta és fa molt curta! Els nens que els agradin els puzles d'aquest tipus gaudiran molt, però d'altres poden trobar-lo un pèl difícil i cansar-se'n.\nConeixements i valors: Programació; matemàtiques (patrons i seqüències); paciència; capacitat de superació\nHabilitats: Pensament i Raonament (lògica, resolució de problemes, estratègia); Habilitats tecnològiques; Relació espacial.\nCategoria: Jocs Educatius, Puzzles\nIdioma: Anglès, francès, rus, portuguès, espanyol, xinès tradicional, xinès simplificat, noruec, eslovac, Romanès, Indonèsia, alemany, polonès, danès, croat, holandès, eslovac, txec, grec, italià, japonès, coreà, malai, tailandès, hindi, suec, finlandès i hongarès!\n22 d’abr. 2016, 1:29 publicada per Montserrat Figueras [ actualitzat el 27 d’ag. 2016, 2:35 ]\nFa molt temps, abans que existissin les tauletes,\nla gent del poblet de Montblanc\nAixí comença aquest conte interactiu que ens explica la història de Sant Jordi, amb uns dibuixos molt colorits i un drac molt divertit!\nEn aquest conte però, podràs participar de la història! Com? Doncs per exemple salvant les ovelles del Drac, ajudant a la filla del rei a vestir-se abans d'anar a la cova, i fins i tot podràs ajudar a Sant Jordi a matar el Drac amb unes armes d'allò més estranyes!\nA més, cada pàgina inclou sons i animacions que hauràs d'anar trobant i descobrint tocant la pantalla.\nUna narradora ens acompanya durant tot el relat, però si el que tens són ganes de llegir, hi ha l'opció de mostrar el text narrat a cada pantalla.\nSi un cop acabada la història encara vols més activitats, a la pàgina web de l'Aplicació [www.stjordi.cat], us podreu descarregar un dossier amb fitxes on podreu pintar els protagonistes de la història, trobar el camí que Sant Jordi ha de recórrer per arribar fins a la princesa, buscar les diferències o fer una titella del drac.\nL'Aplicació ha estat desenvolupada per 4 barcelonins (Kirian Anglès, Marta Diaz (desenvolupadors iOS), Pablo Manzano (desenvolupador d'Android) i Xènia Xinxeta (il·lustradora), als quals seguirem, ja que tenen al cap fer altres aplicacions similars!\nÉs una gran eina per donar a conèixer l'origen de la Història de Sant Jordi als menuts. Els colors i les il·lustracions, i sobretot el Drac!\nEn algunes pantalles no queda clar quan ja s'ha acabat la interacció o si hi ha més coses per descobrir.\nConeixements i valors: Tradicions i Cultura Catalana; Gust per la lectura.\nHabilitats: Psicomotricitat; Atenció i comprensió lectora.\nDispositius: Android (4.0 o superior), iPhone, iPad i iPod Touch (iOS 5.1 o posterior)\nCategoria: Llibres, Entreteniment\nDesenvolupador: Kirian Anglès, Marta Diaz, Pablo Manzano\nUn món de poesia: L’App de Joana Raspall\n11 d’abr. 2016, 2:39 publicada per Montserrat Figueras [ actualitzat el 27 d’ag. 2016, 2:35 ]\nsomnis i paraules\nque durin més que jo\nUn món de poesia ofereix un viatge per l’univers poètic de Joana Raspall, una de les poetes infantils més importants del nostre país.\nL’objectiu del joc és guanyar poemes nous per omplir el teu poemari personal, i per aconseguir-los has d’anar superant els 27 reptes que trobaràs dins dels 3 espais diferents que ofereix el joc: els animals, les lletres i la natura.\nLes activitats tenen diferents graus de dificultat on hauràs d’ajudar a Joana Raspall a construir els seus poemes que han perdut les paraules, fer parelles d’imatge i text, caçar paraules o ajudar-la a salvar llibres abans que es cremin, com va fer ella a la Biblioteca de Vilafranca durant l’esclat de la Guerra Civil, quan va rescatar una gran quantitat de llibres catalans que estaven a punt de ser destruïts.\nA més hi ha el Videorecitador, on t’hauràs de posar davant de la pantalla, triar el poema de la Joana que més t’agradi i un marc, i gravar-te en vídeo recitant-lo amb l’ajuda (o no) del teleapuntador. Aquest vídeo el podràs compartir i enviar a qui vulguis!\nA l’aplicació també podràs llegir tants cops com vulguis els poemes aconseguits així com conèixer la biografia de Joana Raspall.