Enric Verdaguer - Teatre Auditori de Granollers\nPortada > Programació > Temporades > Temporada 2016-2017 > Enric Verdaguer\nPROMOCIÓ JOVES MENORS DE 26 ANYS\nEscull el descompte Promo JOVES i introdueix el codi de promoció JOVE2017 i gaudiràs del 50% de descompte! Compra la teva entrada per només 5 €!\n(Promoció vàlida fins el 20/01)\nA la tardor de 2015 va sortir a la venda Moonstruck, la carta de presentació del nou talent musical, Enric Verdaguer. Una col·lecció de cançons a cavall entre el folk i l’indie que confirmen aquest jove d’Igualada, amb només 20 anys, com una de les grans propostes musicals d’aquest any.\nGràcies a les seves cançons i al seu talent, al 2012, amb només 17 anys, Enric va signar el seu primer contracte discogràfic amb Música Global, per un disc que finalment edita Sony Music i en el que brota la càlida inspiració de les seves cançons. En aquest temps, Enric ha reescrit els seus temes, els ha tornat a gravar i s’ha centrat en el seu repertori en anglès.\nGuitarra i veu: Enric Verdaguer


ACN: missió complerta - comunicació21\nACN: missió complerta\nMarc Colomer|2022-04-08T12:16:56+02:008 abril 2022|Comunicació21\nL’Agència Catalana de Notícies disposa, des de l’1 d’abril, del primer conveni col·lectiu de la seva història, acordat després de mesos de negociacions tan intenses com franques entre el comitè de direcció i el comitè de treballadors. El conveni consolida les condicions laborals de la plantilla de l’ACN i aplica les 37,5 hores setmanals, entre molts altres avenços laborals que són de justícia en una organització com aquesta.\nLa firma definitiva del conveni es va materialitzar el 29 de març, dos dies abans de cessar com a director de l’Agència nacional de notícies del país. No se m’acut millor manera de tancar aquests sis anys dirigint l’ACN que deixant endreçat també el marc de relacions laborals. Era imperatiu que l’ACN disposés de conveni propi i acabés així amb una anomalia que s’ha allargat 22 anys. Incidir en la qualitat del treball ha estat i ha de seguir sent un objectiu estratègic transversal indestriable d’un servei d’Agència pública de notícies de qualitat, prestigi i compromesa amb la justícia social i els Drets Humans.\nTambé, aquest mes de gener l’ACN va estrenar nova plataforma digital. Un salt endavant des del punt de vista qualitatiu que esdevé un punt d’inflexió perquè l’Agència recuperi l’ambició per tornar a ser motor d’innovació tecnològica. Amb l’estrena de la nova plataforma, l’ACN ha posat els fonaments necessaris per a projectar nous desenvolupaments que ja s’estan executant, i per a la incorporació progressiva de la tecnologia blockchain i l’NFT que permetran l’ampliació del catàleg de serveis periodístics, atents a les noves realitats, escenaris i mercats que irrompran més aviat que tard. Tant la nova plataforma digital com el nou conveni col·lectiu són dos projectes amb gran impacte tant en la qualitat del treball com en la qualitat del servei, i són la culminació del programa de renovació estratègica definit a l’inici d’aquest cicle que he dirigit.\nNous fonaments estratègics\nHa estat un cicle de sis anys convulsos en què hem hagut de fer front a una intensitat i tensió informativa excepcional. I també una etapa en què l’organització ha treballat de valent i sense descans per repensar-se de portes endins, transformar la cultura organitzativa interna apostant de manera decidida per fer-la més horitzontal, per modernitzar-la i adaptar un model d’èxit a un entorn mediàtic immers en una transformació profunda. Donant-li més visibilitat, adaptant-la als nous hàbits de consum de continguts i buscant la complicitat de la ciutadania per incorporar-la en l’imaginari col·lectiu com la tercera pota del sistema de mitjans de comunicació nacionals de Catalunya, al costat dels mitjans de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals.\nHe tingut la sort immensa de dirigir aquesta etapa al costat d’un equip entregat, generós, entusiasta i, per damunt de tot això, format per bones persones, que és tant com dir bons i bones professionals, en totes i cadascuna de les àrees: periodística, financera, administrativa, comercial i tecnològica. Sense cap mena de dubte, aquesta ha estat la clau perquè l’Agència nacional de notícies de Catalunya s’hagi erigit en un actor plural amb ambició periodística nacional, amb voluntat de projecció internacional i compromès amb la proximitat territorial, la llengua catalana i l’espai català de comunicació, a l’altura de l’encàrrec de servei públic que té encomanat. A tots ells els estic profundament agraït. Com també ho estic amb la complicitat dels membres del consell d’administració, amb qui hem compartit llargues sessions de reflexió, debat i treball.\nL’ACN és avui, i malgrat tots els obstacles que hem trobat en el camí, una empresa pública amb la moral renovada, alineada amb els objectius estratègics del país, convençuda de la voluntat de ser-hi amb ambició, d’aportar valor i ser referents de rigor i veracitat en un entorn hipersaturat d’impactes informatius, terreny adobat a la desinformació. Sense cap altra causa que la del servei públic i el periodisme solvent i veraç. Feta i pensada en català i al servei de l’enfortiment de l’espai català de comunicació. Un mirall nítid del país, des de tots els territoris, amb presència estable en tots els focus de decisió amb repercussió a Catalunya, també fora del país.\nHa estat un autèntic honor poder servir el meu país des de la direcció de l’Agència nacional de notícies i haver pogut contribuir activament a una endreça general que de seguida vam veure que s’havia d’abordar de manera prioritària i urgent, malgrat totes les dificultats, per estabilitzar-la i poder-la fer més present, més necessària, més útil, més visible i, en definitiva, més influent. La nova etapa que s’ha obert ara la lidera des de dilluns 4 d’abril el company periodista Iu Forn, que n’ha assumit la direcció. Li desitjo tota la sort i encerts del món. Trobarà en mi sempre un aliat incondicional en la defensa d’una Agència nacional de notícies seriosa, inquieta, ambiciosa i exigent.\nMarc Colomer, periodista, exdirector de l’Agència Catalana de Notícies.


Inici - Professionals de Sala de Girona\nL’Associació de Professionals de Sala de Girona, és una entitat sense ànim de lucre que té com a objectiu agrupar als professionals del sector alhora que es promociona i es defensa la professió de sala.\nCreiem que cal tenir una bona relació amb tot tipus d’organismes, públics o privats, incentivant l’assessorament, col·laboració i, en general, amb qualsevol gestió que es relacioni amb els fins de l’associació.\nUn dels nostres principis és fomentar la unió entre els professionals del sector, organitzant conferències, cursos de formació i reciclatge, tallers, tastos, i qualsevol altra activitat relacionada amb la professió.\nPer tal de reconèixer la tasca dels professionals del sector, es crearan diferents premis i guardons per donar prestigi i reconeixement a la nostra professió.\nFinalment, per a tots els associats, volem crear una borsa de treball per tal de cobrir totes les vacants relacionades amb la professió de sala.\nAccepto que aquest lloc web emmagatzemi la informació enviada perquè pugui respondre a la meva consulta. Link *\nBorsa de treball i Notícies\nSi ets una empresa associada i tens una oferta de treball, envia-la a treball@professionalsdesala.com i en farem difusió als nostres associats.\nPer estar al dia de les últimes notícies i de les activitats de l’associació, fes-me clic o a la icona.\nSubscripció a l’Associació de Professionals de Sala de Girona amb vot i veu. Podràs gaudir de totes les conferències, tastos, tallers, cursos de formació i activitats que organitzi l’Associació. A més, tindràs accés a la Borsa de Treball.\nSoci individual: quota 50 € anuals. Amb prioritat a totes les formacions, tastos, viatges i descomptes a les empreses col·laboradores. Accés a la Borsa de Treball.\nEmpresa: quota 150 € anuals. Subscripció per a empreses, entitats, hotels, restaurants, bars. Possibilitat de comunicar les vacants a la Borsa de Treball. Prioritat a totes les formacions, tastos i viatges (per a 4 treballadors).\nPolitiques, termes y condicions


novembre 2016 - Pàgina 2 de 2 - Blog de CEDEC\nTodas las entradas para el mes novembre, 2016\n3 coses més importants que un bon sou\nPublicat per CEDEC el 3 novembre, 2016\nPublicado en: Administració i Finances,INFORMACIÓ D'INTERÈS.\tEtiquetado: cedec,Centro Europeo de Evolución Económica,excel·lència empresarial,treballadors.\tDeixa un comentari\nSovint, a l’hora de buscar candidats per a la nostra empresa ens ofusquem pensant que l’única cosa que volen és un bon sou. El salari és important, per descomptat, però no és l’únic factor que farà que algú es decideixi a treballar amb nosaltres o que impedirà que busqui ocupació en altres empreses.\nA CEDEC creiem que és primordial que les empreses tinguin en compte que, per atreure i retenir talent, no n’hi ha prou amb oferir un salari sucós a final de mes. Per aquesta raó, hem considerat molt interessant compartir aquesta notícia que ha publicat Expansión, en què es detallen els altres factors que també han de tenir en compte pimes i candidats.


Sincronitzar-se amb els clients\nQui no ha plorat mai al cinema? Qui no ha patit perquè temia que el protagonista d’una pel.lícula no assolis els seus objectius? Qui no ha tingut el cor en un puny perquè el seu espia favorit estava ben acorralat?\nEl llenguatge visual i les imatges en general tenen una enorme capacitat de provocar la nostra empatia i solidaritat. Per descomptat que la identificació també pot arribar per mitjà del text. Però els lectors sempre han de fer més esforç que aquells que estan veient un vídeo, sigui del tipus que sigui.\nA més, en un vídeo el cos de la persona que surt a escena ens està dient moltes coses. La seva posició corporal, el seu to de veu, la posició de les mans. Tota aquesta informació en forma de text es perd.\nDiversos estudis demostren la enorme capacitat que el vídeo te de generar l’empatia de l’espectador envers les persones que surten als vídeos. I de forma ja intuïtiva, és un fenomen que tots hem experimentat ja sigui veient un film o l’última caiguda al youtube (gairebé ens fa més mal a nosaltres que a l’accidentat).\nPer això, si el que vols és augmentar la relació amb els teus clients, si el que vols és “sincronitzar-te” amb ells, el vídeo és una eina molt útil. Sens dubte, les ventes es veuen reforçades i, sobretot la fidelització, serà molt més duradora.