\nAquesta aplicació s’ha tirat endavant amb l’ajuda de micromecenatge. Ara el nou repte és crear el primer capítol d’una serie d’animació basada en el personatge de l’autora “Joana Raspall, la caçadora de paraules”.\nEl desenvolupament de l’aplicació ha estat liderat pel periodista Ernest Cauhé, nét de Joana Raspall. La veu que ens acompanya durant tot el joc es de Silvia Bel i les il·lustracions de Marta Falip.\nLa navegació senzilla, el disseny (colors, dibuixos, música), gràfica interactiva i constantment en moviment. Que sigui una eina pensada tant per les escoles com per a la vida familiar.\nTemàtiques i activitats molt habituals. Dificultat d’alguna de les activitats, com treure els llibres del foc sense arrossegar les flames. Manca d’instruccions més detallades pels mini jocs, sobretot al de caçar paraules.\nConeixements i Valors: Literatura, Poesia, Natura, Solidaritat, Amor, Amistat\nHabilitats: Comprensió Lectora, Memòria, Atenció i comprensió oral, Lectura en veu alta\nDispositius: Android (4.2 o superior), iPhone, iPad i iPod Touch (iOS 8.0 o posterior)\nPreu: Gratuït - En l’última actualització es pot adquirir “El món de la Natura” per 0.98€\nDesenvolupador: Tics Mediàtics


20100219_ELPUNT_p40 by Endrets Geografia Literària - issuu\n40 Divendres, 19 de febrer del 2010\n8 437006 148054 Barcelona: C/ Tàpies, 2. 08001. ✆ 93 227 66 00. Fax 93 227 66 06. barcelona@elpunt.cat\nDipòsit legal: GI-1480-2003\nla columna | IMMA MERINO\nla crònica | MANUEL CUYÀS\nPaisatges escrits Es publica «Geografia literària», una guia pel país a través dels autors que n’han parlat\nlorenç Soldevila (Monistrol de Montserrat, 1950) sempre serà per a mi l’inventor de les rutes literàries. Agafava un autor, escollia de la seva obra les millors descripcions de llocs, persones i fets, i després de recollir subvencions de gent i entitats que no li podien dir que no engrescava els seus alumnes de l’institut o la universitat i uns quants amics perquè el seguissin en excursió literària. Som a Folgueroles? Mireu què va deixar escrit Verdaguer de la seva vila natal. Som a Palafrugell o sota les voltes de la plaça del Vi de Girona? Mireu les descripcions paisatgístiques i humanes que en feia Josep Pla. Som a Andratx? A Andratx, Llorenç Soldevila hi va portar el mateix Baltasar Porcel perquè de viva veu expliqués el propi univers literari. Soldevila va arribar a fer la ruta del comte Arnau. Perseguir un fantasma només és a l’abast de persones tan entusiastes i il·luminades com ell. Ara Llorenç Soldevila publica Geografia literària (Editorial Pòrtic). És i no és una ruta literària com les altres. En aquesta ocasió Llorenç Soldevila no agafa un autor i li surt a trobar els indrets, sinó que agafa els indrets i els explica primer amb paraules pròpies, paraules de Llorenç Soldevila, i després amb les paraules dels prosistes i poetes que els han descrit o que sense haver-los descrit han deixat d’alguna manera el rastre o el record per allí. Soldevila no tria només autors consagrats, famosos, indiscutibles com Verdaguer, Pla, Sagarra o Espriu, sinó que molt sovint es decanta pel text d’un autor local del qual es tenen poques notícies fora de l’àmbit. Vostès entendran que això vol un esforç enorme i un coneixement profundíssim de la literatura catalana alta, baixa i mitjana. Saber que a tal lloc hi ha o hi va haver tal autor, recordar o tenir anotat que tal altre va parlar d’aquesta ciutat... Posem l’exemple de Vilanova i la Geltrú, que trobo en el primer volum de Geografia literària. Llorenç Soldevila comença conduint el lector al port de la ciutat del Garraf. Fa ell mateix una mica d’història del lloc remuntant-se a Carles III, i com que al port de Vilanova i la Geltrú hi ha un\nLa biblioteca museu Víctor Balaguer de Vilanova i la Geltrú./ LAURA MARÍN\nmonument dedicat a Francesc Macià, Soldevila dibuixa un petit perfil del primer president de la Generalitat republicana i tot seguit dóna veu a l’escriptor Alfred Bosch, que no és de Vilanova sinó de Barcelona però que és autor del llibre L’Avi, Francesc Macià, una vida de llegenda. Enllestit el port, anem a la masia de can Cabanyes. Una introducció de Soldevila, i tot seguit una poesia de Manuel Cabanyes, propietari de la casa, una altra de Miquel Costa i Llobera que li és dedicada i un fragment del dietari d’Oriol Pi de Cabanyes, que també parla de la casa familiar. Com que som a la ciutat de Víctor Balaguer, textos de Víctor Balaguer. I també un d’Eugeni d’Ors que evoca l’ermita de Sant Cristòfol, un altre de Narcís Oller i un poema de Jaume Bru Vidal (Sagunt, 1912-2000) dedicat a la plaça de les Cols. Admirable? Doncs encara n’hi ha més, perquè com que a Soldevila li sobren autors i textos, molts cops el llibre remet a un web de la Universitat de Vic que els conté tots. I com Vilanova i la Geltrú, Sabadell, La Garriga, Mataró, Torelló, Sitges, Berga, Premià o Sant Just Desvern. I\nsi només citem viles i ciutats de les comarques barcelonines és perquè són les que conté el primer volum de la Geografia literària. En seguiran més, fins a 10: Comarques lleidatanes; Tarragonines i Terres de l’Ebre; Gironines; Illes Balears; País Valencià; Andorra, Alguer, Catalunya del Nord i Franja de Ponent; Rutes literàries; Universos literaris i, finalment, Barcelona i el Barcelonès. Hi ha fotos suggestives en color de cada lloc descrit que també han estat fetes per l’home orquestra Llorenç Soldevila. No hi ha cap indret del llibre que Soldevila no hagi visitat per retratar-lo i comprovar si la descripció corresponent s’adeia amb la realitat. Hi ha gent que no pot sortir de casa sense una guia que li indiqui on ha d’aturar-se a menjar. La Geografia literària de Llorenç Soldevila, formada per llibres manejables, de bon format, parlen d’un altre festí dels sentits. Amb aquests llibres, els llocs, els paisatges i els elements demogràfics tenen molt més relleu, parlen. És com viatjar en companyia dels que millor saben veure: els escriptors. És, en definitiva, la manera ideal de viatjar.\nilluns d’aquesta setmana van entregar-se els premis Ciutat de Barcelona al Teatre Lliure. L’últim a recollir-lo va ser Josep Maria Muñoz Pujol, traumatòleg i dramaturg de 86 anys que va guanyar el premi de Ciències Humanes i Socials per El cant de les sirenes, un assaig que vol testimoniar el món del teatre independent a Catalunya en la segona meitat del segle XX. En recollir el premi, Josep Maria Muñoz va dir que tenia escrit un discurs desesperat i amargat que parlava de la banalitat i la vanitat que percep en la societat actual, però que estava tan content que no el llegiria. Tot un recurs irònic: fent veure que ho retirava, va dir què pensava dir. Per això me’n vaig anar amb un somriure del Lliure, on vaig tornar dos dies després per assistir a la representació de La pantera imperial, una proposta de Carles Santos que, estrenada uns tretze anys enrere, el pianista ara recupera per continuar fent-hi un homenatge a Bach tan particularment carregat d’ironia com sincerament reverencial. D’entrada, he volgut deixar constància de la impressió que va deixar-me aquest bellíssim espectacle (i no va ser una cosa personal perquè es notava un entusiasme collectiu) amb el títol exclamatiu de la columna. Carles Santos, músic de formació clàssica empeltat de les avantguardes estètiques de les últimes dècades, és un inclassificable a nivell teatral. Amb La pantera imperial fa una lectura teatral de la música de Bach. El teatre, però, com una representació de l’experiència musical lligada a la vida. En el cas del músic, això implica una dedicació esforçada que es reflecteix en l’espectacle: es pot jugar amb Bach, però aquest s’ha de tocar bé al servei de la seva música. Cap al final del muntatge, el pianista s’agenolla i toca el Preludi en do sostingut menor amb una mà a cada teclat dels dos pianos encarats a l’escenari. Després s’estira a terra amb els braços estirats en creu. Aquí no hi ha banalitat ni vanitat, sinó una entrega reverencial a la música. Tota la llibertat, però amb un gran rigor.\nla crònica | MANUEL CUYÀS la columna | IMMA MERINO 1 0 0 7 5 Barcelona: C/ Tàpies, 2. 08001. ✆ 93 227 66 00. Fax 93 227 66 06. barcelona@elp...