La 10ª Nit de Vins de Torroja, el 30 de setembre Consell Regulador de la DOQ Priorat.\ndissabte, 23 setembre, 2017 - 16:45\nEls actes de la 10ª edició de la Nit de Vins de Torroja del Priorat es porten a terme el pròxim dissabte 30 de setembre, després que el passat 19 d'agost aquesta jornada es va suspendre en senyal de dol pels atemptats de Barcelona i Cambrils del dia 17 d'agost. El tast principal de la Nit de Vins es realitzarà a partir de les 17:00 h a la piscina municipal (i no en horari nocturn com era habitual), mentre que el tast professional ha quedat suprimit. Al matí es preveuen portes obertes dels cellers locals, una visita comentada al poble i una vermutada popular al migdia.\nAl tast de les 17:00 h a la piscina el públic podrà tastar un vi de cada celler participant, 8 cellers de la població i 3 cellers convidats, a un preu de 15 euros. El preu de l’entrada inclou un val de 5 euros de descompte per a la compra d’una ampolla dins el recinte de la mostra.\nAl matí hi haurà portes obertes a diversos cellers de la vila a partir de les 11:00 h. Es podran visitar les instal·lacions dels cellers Aixalà i Alcait, Escoda Pallejà, Sabaté i Mur, Terroir al Limit i Va de Bòlid. També es farà una passejada guiada pel poble a les 12:00 h per conèixer la història i el patrimoni de Torroja del Priorat. Per cloure el matí, hi haurà una vermutada popular a la plaça de la Bassa amb la col·laboració del Museu del Vermut de Reus. Es preveu la presència d’en Joan Tàpias del Museu del Vermut, que explicarà algunes curiositats sobre el vermut i com s’elabora aquest producte.\nAl tast de les 17:99 h es podran tastar els vins de tots els cellers participants. La vetllada estarà amenitzada pel DJ Golfo de Guinea i s'hi podran trobar els cellers Aixalà i Alcait, El Solà d’Ares, Escoda Pallejà, Sabaté i Mur Viticultors, Terroir al Limit, L’Infernal, Va de bòlid i Minyó. Els cellers de fora la DOQ Priorat convidats són: AV Bodeguers, Vins de Foresta i Celler Frisach.


Aplec de Camp de Túria: Ja tenim ací el IV Aplec de Camp de Túria!\nJa tenim ací el IV Aplec de Camp de Túria!\nEn aquest sentit, enguany tornarem a comptar amb tallers, jocs infantils, fires, taules redones, cercaviles i diverses mostres de cultura popular. Els més menuts i menudes prenen un especial protagonisme en aquesta quarta edició i durant la jornada de divendres podran gaudir de diversos jocs i tallers infantils i de l’actuació de Dani Miquel. La promoció de la nostra llengua i de la música en valencià torna a estar ben present i, aquesta vegada, podrem gaudir de les actuacions dels Skatuttipresto, King Kong Boy, Zoo i la Gossa Sorda. L’escena musical comarcal estarà coberta amb les actuacions de Maria Faubel i Balla2. En tot cas, estigueu alerta! encara queden moltes més ativitats per confirmar!\nPublicat per Aplec Camp de Túria a 2:58


Micro Arts Terrassa avança el Festival TNT 2015 - SIESTV\n22 març 2015 Micro Arts Terrassa avança el Festival TNT 2015\nDurant una nit Terrassa es converteix en un aparador de micropeces escèniques, treballs en procés i el resultat del taller La Creació Microbiòtica\nEl proper dissabte 28 de març arriba MART II, la segona edició del Micro Arts Terrassa. El projecte, impulsat pel CAET – Centre d’Arts Escèniques de Terrassa, pretén incentivar la creativitat i la creació escènica local.\nPer fer-ho, aquest any MART II presentarà diverses peces curtes, d’entre 10 i 15 minuts, de treballs en procès de creació i els resultats del taller que durant la setmana abans imparteix a Terrassa el creador David Espinosa.\nEntre les micropeces que es veuran el proper dia 28 de març n’hi ha dues que són un avançament del que es podrà veure al Festival TNT 2015 i que són coproducció del Festival. Així, el públic de MART II veurà una mostra dels treballs en procés de Susurrando a los caballos de la companyia Los Moñekos, formada per Sarah Anglada, Miquel Fiol i Mauro Paganini, i de El otro, de Romain Chat i Quim Vilagran.\nA més, també es podrà veure el work in progress de l’espectacle Pell a pell de la terrassenca Sandra Ballbé i les petites càpsules de teatre d’objectes creades pels participants del taller La Creació Microbiòtica.\nCAET, Festival TNT, teatre alegria, terrassa


OPINIÓ | 'El futur del projecte Escalante', per José María Bullón - Cultur Plaza\nVALÈNCIA. El projecte Escalante ha estat, amb les seues diverses nomenclatures, Teatre dels Somnis, Sala Escalante, Centre Teatral Escalante, i finalment, Teatre Escalante, Centre d'Arts escèniques, un model de producció i gestió pública que s'ha convertit en un referent de qualitat i d'èxit com a teatre públic especialitzat en la infància.\nDesprés de la seua etapa inicial com a complement al Teatre Principal, la Diputació va apostar des de 1985 per convertir-lo en un espai especialitzat per a públic infantil i familiar, i ha gaudit sempre de la resposta de públic, tant escolar, com familiar, i un reconegut prestigi per part dels professionals de les arts escèniques.\nUn projecte al qual se li ha atorgat en 35 anys, més de 40 reconeixements, entre els quals destaquen 3 Premis Max, el Premi Nacional de Teatre d'ASSITEJ-Espanya, 2 mencions a FETEN, 5 guardons de l'Associació de Crítics de València, 14 Premis de les Arts Escèniques de la Generalitat Valenciana i la Medalla de Plata de les Belles Arts concedida pel Ministeri de Cultura.\nDesprés del tancament l'octubre de 2016 de Teatre Escalante del carrer Landerer de centre històric de València, com a seu del projecte i de les representacions, a causa del deteriorament de l'edifici, tot l'equip de la sala (direcció, administració, taquilles, cap de sala) ha anat literalment, donant tombs per diferents espais. Fins a la data no es té coneixement de si la millor entitat pública de producció de teatre per a la infància tornarà a tindre una seu estable, en la qual acollir, com ho havia fet durant dècades, als escolars de tota la província de València que omplien el teatre i, moltes vegades, aprofitaven l'ocasió per a visitar la ciutat i generar recursos turístics i valors afegits a l'experiència educativa i cultural.\nPodem assegurar que el sector cultural valencià segueix amb molt interés les possibilitats de recuperar l'antiga sala Escalante, o bé la creació d'un espai nou que tinga prou entitat i requisits tècnics per seguir dignificant la marca Escalante, única a tot el territori espanyol.\nEns consta que hi ha hagut contactes entre les àrees de Teatres i Patrimoni de la Diputació de València, per sondejar possibles solucions a l'espai definitiu per a l’Escalante. Però som conscients que un projecte d'aquesta envergadura requereix a més de temps i voluntat política, passos decidits pel que fa a la planificació, reserva de crèdit adequat en els pressupostos i establiment d’un cronograma d'actuacions. S'ha d'intentar, i s'ha d'aconseguir que aquesta legislatura acabe amb una seu estable i definitiva per al Teatre Escalante.\nTot amb tot, les dificultats que comporta no posseir una seu física estable, no han minvat la voluntat dels responsables de l'àrea de Teatres i de Cultura de la Diputació de València en continuar amb la tasca de producció i exhibició d'espectacles teatrals infantils.\nDarrerament els processos d'elecció d'una nova direcció de Teatre Escalante han tingut dificultats. Des de que la institució provincial va decidir, per qüestions de legalitat, posar fi a la manca de transparència en l'elecció de la direcció del projecte Escalante, es va optar en l'anterior legislatura, per un concurs de mèrits, que seguia el Codi de Bones pràctiques que va impulsar la Conselleria de Cultura per als processos de selecció de personal especialitzat.\nAixí, després de la bona feina duta a terme durant més de dues dècades per Vicent Vila, responsable directe dels molts èxits que la sala ha aconseguit, es va optar per un concurs, guanyat per Josep Policarpo. Però després de la finalització del seu contracte d'alta direcció, l'agost de 2019, ens trobem amb l'advertència per part del departament de personal de la Diputació, que l'única manera legal que admetrien en endavant per aquest important càrrec, implicaria crear un lloc de treball amb vinculació administrativa de funcionari/a. La justificació va ser que el teatre Escalante no és un organisme autònom, sinó un servei dins de l'organigrama de la Diputació.\nEn aquest impàs, i amb totes les limitacions que es deriven de contractar serveis externs temporals, el dramaturg Gabi Ochoa, ha pogut completar les mancances d'un projecte en perill, gràcies al seu bon fer professional. Però Ochoa també va finalitzar els seus serveis, i des del departament de personal es va accelerar el sistema de provisió adaptat a la naturalesa de la plaça segons la legalitat vigent.\nResignat l'Àrea de Teatres a adaptar-se al caràcter funcionarial de la plaça de coordinador, es va procedir per part del departament de personal de la Diputació de València a la cobertura mitjançant comissió de serveis de la plaça de coordinador i director del Teatre Escalante per un termini de sis mesos, prorrogables a altres sis. Per tant, aquesta plaça ha estat convocada per a la seua cobertura pel procediment de lliure designació que s'ha d'ajustar, segons estableix la convocatòria, a la condició de funcionari/a de carrera A1, “tècnic superior de serveis culturals", i sempre que reunesca els requisits d'idoneïtat per a l'exercici de la plaça, quedant el procés obert a altres administracions.\nDes de “Gestió Cultural. Associació Valenciana de Professionals de la Cultura” sempre hem pensat que un projecte d'aquestes característiques pot ser liderat per un tècnic de cultura amb àmplia experiència en el sector teatral, és a dir, no pensem que s'haja de cenyir a personal estrictament artístic, sinó que la professió de la gestió cultural ofereix moltes perspectives i coneixements per liderar projectes d'envergadura artística.\nSi bé pensem que persones de reconegut prestigi i experiència en el sector teatral no haurien de veure minvades les seues possibilitats de dirigir el projecte, però mentre l'Àrea de teatres siga una àrea orgànicament dependent de l'estructura organitzativa de la Diputació i no un organisme autònom, com ho és l'IVC, no ens sembla mala solució la decisió adoptada. Encara que això contraste amb la solució proposada per al TEM i la Mutant, que l'Ajuntament de València sí que ha aconseguit traure a concurs.\nEl passat 9 de juliol la Diputació de València publicava l'acord de ple de 23 de juny de 2020 de modificació de diversos llocs inclosos en la Relació de Llocs de Treball de la corporació provincial. D'aquesta manera s'aprovava la creació del lloc de Coordinador Artístic de Teatres amb classificació A1, oberta a altres administracions públiques.\nEl concurs de comissió de serveis es publica el 4 d'agost, en ple període estival i amb poca capacitat de reacció dels professionals que pogueren interessar-se i reuniren les condicions adequades i per fí, amb no pocs problemes burocràtics sobre la denominació de la plaça treta a concurs, s’ha resolt el concurs amb el nomenament de Marylène Albentosa, com a nova directora.\nEl nomenament de la nova direcció posa fí a un període d’incertesa i provisionalitat, encara que la cobertura de la plaça per comissió de serveis parteix d’una certa provissionalitat que haurà de ser resolta en els pròxims anys.\nCal recordar, d'altra banda, que el titular d'aquest lloc serà el responsable de la planificació, direcció i avaluació de les activitats artístiques programades en els teatres de la Diputació, dirigir el Centre Teatral Escalante, seleccionar les propostes artístiques per a la producció pròpia de la temporada teatral i la programació de produccions externes, així com la programació d'altres activitats paral·leles i de l'Escola de Teatre Escalante. Així mateix, s’encarregarà de realitzar la direcció de les produccions pròpies o les coproduccions exhibides al Teatre Escalante, el que implica el seu disseny, la fiscalització, seguiment i el compliment dels pressupostos, així com el compliment dels objectius financers i artístics del projecte. També dirigir les gires de les produccions pròpies i coordinar i realitzar una programació de temporada al Teatre Principal de València en col·laboració amb l'Institut Valencià de Cultura.\nPer tant les gestores i gestors culturals ens felicitem del nomenament de Marylène Albentosa per a la direcció del projecte Escalante. Una persona amb una dilatada experiència en la gestió cultural pública y privada, amb un gran coneiximent del sector teatral, tant a nivel de programació, com de producció i de gestió de compayies.\nA la nova direcció li resta una tasca ingent per a dissenyar un plà de futur i l’animem i recolzem en continuar un projecte que interessa no a soles a tot el sector teatral i cultural, sinó a tota la societat valenciana i als futurs espectadors que esperen ansiosos poder gaudir d'un somni tan important i necessari com l'Escalante.\nPresident de Gestió Cultural. Associació Valenciana de Professionals de la Cultura


Aclarida la següent fita\nEl ple del Senat de la setmana vinent rebutjarà les esmenes a la totalitat del PP, JxCat, Vox, Cs i CC. ERC va renunciar a formular veto\nL’acord amb el PNB ja està segellat, i les converses amb els republicans per la llei audiovisual flueixen «a bon ritme» i acabaran aviat\n03 de de desembre del 2021. Actualitzada 04 de de desembre del 2021 a les 01:05\nEls pressupostos generals de l’Estat (PGE) per al 2022 són ja un pas més a prop de l’aprovació definitiva. ERC va plegar armes i finalment no va presentar proposta de veto en el Senat, i ja és segur que els comptes, tancats per cert ja amb el PNB, podran continuar discutint-se a la Cambra alta. Mentrestant, l’Executiu continua negociant amb els republicans la llei audiovisual per blindar la quota de les llengües cooficials també a les plataformes de streaming amb seu fora d’Espanya, com Netflix, HBO o Amazon Prime Video. Les dues parts continuen intercanviant-se papers i esperen arribar a un acord els pròxims dies.\nLa pressió ha baixat sensiblement en les últimes hores i ni Govern ni ERC necessiten córrer per tancar un pacte. Una vegada que el camí de l’entesa es va desbrossar dimecres, en la primera reunió de caràcter polític després de l’esclat de la crisi del català, i van seguir els contactes més tècnics, els independentistes van comunicar que no hi hauria veto als PGE. D’aquesta manera, el ple de la setmana vinent, el que discuteixi les esmenes a la totalitat de cinc partits –PP, Ciutadans, Vox, Junts per Catalunya i Coalició Canària–, serà un mer tràmit.\nLa següent fita vindrà el 9 de desembre, quan a les sis de la tarda s’esgoti el termini per a la presentació d’esmenes parcials. Si aleshores no hi hagués acord sobre la llei audiovisual, ERC en podria presentar algunes amb la intenció que s’incorporessin al dictamen i, de ser aprovades, el Congrés hauria de votar per ratificar-les o tombar-les. Això desquadraria els plans de l’Executiu, que vol que els Pressupostos surtin validats sense canvis la setmana del 21 de desembre per d’allà marxar al BOE, sense retornar a la Cambra baixa. És a dir, que ERC i Govern tenen de llindar temporal fins dijous que ve, si bé el previsible és que segellin el seu acord abans.\nA la Moncloa, de fet, indicaven aquest divendres que les converses es troben molt avançades. Es busca la fórmula perquè totes les plataformes de ‘streaming’, nacionals i estrangeres, ofereixin el 6% del seu catàleg en català, eusquera o gallec, amb una redacció que no contravingui la directiva europea del 2018. Economia afirmava en un primer moment que no era possible, però després que ERC pressionés va flexibilitzar la seva postura i a l’Executiu es remarca ja que la legislació comunitària és «interpretable».\n45 vetos a les seccions\nA l’equip del president se celebrava aquest divendres que el cap de Netflix a Espanya, Diego Ávalos, no posés pegues explícites, en una entrevista a ‘El País’, als percentatges obligatoris: el compromís de la companyia amb Espanya, on ha ubicat el seu únic centre de producció a Europa –a Tres Cantos (Madrid)–, és «ferm». «Ens interessa el talent en qualsevol idioma –assenyala Ávalos–. El que ens importa és quina visió tenen aquest creador o aquesta creadora per explicar les seves històries i nosaltres donem suport al germen que és la idea. La idea vindrà en un idioma o en un altre, però l’important és la història que es vol explicar».\nFonts de l’Executiu i d’ERC van reconèixer a aquest diari que s’està «avançant» i que s’estan intercanviant documents, però no s’ha produït una segona reunió al més alt nivell que sancioni l’acord. Cap de les parts dona detalls de la lletra petita per preservar la negociació. Aquesta flueix «a bon ritme», va assenyalar la portaveu del Gabinet de coalició, Isabel Rodríguez, després de la reunió extraordinària del Consell de Ministres d’aquest divendres.\nEl PP (100 senadors), Junts (5), Vox (3), Cs (3) i CC (1) es queden llunyíssim dels 133 vots –majoria absoluta– necessaris per vetar els PGE del 2022. A més d’aquests cinc vetos generals, es van registrar abans d’aquest divendres a les 12 hores (quan acabava el termini) 45 vetos a les seccions (26 del PP i 19 de JxCat), informa Efe. Si algun s’aprovés, la tramitació dels comptes es paralitzaria. Però si no hi ha sorpreses, no ocorrerà, perquè l’Executiu té suports més que sobrats per salvar aquest escull.\n«Acceleració» de les obres\nEl flanc que el Govern tenia per tancar, el del PNB, ja està resolt. El secretari d’Organització del PSOE, Santos Cerdán, i el portaveu parlamentari, Héctor Gómez, es van reunir aquest dijous amb el president de la formació ‘jeltzale’, Andoni Ortuzar, i el portaveu en el Congrés, Aitor Esteban, per greixar la relació amb qui qualifiquen de soci preferent i prioritari de legislatura, després de veure’s desplaçats de focus per Bildu. Ortuzar i Esteban van confirmar aquest divendres que l’acord pressupostari amb l’Executiu està fet.\nEl Govern basc s’encarregarà de fer arribar a Vitòria i Bilbao el Tren d’Alta Velocitat (TAV), que entrarà a les dues capitals de manera soterrada. El Gabinet d’Iñigo Urkullu assumirà la direcció de l’obra civil de les dues infraestructures a través d’una comanda de gestió, la fórmula ja utilitzada per construir el tram guipuscoà de l’AVE, inclosa l’estació de Sant Sebastià. Així, el Govern de Vitòria avança el finançament que després es liquida a través de la Quota, informa Efe. Esteban es va congratular de l’acord, ja que la fórmula de la comanda de gestió «permet accelerar» l’obra. «Aquesta vegada em sembla que ens hem menjat més que les orelles de l’elefant. Em sembla que ens n’hem menjat un tros interessant», va apuntar el portaveu nacionalista per indicar que el seu partit ha aconseguit un pacte important per a Euskadi.\nLa llei audiovisual coronarà l’acord pressupostari. Tot apunta que aviat hi haurà fumata blanca, però ni Govern ni ERC aventuren, per ara, dia i hora.\nHéctor Gómez Hernández Isabel Rodríguez García PNB HBO Netflix Gabriel Rufián Ciutadans Senat Congrés PP PSOE ERC Pressupostos Generals de l'Estat Govern Pedro Sánchez Santos Cerdán VOX Amazon Prime Vídeo Junts per Catalunya Comissió Europea\n07:00h El secret per netejar el vàter i deixar-lo com nou en un minut\nFinances 07:00h ¿Quins són els perills de guardar els diners «sota el matalàs»? Així et podria enxampar Hisenda\n07:00h El tall de cabells antiedat que realça el rostre i es recomana entre els 30 i els 60 anys


Neus Català explica la seva vida a la novel·la 'Un cel de plom' - SIESTV\n18 març 2012 Neus Català explica la seva vida a la novel·la 'Un cel de plom'\nCarme Martí ha novel·lat la vida de la darrera supervivent catalana del camp de concentració nazi de Ravensbrück\nAmsterdam Llibres publica L’extraordinària vida de Neus Català, explicada per ella mateixa i reviscuda a través D’una ambiciosa novel·la de memòries magistralment construïda per Carme Martí.\nFilla de pagesos D’un petit poble del Priorat, Neus Català era una jove inquieta de vint-i-un anys quan va esclatar la Guerra Civil espanyola. Amb aquest llibre reviu la joventut interrompuda per la guerra i la ràpida presa de consciència social. Barcelona, Premià de Mar i, finalment, la retirada a peu per la frontera fins arribar al sud de França. La resistència, els maquis i el primer gran amor. Passió i rebel·lió, fins al dia que els SS truquen a la porta. Presó. Un llarg viatge de tren fins Ravensbruck, Hollschein … i el començament de L’infern. És la història viva D’un segle i D’una lluita constant.\nNeus Català (Els Guiamets, 1951) va sobreviure a L’horror dels camps de concentració gràcies a la força moral i a la solidaritat entre les companyes. En ser alliberades es van prometre no oblidar. Als noranta-sis anys es manté fidel a la seva lluita per la memòria.\nCarme Martí (Montblanc, 1972) és llicenciada en filologia catalana. Ha publicat ‘Història D’una cuinera. Memòries de Maria Badia’ (2008) i ‘Cròniques rurals’ (2011), amb Jordi Llavina i Albert Carreras. Forma part de L’equip del Museu de Vida Rural.\n‘Un cel de plom’ ja es troba a les llibreries i L’edició en castellà sortirà publicada per Roca Editorial a finals de març sota el títol ‘Cenizas en el cielo’.


El sindicat COS-Bombers pel Canvi alerta que un 80% dels parcs queden descoberts quan han de fer un servei de suport a un altre parc: Un altre mes sota mínims | Ràdio Lleida | Cadena SER\nEl sindicat COS-Bombers pel Canvi alerta que un 80% dels parcs queden descoberts quan han de fer un servei de suport a un altre parc\nfoto cedida per ALFONS TORMO\n08/01/2019 - 10:11 h. CET\nEls parcs de bombers professionals continuaran un altre mes sota mínims. Seguiran sense fer hores extra voluntàries fins a l'11 de febrer. Els 74 parcs a Catalunya mantenen la protesta, iniciada al desembre per reclamar més personal. A Lleida són els 9 parcs de bombers professionals que hi ha\nEscucha Alfons Tormo explica la situació en què estan els parcs de bombers professionals, al deixar de fer les hores extres voluntaries, que encobreixen la manca de personal en Play SER\nAlfons Tormo explica la situació en què estan els parcs de bombers professionals, al deixar de fer les hores extres voluntàries per què encobreixen la manca de personal\nProtesta que ha obligat al Departament d'Interior a reduir els efectius per torn a les diferents regions d'emergències. Els bombers en votació van decidir no continuar fent hores extres per que és una mesura per encobrir la manca de personal.\n“Llavors la manca de personal fa que la majoria de parcs només disposi d'efectius per fer una única actuació, sense opció a un segon servei”, diu el portaveu de COS-Bombers pel canvi, Alfons Tormo.\nAixò afecta a 58 dels 74 parcs a Catalunya, -8 dels 9 parcs professionals que hi ha a la Regió d’Emergències de Lleida- Suposa que el 80% dels parcs, diu Alfons Tormo, davant de qualsevol situació d’emergència deixi al descobert la zona del parc que efectua la sortida. “En aquest moment qualsevol servei urgent deixa descobert tot el territori dels parcs actuants, ja que cada parc només té capacitat per fer un servei a la vegada”\nEls sindicats insisteixen en què la Generalitat no ha ofert propostes acceptables per reconduir la situació i per això mantenen la protesta.\nSituació a Lleida.\nEl parc de Lleida que disposa diàriament de 9 bombers (actualment 7) realitza serveis més complexes i per tant també ha de disposar de més personal. La dotació mínima per un incendi d'habitatge és de 7 bombers, 2 camions d'aigua i el camió autoescala.\nEl col•lectiu reivindica més personal, uns 100 bombers per a la regió de Lleida, dels quals 50 serien per a complir la dotació mínima, actualment “minvada”, i els altres 50 “podrien anar o bé a obrir 2 o 3 parcs a la demarcació o a millorar els mínims de personal”. Parcs com Mollerussa i Pont de Suert haurien d'ampliar el nombre de persones de guàrdia, (4 i 3 respectivament) i arribar als 5 bombers diaris, segons els sindicats. Reclamen la millora del servei en l'eix del riu Segre (Balaguer-La Seu), el triangle Lleida-Ascó-Borges Blanques, i també del Pirineu en general.\nRecorda que Les Garrigues és actualment l'única comarca sense parc de bombers professional, i que el parc de voluntaris també té manca de persones disponibles i per tant tot sovint els serveis s'han de fer des de Mollerussa, Lleida i Montblanc, segons explica Alfons Tormo.\nDe què va servir el 15-M?\nLa Firma amb Ares Zamora. Les cares de Nadal


Las Comunidades debaten hoy el uso del Pasaporte Covid en el ocio\nLes Comunitats debaten l’ús del passaport Covid en oci i hostaleria\nLa Comunitat Valenciana, Madrid i Catalunya demanen a Sanitat regular el seu ús, mentre unes altres com Galícia o Canàries ja l'han implantat\nDavant les restriccions aplicades després de l’arribada de la cinquena ona, les Comunitats Autònomes es plantegen noves mesures. Adaptar-se a una situació que difereix de les anteriors és avui una necessitat. L’alta taxa de vacunació, la fatiga pandèmica i evitar els tancaments en ple estiu obliga els executius autonòmics a pensar noves estratègies.\nPer això, el Consell Interterritorial convocat aquesta vesprada debatrà l’ús del passaport COVID per a l’accés a locals d’oci i altres espais públics. Una mesura similar a aquesta ha sigut ja aprovada per l’Assemblea Nacional de França.\nAl nostre país, algunes autonomies ja l’estan aplicant com és cas de Galícia i Canàries. Unes altres, com Comunitat Valenciana, Madrid i Catalunya demanen a la ministra de Sanitat, Carolina Darias, una regulació nacional. Malgrat que descarten el seu ús avui dia, creuen necessari que existisca una llei de regulació.\nValència va ser la primera comunitat a plantejar-li-ho en privat a Darias. Fa setmanes, el secretari autonòmic de Turisme, Francesc Colomer, ja va plantejar aquest debat. Des del Consell, tant el president, Ximo Puig, com la consellera de Sanitat, Ana Barceló, descarten que aquesta mesura estiga sobre la taula.\nPuig ha incidit en què aquesta decisió no afavoreix a la igualtat mentre que existisca una part de la població que no té accés a la vacuna. “Quan totes les persones hagen tingut l’oportunitat de vacunar-se, serà un bon moment”, assegurava el President.\nDUBTES ÈTICS I LEGALS PER A IMPLANTAR EL PASSAPORT COVID\nDes del Ministeri de Sanitat es plantegen dubtes ètics i legals per a la seua implantació. D’una banda, hi ha un sector de la població que no té accés a la vacuna. Per un altre, que aquest passaport de la Unió Europea ha sigut creat per a poder viatjar i aqueixa és, en principi, la seua única aplicació possible.\nLes comunitats que ja ho estan emprant no exigeixen el passaport COVID. Si bé aquest certificat és vàlid, el que demanen és un document de certificació que expedeix la pròpia autonomia. En ell s’indica si està vacunat, si ha passat el COVID o si té una prova negativa d’antígens o PCR.\nPer a evitar aquests dubtes, les autonomies que ja ho apliquen han posat en marxa alguns mecanismes. Així Galícia, la primera autonomia a posar-ho en marxa, ha establit punts de garbellat en totes les poblacions. Qualsevol persona pot realitzar-se un test antígens gratuït i obtenir el seu certificat en el moment.


Europa sense dogmes - Diari de Girona\nEuropa sense dogmes\nemili piera 23.05.2017 | 07:10\nDoncs per molt que diguin, a mi no em tranquil·litza gens ni mica veure un representant de la banca d´inversions (aquesta que infla el gos i, després, ja no se la veu quan ha rebentat: les famoses bombolles), un paio així, dic, com a president de França. Tampoc m´agradaria per als alemanys o per als portuguesos, que han guanyat a Eurovisió. Encara Emmanuel Macron sembla un paio astut: li ha tancat el pas a Manuel Valls (el gran nàufrag) perquè sap que l´aspirant no es conformaria amb un paper discret i prefereix no ficar el rival a casa: el tindrà a la sala d´espera fins que es confirmi que el seu esperit neoliberal és pur, íntegre, amb indomable voluntat de servei.\nLa doble novetat del projecte europeu consistia en una promesa de prosperitat raonable que no depengués de la rapinya colonial (de fet, Europa comença quan el colonialisme ja està gairebé liquidat) i la creació d´un espai de seguretat i llibertat (també de moviments) més enllà de les fronteres nacionals. Observem que el capital es mou amb molta més llibertat que les persones i que disposa de refugis no només entre filibusters del Carib, sinó en països sencers de la UE on s´ofereixen pressions fiscals tan benèvoles que no les tenen ni els contribuents amb els salaris més modestos. A aquests obscens tripijocs se´ls diu el pols dels mercats. O alguna cosa així.\nLa UE també ha derivat cap a una espècie de colonialisme intern en el qual ni tan sols cal ser negre, moro, analfabet o brètol per ser sotmès a nivells d´explotació tan vils que espantarien el mateix Adam Smith. I apareixen, se´n van i retornen les temptacions totalitàries, les lleis mordassa, les beates poloneses o l´energumen de Viktor Orban d´Hongria, amb l´ajuda inestimable de Donald Trump i Vladímir Putin, al capdavant de dues faules polítiques fetes d´intimidació, realitats paral·leles i sembra de pors constant. Cal començar pel principi: perdre la por i assegurar la primacia de la política per sobre de qualsevol dogma. També del neoliberal.


Cayro – Kukut Joguines\nInici / Marques / Cayro\nS'estan mostrant 1–12 de 26 resultats\nCayro Cub Apple\nCub 3 x 3 amb forma de poma en caixa de cartó amb finestra.\nCayro Cub Feliks 9\nSi és un àvid solucionador de trencaclosques, sempre és emocionant trobar-se amb nous desafiaments dignes del seu enginy. Li emocionarà enfrontar-se al Feliks 9, un nou gir al trencaclosques del cub clàssic de la seva infància.\nCadascuna de les sis cares del cub consta d’una graella de 3 x 3 panells de colors vius. Més que ordenar els panells perquè cada costat sigui del mateix color, haurà de col·locar els panells perquè cada cara contingui els nou colors. És més difícil del que pensa!\nCayro Cub Gear Shift\nGear Sift és aparentment difícil, ja que la simple rotació de vuit rodes dentades crea una visió captivadora. En el moment que es descobreix que es pot treure el nucli dels coets de dificultat, el que abans semblava inevitable esdevé un veritable repte de lògica. Girar els engranatges. Tirar per treure del nucli quatre engranatges (es realitza en dos clics) per aïllar i moure només una secció d’engranatges. L’objectiu és tornar a construir la galleda amb cada cara del mateix color.\nCayro Cub Ghost Cube\nAquest trencaclosques no és el que sembla a primera vista.\nA primera vista sembla una galleda de sis costats. Però només amb un parell de moviments creguis ràpidament més angles i formes estranyes que et deixaran desconcertat i no sabràs com tornar a la forma original.\nCreus que tu pots amb el fantasmal Ghost Cube?\nCayro Cub Rainbow Nautilus\nRainbow Nautilus és una espiral giratòria de colors que et marejarà amb tots els seus girs i corbes.\nEs tracta d’un trencaclosques extraordinari i molt bonic que resulta veritablement original.\nFes girar l’espiral formant una paleta de molts colors i després intenta reconstruir la forma de closca arc de Sant Martí del Nautilus.\nCayro Cub SQ-1 Guanlong\nCub SQ-1 en caixa de cartó amb finestra.\nCayro Horari Escolar Magnètic\n0 - 12 mesos (240)\n1 - 3 anys (402)\n5 - 8 anys (456)\nMés de 8 anys (299)\nAire lliure i activitat física (136)\nConstrucció i manipulació (70)\nManipulació i motricitat (42)\nDe viatge (30)\nJocs d'imitació (186)\nCotxes i transports (38)\nJocs de taula (192)\nHabilitat i estratègia (123)\nJoguines per a bebés (259)\nKit Benvingut Bebé (68)\nManualitats i musicals (95)\nTrencaclosques i encaixables (70)\nTuc Tuc Imans de fusta\nLilliputiens Lletra A\nNici Mini Lucas\nReisenthel myorganizer kids Cactus pink\nSouza Túnica Cavaller Frederik


Holiday home Obelitzvej Vaeggerlose Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nHoliday home Obelitzvej-, Marielyst, Vaeggerlose, Dinamarca, 4873 - Veure al mapaHoliday home ObelitzvejVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 32 fotosVeure al mapaParticularitats que li encantaranWi-Fi gratuït en totes les habitacionssaunaaparcament de cotxes\nSobre l'allotjamentDescripcióPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Boto, Holiday home Obelitzvej és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Holiday home Obelitzvej, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara banyera hidromassatge, calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen bany, sauna estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Holiday home Obelitzvej la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Boto.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Desplaçamentaparcament de cotxes Coses a fer, maneres de relaxar-sesauna Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisióneverarenta vaixellesempolles d'aigua de cortesiarentadorareproductor de DVD/CDMostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. NOVASOL t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus.


Desarticulats tres clans de la droga - Notícies Societat - Notícies Societat - e-notícies\nSocietat · 9 de Juliol de 2021. 11:47h.\nLa Guàrdia Civil i els Mossos detenen 29 membres a Lleida\n29 persones pertanyents a tres clans dedicats a la venda i distribució de droga a Balaguer (Lleida) han estat detinguts en una operació conjunta de la Guàrdia Civil i Mossos d'Esquadra. 23 dels detinguts han ingressat a presó.\nSegons ha explicat la Guàrdia Civil en un comunicat, els tres clans funcionaven de manera independent tot i que es respectaven mútuament. Es compraven droga entre ells i van arribar a col·laborar en alguna ocasió.\nEls tres clans subministraven cocaïna, heroïna i marihuana des de Balaguer a altres traficants de la província i fins i tot a altres països del nord d'Europa. La investigació va començar a finals del 2019. En el total de la investigació contra els tres clans s'ha decomissat droga per valor d'uns 1.350.000 d'euros.\nMossos d'Esquadra, Guàrdia Civil, Lleida


Celler i vinyes a Calonge. Vi de l'Empordà, denominació d'origen\nCalonge | Baix Empordà | Girona\nCalonge (Girona) SPAIN\nTel. 972 65 01 84\ncellermaseugeni arroba gmail punt com 41º 50' 49.85" N 3º 5' 4.84" E\nPel maig, el cep en flor no vol veure ni amo ni senyor.\nEl sauló, terreny ideal per la vinya\nEl celler Mas Eugeni es troba situat a la falda de Roques de Ronquillo, concretament a la zona de Fondils, la qual dona nom als nostres vins, a la vessant sud del municipi de Calonge, construit d'esquenes al poble, cara al mar. A l'esquerra presidint l'escena la Torre Roure i als seus peus el pla i al fons, entre edificis es dedueix el campanar de Sant Antoni.\nHem de suposar un molt antic establiment de vinyes degut a la seva situació privilegiada, prop del mar, davant la riera, voltat de bosc i camps de sauló. Les roques granítiques que donen nom al cim de turó precisament produeixen durant un procés milenari el sauló, terreny pobre pel conreu de ferratge pels animals però ideal per la viña.\nUna masia amb història\nLa datació exacte del primer vi elaborat a la finca és difícil. Per una pedra en la façana podem datar 162X com a any de construcció de la masia nova, ja que l'assentament humà que conforma la finca conta amb una construcció anterior utilitzada com actual celler de botes. Construcció de la que es desconeix l'any i no queda cap prova física que ens digui que feien vi, com si succeeix amb l'assentament del segle XVII, on es conserva la tina, construida en els fonaments mateixos de la casa, comunicant pel sota escala, avui tapiat, amb el celler de botes.\nA l'antiga tina és on es prensava el vi de la familia, fins els anys setanta del segle XX quan es decideix prensar fora de casa, concretament a Can Jaques, Celler que donava els seus serveis a la majoria del poble.\nL'actualitat... el futur\nAmb l'entrada del nou mileni és quan el celler adquireix premsa pròpia i el primer dipòsit per controlar millor la fermentació del vi. Anys abans ja s'havia iniciat un paulatí procés de substitució de prats i pastures per vinya i olivera. Van escollir per la replantació varietats nobles, exactament el Merlot, la Garnatxa o llerdoner, el Syrah i el Cabernet Sauvignon.\nActualment vinyes i celler estan inscrits dins la Denominació d´Origen Empordà, i elaborem vins blancs, negres i rosats. Tambè organitzem visites guiades al celler i vinyes, amb tast de vi inclòs, en horaris convinguts segons l´estació de l´any.


VICENT SÒRIA BARBERÀ “El Moreno”\nVicent Sòria i Barberà ens ha deixat. Nascut a Mislata el 1938, era Mestre Forner jubilat i era el campaner de l’Esglèsia de la Mare de Déu dels Angels des de l’any 1953.\nEl Moreno, com era conegut per tots, ha faltat a l’edat de setenta tres anys. Home entranyable i molt volgut per tots. Molt conegut al poble de Mislata en el que va viure tota la seua vida. L’any 2003 l’Ajuntament de Mislata va editar el llibre “Una aproximación històrica a les campanes de Mislata”. Era amb motiu dels seus cincuanta anys de l’ofici de campaner (1952-2003).\nAl llibre esmentat podem llegir unes paraules seues de record i homenatge: Per a tots els Mislaters que en tot temps han voltejat les campanes de l’Església de la Mare de Déu dels Àngels de Mislata i també els que ho van fer des de 1953, quan encara es tocava a ma i corda, fins que es varen electrificar el 1970, el meu agraïment.\nGran aficionat al volteig de les campanes li va agrair a Francesc Lòpez i Porcal i al seu nebot Joan Miquel Sòria i Garcia la redacció, l’estudi, el temps i el treball dut a terme en la redacció del llibre esmentat.\nEl Moreno va iniciar l’activitat de campaner als 14 anys, època on els escolanets començaven a tocar les campanes en repics i tocs de missa. Quan eren més fadrins ja pujaven al campanar a voltejar.\nEl volteig de corda o a ma era la seua gran predilecció i com diu Francesc Llop i Bayo, antropòleg social i gran estudiós d’aquest tema, la veu de les campanes era tot un mitjà de comunicació: en un temps on no hi havia periòdics, ni tan sols la ràdio o la televisió, les campanes acomplien la seua funció en un ámbit de tipus local de la mateixa manera que ho feien els edictes o els bans.\nPer a totes les persones que tinguen el gust de saber-ne més de Vicent “El Moreno”, podeu consultar la direcció web http://sorianet.net/campanes.htm.\nEns deixes en la immensitat del no-res, amb la teua tendresa i les teues paraules, amic dels seus amics i del seu poble de Mislata. Et tindrem sempre en el record i en la memòria col.lectiva per haver sigut una gran persona i un excel.lent Mislater.\nPer tu, Tio Moreno, tocaran les campanes del campanari de L’Esglèsia de la Mare de Déu dels Àngels. Per tu sentirem el seu volteig i sempre romandràs entre nosaltres.\nEl seu nebot i tota la seua família.\nMUÑOZ i SÒRIA, Carlos Mislata News (31-03-2011)


Canadell i Artadi, els més votats a les primàries de Junts per acompanyar Borràs el 14F\nJoan Canadell i Elsa Artadi, els més votats a les primàries de la llista de Junts\nEl president de la Cambra de Comerç de Barcelona, Joan Canadell, ha guanyat la segona tanda de les primàries de Junts per Catalunya a Barcelona\nRedacció 13/12/2020 - 21.15 Actualitzat 14/12/2020 - 08.11\nEl president de la Cambra de Comerç de Barcelona, Joan Canadell, ha guanyat la segona tanda de les primàries de Junts per Catalunya a Barcelona i anirà darrere de la presidenciable Laura Borràs. A Girona, la llista de Junts l'encapçalarà la diputada Gemma Geis, a Lleida, el conseller Ramon Tremosa i a Tarragona, el portaveu parlamentari Albert Batet.\nJoan Canadell i Elsa Artadi són els candidats més votats per acabar de compondre la llista electoral de Junts per a les eleccions previstes per al 14 de febrer. Canadell ha obtingut 1.269 vots (un 55,2% dels suports) a la demarcació de Barcelona. Artadi 1.212 vots (un 52,7%). La resta de la llista la formen Jaume Alonso-Cuevillas (1.172 vots, 50,97%), Jordi Puigneró (993 vots, 43,19%), Lluís Puig Gordi (883 vots, 38,4%), Meritxell Budó (713 vots, 31,01%), Damià Calvet (687 vots, 29,88%) i Josep Rius (524 vots, 22,79%).\nA la demarcació de Girona, la més votada és l'actual diputada Gemma Geis (350 vots, 62,83%) seguida per l'alcaldesa de Girona, Marta Madrenas (343 vots, 61,57%), Salvador Vergés (170 vots, 30,52%) i Francesc Ten Costa (126 vots, 22,62%).\nA Lleida els més votats són Ramon Tremosa (209 vots, 52,91%), Jordi Fàbrega (100 vots, 25,31%) i Joan Carles Garcia Guillamon (80 vots, 20,25%).\nEls 3 candidats més votats per a la circumscripció de Tarragona són Albert Batet (207 vots, 47,36%), Mònica Sales (123 vots, 28,14%) i el secretari primer de la Mesa del Parlament, Eusebi Campdepadrós (113 vots, 25,85%).\nEn total, s'han elegit els 8 candidats de la llista per Barcelona que aniran darrera de la presidenciable Laura Borràs, els 4 primers de Girona i els 3 primers de Lleida i Tarragona.\nJust per sota dels més votats apreixen noms coneguts. A Barcelona, per exemple, hi ha periodista Pilar Calvo, l'alcaldessa de Vic, Anna Erra, el pallasso Jordi Pesarrodona, l'assessor en política internacional Aleix Sarri, els diputats Aurora Madaula i Francesc de Dalmases, entre d'altres.\nUna llista que s'ha d'acabar de formar\nEn aquestes votacions hi han participat un 72% dels 5.128 afiliats de Junts. Han votat 3.688 persones, que podien triar més d'un candidat. Cada afiliat ha pogut votar un màxim de dues persones a Lleida i Tarragona, tres a Girona i sis a Barcelona\nSegons explica el partit, les llistes s'ordenaran en funció dels vots que hagi obtingut cada candidat, tot i que l'Executiva Nacional pot modificar-ne l'ordre per garantir la paritat i l'ordenació en cremallera home-dona. A més, completarà la llista en cada una de les circumscripcions teninen en compte diversos criteris com el suport que en cada circumscripció a les persones que no han estat proclamades, la paritat, la pluralitat ideològica, l'equilibri territorial, la diversitat professional, l'equilibri entre experiència i renovació institucional i la diversitat generacional.\nLa llista definitiva també es votarà entre els afiliats.\nUna altra incògnita de la llista de Junts és la possible presència del president Carles Puigdemont, que podria ocupar una simbòlica primera posició des de l'exili.\nDe moment, el partit encara no s'ha pronunciat sobre aquesta possibilitat.\nJxCat Eleccions Parlament Catalunya 2021\nJoan Canadell i Elsa Artadi, candidats més votats a les primàries de Junts per Catalunya


Arròs al curry fàcil - Recetas de Cocina\nFa uns dies vam fer una recepta d'arròs Thai al curry groc un xic més complex que la que avui us porto, per si voleu anar més ràpid i utilitzar menys ingredients potser un pèl més rebuscats.\nAixí que us deixo amb la recepta d'arròs al curry fàcil!\n160 gr. d'arròs salvatge10 llagostins 200 ml de llet de coco2 cullerades soperes de curry o de pasta de curry1 ceba petita de Figueresoli d'oliva verge extraElaboració:\nEn primer lloc, posem l'aigua a bullir per tal de posar-hi l'arròs.\nParal·lelament, haurem tallat la ceba ben petita i la fregim amb una cullerada sopera d'oli d'oliva verge extra.\nQuan la tenim ben rossa hi afegim la llet de coco, el curry, els llagostins.\nBarregem tot bé i deixem reduir una mica, abans d'afegir-hi l'arròs.\nA continuació, ho tornem a remenar tot bé, per tal que quedi tot l'arròs ben barrejat amb la resta d'ingredients, absorbeixi la reducció i apaguem el foc.\nAquest curry també queda bo amb pollastre.\nSi no us agrada el gust més dolç de la llet de coco, podríeu canviar-la per un brick de nata per cuinar.\nEs tracta d'un plat molt complert, ja que l'arròs ens aporta hidrats de carboni que ens aporten energia de llarga durada, els llagostins proteïna magre, la ceba fibra i la llet de coco, greixos.\nSeria bo acompanyar aquest curry amb un plat d'amanida i una fruita de postres, així tindríem un dinar complert i equilibrat.\nSi t'ha agradat aquest post, ...\nFecha de publicación: 13-08-2019 19:26


Ofertas - Bolsa de trabajo | Imagina\nTècnic/a de Sistemes\nVISYON BARCELONA VACANTES : 1\nEstem buscant una persona per a cobrir el lloc de Tècnic/a de Sistemes que tingui coneixements i es valorarà que tingui experiència programant microprocessadors de propòsit general com Arduino. La seva missió serà la participació activa en totes les tasques relacionades amb el bon funcionament del nostre showroom, així com en els esdeveniments que duem a terme amb els nostres clients i col·laboradors i en els esdeveniments propis de Visyon. Actitud altament proactiva per a la posada en marxa / instal·lació de nous equips, sistemes hardware i instal·lacions experiencials.\nVISYON és una empresa especialitzada en serveis de la innovació i les noves tecnologies del grup Mediapro. Som experts en XR i tecnologies emergents, és a dir, VR, AR, MR, projeccions interactives i experiències immersives. Comptem amb un equip de producció de vídeo i creació de contingut així com de CGI i animació, desenvolupem software a mida i creem tecnologies propietàries i ens ocupem de solucions end-to-end pel desplegament d'instal·lacions XR basades en ubicació.\nDurant els últims set anys, hem estat creant experiències immersives per a més de 100 clients internacionals en múltiples sectors de la indústria i reunint 25 premis i nominacions al llarg d'aquest increïble viatge. També hem desenvolupat tres frameworks únics per a cobrir la majoria de les necessitats XR dels nostres clients actuals i potencials: Telepport (VR Live Services), Vroadcaster (XR Immersive Media) i Butlar (AR / MR Location Enhancement).\nA més, creiem que les tecnologies emergents són capaces de millorar la nostra societat de moltes maneres diferents. És per això que també comptem amb un Programa Social on invertim, donem suport i participem en projectes destinats a implementar la innovació en temes socials per a impulsar un canvi social positiu.\nSer una de les persones de contacte per a totes les qüestions relacionades amb el bon funcionament i l'evolució del showroom de Visyon:\nAssumir la responsabilitat dels avisos d'avaries o de mal funcionament\nGestionar les garanties dels equips i sistemes de Visyon\nResponsabilitat o participació en la instal·lació de nous equips\nCoordinar i dur a terme demostracions de l'equip per a serveis i productes propis i de tercers, així com per a altres activitats promocionals relacionades amb el corporate branding i amb la venda indirecta dels nostres serveis i productes.\nDur a terme sessions de formació pel personal propi i per a tercers durant el procés d’onboarding i per a determinats esdeveniments.\nInstal·lar i desmuntar el hardware / software necessari, així com plataformes i instal·lacions, en fires comercials i en exhibicions pròpies. Participació activa en aquests esdeveniments com a responsable o com a figura de suport amb responsabilitats tècniques i d'atenció al públic visitant.\nEn determinades ocasions, assumir responsabilitats d'atenció al client.\nTrimestralment crear informes tècnics de funcionament dels productes i serveis oferts\nMantenir l'inventari al dia de tot el material que té el showroom de Visyon\nIdentificació de l'aparició de nous equips i sistemes de hardware nou, així com de noves tendències que sorgeixen en el mercat i compartir-ho amb tot l'equip de Visyon\nResponsable del disseny del hardware per a determinats projectes. Instal·lació, prova i solució de problemes per a nous productes i / o sistemes\nResponsable o membre de l'equip de disseny i la construcció de determinats prototips.\nCol·laboració amb el nostre equip de programadors, proposant solucions i alternatives als obstacles i oportunitats de desenvolupament que presenten els projectes\nConeixements i experiència en el disseny i muntatge de sistemes usant microprocessadors de propòsit general (Arduino, Raspberry Pi, ...)\nConeixements i es valorarà positivament que la persona tingui experiència en el disseny de circuits electrònics\nConeixements bàsics de programació\nExcel·lents habilitats comunicatives\nExcel·lents habilitats per a treballar en equip\nCastellà i anglès fluid, escrit i parlat\nPredisposició per a viatjar a nivell internacional\nContacto Política de Privacidad Aviso Legal Quienes somos\nMediapro © 2020


La CTAC-UGT entra al Consell Català del Treball Autònom com a primera força sindical | UGT Catalunya\nLa CTAC-UGT entra al Consell Català del Treball Autònom com a primera força sindical\nPublicat el 31 Octubre, 2014\nLa nostra organització representa més de 35.000 treballadors per compte propi i està implementada en més de 30 sectors d’activitat\nLa CTAC-UGT de Catalunya ha lliurat aquest matí al director general de Treball Autònom de la Generalitat de Catalunya, l’expedient de representativitat per a la creació del Consell Català del Treball Autònom. Aquest expedient acredita la CTAC com a primera organització sindical de Catalunya, amb més de 35.000 autònoms representats.\nEl Consell Català del Treball Autònom, que es crea per primera vegada a Catalunya, té les funcions d’emetre el seu parer amb caràcter facultatiu sobre els avantprojectes de lleis o projectes de decrets que incideixin sobre el treball autònom, elaborar propostes i/o informes en relació amb les línies d’actuació en matèria de treball autònom, i participar en el Consell del Treball Autonom Estatal.\nLa CTAC-UGT de Catalunya, primera organització sindical dels treballadors per compte propi a Catalunya, ha avalat la seva representitivitat en el col·lectiu: des de la seva constitució l’any 2001, la CTAC-UGT s’ha implementat a les quatre províncies catalanes i s’ha establert en més de 30 sectors d’activitat.\nAixí mateix, la CTAC-UGT de Catalunya manté relacions permanents amb més de 60 municipis, consells comarcals, diputacions i universitats que, en els darrers quatre anys, ens han permès assessorar i formar més de 14.000 autònoms i emprenedors d’arreu del territori.\nPer altra banda, com a organització, la CTAC-UGT ha participat en més de 30 programes de creació d’empreses.\nAquesta entrada ha estat publicada a Treballadors/es autònoms/es amb els tags autònoms, Consell Català del Treball Autònom, CTAC, representativitat sindical, treball autònom . Guarda a marcadors permalink.


Panels informatius sobre les Roques del Corpus\n1 de juny de 2018 (16:48 CET)\nCoincidint amb l'exposició de les Roques i el Bestiari de la processó del Corpus en la plaça de la Mare de Déu, des d'aquesta vesprada i fins al migdia de diumenge, dia 3, s'instal·laran uns panels explicatius nous sobre la història i el significat de cadascuna de les 11 Roques i dels animals fantàstics que desfilen en la processó de la festa grossa.\nAquesta iniciativa converteix aquest enclavament i l'exhibició de les roques en una extensió del reformat Museu del Corpus a l'aire lliure, en uns dies de gran afluència de gent. «Difonem els valors artístics i patrimonials de la festa grossa de la ciutat i fem visible un museu remodelat, cada vegada amb més visites i en vies de ser per fi reconegut com a museu oficial», ha explicat Fuset.\nA més, enguany també la Regidoria de Cultura Festiva ha sotmés les Roques del Corpus a una revisió per preparar-les per a la seua exhibició a la plaça de la Mare de Déu i per a la seua participació en la processó de la festa grossa. Un equip professional ha realitzat els treballs necessaris també per a supervisar l'estat i el correcte funcionament de les rodes i els eixos de les roques per assegurar la seua estabilitat i la capacitat de maniobra pels carrers pels quals discorrerà la processó.\nD'altra banda, la Regidoria ha mantingut la seua aposta per una recuperació rigorosa dels colors litúrgics tradicionals. L'any passat la Roca Diablera ja va incorporar l'ornamentació amb flors negres, com a símbol de la negació de la virtut i prefiguració dels pecats capitals. Es consolida així la recuperació dels simbolismes tradicionals associats a les Roques per a valorar el patrimoni immaterial de la festa.\nA més, s'han editat fullets explicatius de les Roques, elements simbòlics del Corpus, tocs de campanes propis de la festivitat i la composició de la Cavalcada del Convit i la Processó del Corpus. "Continuem prioritzant la cura permanent i preventiva dels elements patrimonials principals de la festa grossa. Protegim així el nostre singular patrimoni festiu", ha explicat Fuset.


Visita a l'Institut d'Investigació Sanitària de Palma\nEls alumnes de 1r i 2n de Batxillerat que cursen l'assignatura de Biologia, han visitat l'Institut d'Investigació Sanitària de Palma (IdISPA), que es troba a l'hospital de Son Espases.\nHan pogut conèixer de primera mà, com es treballa en les diferents àrees d'investigació, així com els diferents professionals que hi fan feina.\nLa Dra. Dora Romaguera i el Dr. Javier Pierola ens han preparat una visita guiada pels diferent departaments de microbiologia, neurociència, citometria, biobanc, microscipia, alimentació i salut; explicant en cadascun d'ells tota la tasca que realitzen diàriament.\nEl tractament d'ictus cerebral i malalties genètiques associades a l'aparició de demències, estudi i/o modificació d'antibiòtics, realització d’assajos clínics relacionats amb la nutrició entre moltes altres coses.\nPocs alumnes han tengut el privilegi d’entrar per primera vegada a les aules on es cursarà el 1r de Medicina de la Universitat de les Illes Balears.\nHa resultat una experiència molt enriquidora, motivadora i de gran ajuda pels nostres joves que necessiten orientar-se cap a uns estudis superiors.\nMoltes gràcies a tots els professionals de l’IdISPA que han estat pendents de tots noltros i han contestat gustosament totes les preguntes realitzades.\nEsperam poder tornar-hi en un futur no molt llunyà.\nVeure publicació al Diario de Mallorca\nDijous 29 d'octubre realitzàrem una sortida cultural amb l'alumnat de 1r de batxillerat. La sortida fou organitzada pel departament de pastoral (Marga Pons i Pilar Ruano)i el professor de llengua catalana (Rafel Ramis).\nPartírem a les 8h del matí amb un dia esplèndid. Quedàrem tots a la plaça i pujàrem a l'autobús de l'EMT fins a la parada Manacor 27. Devora la benzinera ens esperava na Marga.\nTot seguit ens adreçàrem al Parc de la Mar on berenàrem tots plegats.\nDesprés de berenar anàrem al monument del Passeig Sagrera d'en Ramon Llull on aprenguérem que fou esculpit per l'escultor basc, nascut a Guernika, i afincat a Mallorca, Horacio de Eguía, el 1966 i inaugurat el 1967 durant l’època franquista i en ple boom turístic. L'escultura està feta de bronze i granit i té uns tres metres d'alçada i consta de quatre inscripcions en llatí, català i àrab respectivament.\nPosteriorment, mentre un grup posava rumb cap a Sant Francesc, per veure el claustre i el sepulcre del savi, l'altre anava cap al Museu Diocesà on visità una exposició meravellosa sobre el beat.\nEl projecte de la sortida va ser conèixer més a fons la figura mallorquina més rellevant de la història des d'un altre punt de vista més lúdic i en un espai fora de les aules. Els alumnes cercaren informació a través del google i completaren una fitxa amb les explicacions teòriques del professor i els diferents llocs emblemàtics que visitaren.\nA Sant Francesc aprenguérem com i quan va morir Ramon Llull i visitàrem el claustre gòtic del segle XIII. Després anàrem cap a la basílica i contemplàrem el sepulcre d'alabastre enlairat del beat realitzat per l'escultor Francesc Sagrera el 1487. Entre el claustre i la basílica vàrem poder observar al·lucinats la Relíquia (un petit fragment de la mandíbula del possible futur sant).


El govern reivindica el paper de TIC Anoia i de la UdL per l’ampliació dels estudis universitaris a Igualada\nFa unes setmanes el govern municipal va fer oficial la posada en marxa, el proper curs, dels nous estudis de Tècniques d’Interacció Digital i Computació que s’impartiran a Igualada. La primera tinent d’alcalde, Àngels Chacón, ha volgut destacar el paper crucial que han jugat TIC Anoia i la Universitat de Lleida, concretament l’Escola Politècnica de Lleida, per fer realitat aquest projecte. Chacón remarca que per primera vegada en molt temps, es va asseure en una mateixa taula l’empresariat que posava de manifest la demanda de treballadors en aquest sector, l’administració i la universitat. La tinent d’alcalde considera que estem en un territori on hi ha moltes empreses relacionades amb el sector TIC, i al llarg del temps han posat de manifest la demanda de llocs qualificats en aquest àmbit. Per aquests motius, Àngels Chacón considera crucial el paper que ha jugat TIC Anoia i també la Universitat de Lleida. La tinent d’alcalde recorda que ja fa anys que hi treballaven, i que en aquell moment la UPC no veia la oportunitat per començar a impartir aquests estudis. Amb el temps, i amb l’entrada de Lleida al projecte universitari d’Igualada, va ser possible lligar les necessitats entre els tres pilars implicats.\nS’ampliarà la partida pels ajuts universitaris si s’acaba esgotant\nAl mateix temps, després d’aprovar les bases dels ajuts per als estudiants universitaris per aquest any 2018, la tinent d’alcalde ha explicat que si la partida destinada aquest any s’esgota, buscaran la manera d’ampliar-la.


Terceravia vota a favor de la proposició de llei de transparència però demana elaborar una llei ad hoc de participació ciutadana – Terceravia. Andorra ets tu\nDurant la seva intervenció, Carine Montaner ha recordat que “la transparència és el pilar de les democràcies modernes, on els ciutadans tenen dret a l’accés a la informació, especialment quan es tracta de diners públics, que són els diners de tots”. En aquest sentit, la consellera general de Terceravia ha recordat que “les lleis de transparència dels estats tenen com a objectiu evitar els abusos, la corrupció, la malapraxi i l’amiguisme”.\nNo obstant això, el grup parlamentari Terceravia ha anunciat que esmenarà aquesta llei i ha indicat que no comparteix una sèrie d’aspectes, com és el cas del criteri de Govern de voler “barrejar la transparència amb la participació ciutadana”, segons ha senyalat Carine Montaner. Per aquest motiu, la consellera general de Terceravia ha proposat l’elaboració d’una llei específica de participació ciutadana i ha afegit que “veiem en bons ulls elaborar-ne una altra de responsabilitat política”.\nD’altra banda, entre els aspectes a treballar en comissió d’aquesta preposició de llei, el conseller general Joan Carles Camp ha indicat en declaracions als mitjans que la proposició de llei “no s’adequa al article 205 de la carta del Consell d’Europa, tampoc indica quina informació es contempla com a secret d’Estat ni qui la regularà”. En aquest sentit, el conseller general de Terceravia ha afegit que “volem una transparència total i, per tant, no entenem que l’organisme que reguli aquests secrets depengui de Govern, perquè llavors la transparència potser no la tindrem”.\nTerceravia demana informació sobre la compra dels tests i del material sanitari... La modificació de la llei del notariat inclou les propostes de Terceravia,...


CONCURS LOGOTIP | CAMINS\nBloc de l'Escola Camins de Banyoles\nPAGINA WEB I BLOCS DE L’ESCOLA\nWeb Escola Camins\nDurant aquesta última setmana, les famílies de l’escola, les mestres i el personal que hi treballa hem pogut escollir la proposta que ens agradava més de les tres finalistes que hi havia.\nAquesta tarda hem conegut el resultat de les votacions. El logotip guanyador del concurs ha estat aquest:\nFelicitem a en David Díaz, creador del logotip. A partir d’ara el seu disseny representarà l’Escola Camins.\nVolem agrair la participació a tots/es els /les participants.\nBASES DEL CONCURS OBERT A TOTHOM\nPER ESCOLLIR EL LOGOTIP ESCOLA CAMINS\nL’objectiu del concurs és seleccionar un logotip destinat a ser la imatge de l’Escola Camins de Banyoles.\nPer al present concurs s’estableix un procediment obert de participació. Per a la selecció del logotip guanyador s’utilitzarà la fórmula de concurs.\nLes propostes es recolliran dins del termini establert en les presents bases, i l’opció guanyadora es decidirà entre tres finalistes per mitjà de votació democràtica per part de la comunitat educativa de l’Escola Camins, el proper mes de maig. Prèviament, un jurat format per la Comissió promotora del projecte farà la selecció per tal de deixar tan sols tres opcions finalistes. Aquesta selecció comptarà amb el vist-i-plau del Consell Escolar del centre.\nPodran participar en el concurs qualsevol persona presentant idees pròpies, inèdites i originals que compleixin els objectius del concurs.\nEn cas de ser menor de 18 anys cal aportar una autorització del pare, mare, tutor/a legal (veure Annex 1).\nCada participant podrà presentar un màxim de tres propostes. Les propostes hauran de contenir els següents elements:\n– Han de contemplar algunes de les reflexions i desitjos expressats per la comunitat educativa de l’escola, i detallats a l’Annex 2.\n– Es podran utilitzar com a màxim 4 tintes. Es valorarà l’ús de colors que siguin fàcilment traslladables a escala de grisos, per tal d’utilitzar el logotip tant en color com en blanc i negre.\n– Han d’incloure el text: Escola Camins\nLes propostes s’hauran de presentar en els següents suports:\n·Paper: es presentarà el logotip aïllat en versió color i en versió escala de grisos (blanc i negre). S’’ha d’entregar el logotip imprès, en color, en un DINA4 sobre una base de cartró marró de la mateixa mida.\n·Suport digital: es presentarà el logotip aïllat en versió color i aïllat en versió monocromàtica gravat en un CD. Els formats acceptats seran TIFF, JPG, PDF i vectorial, amb una resolució mínima de 300 dpi.\nCaldrà presentar les propostes dins un sobre tancat, on hi constarà el pseudònim de l’autor. En un altre sobre, també tancat, s’adjuntaran les dades de l’autor: nom i cognoms, adreça, adreça electrònica i telèfon.\nDins el primer sobre, també caldrà adjuntar-hi:\n-Un arxiu de text (en el CD) amb un escrit explicatiu del logotip detallant el seu procés de creació, el que vol transmetre i la seva relació amb els punts de l’Annex 2.\nEn el cas dels concursants menors de 18 anys, també caldrà incloure l’autorització dels tutors legals degudament signada.\nLes propostes es faran arribar a l’adreça següent:\nC/Condòrdia de les aigües de l’estany, s/n\nEl termini de presentació de les propostes és de l’1 al 23 d’abril (ambdós inclosos).\n6. Jurat i veredicte:\nEl jurat que farà la primera selecció de les idees finalistes estarà integrat pels membres de la Comissió Promotora del Projecte, formada per: pares i mares d’alumnes de l’Escola Camins, una representant del Claustre i una representant de l’Equip Directiu.\nEl jurat seleccionarà les tres propostes finalistes, i un cop n’hagi obtingut el vist-i-plau del Consell Escolar del centre, s’exposaran durant un període de 15 dies del mes de maig a l’Escola Camins. Els membres de la comunitat educativa del centre votaran l’opció guanyadora.\nEs comunicarà el veredicte via correu electrònic o per telèfon a tots els participants durant el mes de maig. També es farà públic en el plafó de l’escola.\nEls representants de la comunitat educativa podran sol·licitar al guanyador la realització d’alguns canvis a la proposta seleccionada per raons d’adequació a les necessitats del projecte.\nSi algun membre de la comissió es presenta al concurs, no podrà estar present en la deliveració per a la sel.lecció de la primera fase.\n– 2 entrades per la programació estable de teatre o música programats del segon semestre de l’any a la ciutat de Banyoles.\n– 2 entrades per la zona VIP de la Copa d’Europa de Triatló que tindrà lloc el juliol a Banyoles.\n– un lot de llibres.\n– obsequis de diferents patrocinadors.\n9. Propietat intel·lectual:\nEl logotip premiat quedarà en propietat exclusiva i permanent de l’Escola Camins, que tindrà completa llibertat per utilitzar-lo. Així mateix, l’autor/a del logotip cedirà la seva autorització per tal que l’Escola Camins pugui modificar, desenvolupar o adaptar el disseny de la proposta guanyadora.\nL’Escola Camins també es reserva el dret d’utilitzar qualsevol dels dissenys presentats en un futur. Podent realitzar qualsevol publicació, en qualsevol mitjà, material i suport present i futur i/o exposar tots o part dels treballs presentats als concurs, segons es cregui oportú, sense que això obligui a cap contraprestació, i citant en tot moment la seva procedència i autoria excepte aquells en el que els seus autors hagin expressat el seu desig de seguir a l’anonimat en el moment de no haver guanyat.\nLa participació en el concurs porta implícit el coneixement i l’acceptació total d’aquestes bases.\nEls participants eximeixen a l’organització de qualsevol responsabilitat que se’n derivi del plagi o de qualsevol altra transgressió de la legislació vigent en la que hi puguin incórrer els participants.\nLes propostes no premiades es podran recollir quan la organització ho comuniqui.\nSi hi ha despeses de reenviament de les obres aniran a càrrec de l’autor concursant.\nAnnex 1: Autorització a menors, per a la participació en el concurs\nAnnex 2: Trobareu les idees que recollides en un llistat que hem agrupat per categories ( Idees de les famílies de l’Escola Camins) i també en la presentació següent:\nPer qualsevol dubte o més informació: escolacamins@xtec.cat\nCELEBREM L’ÚLTIM DIA DE CURS A L’ESCOLA\nSOPAR DE FINAL DE CURS – JUNY 2016\nLES PLANTES – Fem l’escola més bonica\nBet en Taller de ritmes i concert a càrrec dels alumnes de l’institut Josep Brugulat\nSònia en Una corona per la Tuca


Transcaucàsia - Viquipèdia\n(S'ha redirigit des de: RFSS de Transcaucàsia)\nBandera de la República Federativa Socialista Soviética de Transcaucasia\nLa Transcaucàsia és una regió del Caucas que comprèn les Repúbliques d'Armènia, Geòrgia i Azerbaidjan.\nVa conformar en dues ocasions un sol Estat nacional. Durant la guerra civil russa, República Democràtica Federal de Transcaucàsia (9 d'abril a 26 de maig de 1918) i durant l'URSS com la República Federativa Socialista Soviètica de Transcaucàsia (del 12 de març de 1922 al 5 de desembre de 1936).\nLa bandera de la República Federal de Transcaucàsia va ser tricolor groga, negra i vermella. A l'establir-se la república federal soviètica la bandera va passar a ser vermella amb inicials.\nCronologia de la República Democràtica Federal de Transcaucàsia [modifica]\nAbril de 1917: El Consell Nacional Georgià es fa amb el poder a Geòrgia arran de la revolució a Rússia. A Armènia el poder passa al Consell Nacional armeni. Els diputats de la Duma russa que simpatitzaven amb el Musavat es van integrar en el Consell Nacional dels Pobles del Caucas amb armenis i georgians. El partit Musavat havia sorgit el febrer de 1917 de la fusió dels partits Mussavet (creat el 1911 per Mohammad Amin Rasul Zadeh) i el partit federalista, i el partit resultant va dominar el consell nacional de l'Azerbaidjan (consell nacional Tàrtar).\n20 de setembre de 1917: El Consell nacional de Pobles del Caucas (compost pels diputats caucàsics del parlament rus) proclama a Tbilisi un govern anomenat Comissariat Transcaucàsic (creat pels partits de l'esquerra moderada nacionalista, socialrevolucionaris de Geòrgia, Socialdemòcrates, Dashnak d'Armènia i Musavat de l'Azerbaidjan), dintre d'una Rússia Federal. Es va formar un govern únic provisional ineficaç i tres governs federals, autèntics amos de la situació.\n15 de novembre de 1917: Els comunistes es rebel·len a l'Azerbaidjan i en dominen extenses zones.\nfebrer de 1918: Revolució Russa. Després de la revolució russa les forces russes al Caucas es van retirar a la seva frontera anterior a l'inici de la guerra (menys algunes posicions estratègiques).\n3 de març de 1918: El Tractat de Brest-Litovsk reconeix a Turquia la possessió de Kars, Ardahan i Batum, que eren russes abans de la guerra. Nomes signat el tractat, els turcs ocuparen les regions de Kars, Akhaltsikhé i Adjària.\n25 de març 1918: El Musavat accepta la proposta de georgians i armenis de formar una República Federal de Trancaucàsia.\n26 de març de 1918: Es dissol el Comissariat Transcaucàsic i és substituït per la República Federal de Trancaucàsia, que vol negociar la pau amb Turquia, però els turcs es van mostrar inflexibles en l'acompliment dels acords de Brest-Litovsk.\n30 de març de 1918: Els turcs entren en territori d'Adjària.\n12 d'abril de 1918: El partit Musavat intenta ocupar Bakú, però els comunistes els ho impedeixen.\n13 d'abril de 1918: La República de Transcaucàsia entra en guerra amb Turquia.\n15 d'abril de 1918: Cau la ciutat de Batum (a Adjària), i la Federació, ja que no poden esperar ajuda russa, decideix proclamar la independència de Rússia. Les negociacions amb Turquia no foren fructíferes i l'Azerbaidjan no va donar suport a Armènia enfront de Turquia.\n17 d'abril de 1918: Els turcs, que han ocupat Batum, instauren una República sota la seva protecció anomenada República de Caucàsia Sud-oriental (Güneydogulu Kafkazya Cumhureyeti).\n22 d'abril de 1918: El Parlament Transcaucàsic (Seym) proclama la plena independència en relació a Rússia. La federació no arriba a ser operativa. Geòrgia estava governada pel partit socialdemòcrata, l'Azerbaidjan pel partit Musavat i Armènia pel Dashnak, tots tres menxevics però amb fortes diferencies nacionals. El president de la Federació fou el menxevic georgià A. I. Txkhenkeli. El govern federal de Trancaucàsia havia d'incloure tota l'Armènia russa, però el març de 1918 el Tractat de Brest-Litovsk havia entregat Kars, Ardahan i Batum als turcs, territoris que Turquia va ocupar ràpidament i que la federació ja no va poder recuperar.\n8 de maig de 1918: Els comunistes prenen Bakú i proclamen el govern de la Comuna de Bakú. Un embrió de govern republicà (menxevic) es forma a l'oest, a Gandja, amb els partidaris del Musavat.\n22 de maig de 1918: Armènia abandona la federació. El mateix dia l'abandona Geòrgia.\n23 de maig de 1918: Geòrgia demana ajuda a Alemanya.\n26 de maig de 1918: La federació de Trancaucàsia queda formalment dissolta.\n28 de maig de 1918: El Musavat proclama la República d'Azerbaidjan, que controla un terç del país (els tres districtes occidentals). Els comunistes resten els amos de Bakú i de la resta de l'Azerbaidjan, aliats a la Rússia bolxevic. Dirigia el govern del Musavat el menxevic Xaumian.\njuny de 1918: Geòrgia firma la pau amb Turquia renunciant a Batum, Kars, Ardahan, Akhalsikhé i Akhalkalaki. La independència georgiana és reconeguda per Rússia (en un tractat complementari de Brest-Litovsk) i per Alemanya, Àustria i Turquia (el govern georgià no fou formalment reconegut pels aliats fins al final de la guerra).\njuny de 1918: Els turcs passen a l'ofensiva i entren a l'Azerbaidjan, i la República (govern de Gandja) queda sota la influència (i de fet sota l'ocupació militar) dels turcs.\njuliol de 1918: Els comunistes de Bakú es divideixen. Alguns volien obtenir l'ajuda britànica (els britànics s'havien establert a Pèrsia) per rebutjar els turcs. Els menxevics i els armenis (membres del Dashnak) afavorien les intervencions.\n31 de juliol de 1918: Els bolxevics dimiteixen del govern de Bakú i s'acaba la comuna.\n1 d'agost de 1918: Els menxevics russos i els armenis del Dashnak constitueixen temporalment un govern a Bakú anomenat la Dictadura de la Càspia Central. Per combatre els musavatistes i els turcs que avançaven per l'Azerbaidjan i cap al nord (Daguestan), aquest govern demana l'ajuda britànica.\n17 d'agost de 1918: Tropes britàniques entren a Bakú, on són acollides pel primer ministre Iatxovski, un menxevic, i pel cap del Dashnak armeni Khatxaturov (un petit contingent britànic ja hi havia arribat el 4 d'agost). Els bolxevics, arrestats des l'u d'agost, foren deportats a Astrakhan i afusellats pel camí, a Krasnovodsk (Turkmenistan).\nagost de 1918: Es forma a Lenkoran, a l'empara de l'ocupació britànica de Bakú, la Dictadura Militar provisional de Mugan, dirigida pel coronel Iliaixèvitx i per Sukhorukov.\n14 de setembre de 1918: Els britànics abandonen Bakú davant l'arribada de les forces turques a les portes de la ciutat.\n15 de setembre de 1918: Els turcs i els seus aliats musavatistes entren a Bakú el 15 de setembre de 1918, l'endemà d'evacuar-la els britànics junt amb els principals líders de la Dictadura del Caspi Central. La Dictadura del Caspi desapareix.\n24 de setembre de 1918: El Musavat, amo de Bakú junt amb els turcs, reitera la proclamació d'independència de l'Azerbaidjan.\n30 d'octubre de 1918: Armistici de Mudros després del qual els turcs comencen a retirar-se de l'Azerbaidjan i altres zones, retirada generalitzada el novembre. En virtut de l'armistici els britànics havien d'ocupar Batum i parcialment sis vilaiats de població armènia.\nnovembre de 1918: Un Alt Comissariat per al Caucas fou designat pels aliats per controlar la zona del Caucas. Va establir la seu a Tbilisi el desembre sota la direcció d'Oliver Wardrop.\ndesembre de 1918: Un Parlament organitzat pel Musavat comença a funcionar a Bakú. Els britànics ocupen Batum, i entren a Adjària i Lazistan, evacuades pels turcs, però els militars turcs conservaren el control de Kars. Els otomans es negaven a retirar-se d'aquesta ciutat i el seu governador militar hi va constituir un govern provisional dirigit per Fakhr al-Din Pirioghlu (conegut com Fahrettin Pirioghlu), que va reclamar la sobirania sobre Kars i les regions turcòfones i musulmanes veïnes fins s Batum i Gumru (Alexandropol).\ngener de 1919: A Batum es proclama un govern autònom conegut com la República de Batum (Batumis Respublika).\nArmènia envia delegats a la conferencia de pau de París (gener de 1919) en una delegació conjunta entre els armenis que abans estaven sota domini rus i els de Turquia, on reclamen la creació d'una Gran Armènia amb ambdós territoris, projecte que tenia el vistiplau dels aliats, que proposaven un període provisional sota mandat d'una potència europea. Però els Estats Units, el Regne Unit, Itàlia i França rebutjaren exercir aquest mandat.\nmarç 1919: L'Assemblea Constituent de Geòrgia ratifica la independència nacional (el 27 de gener de 1921 fou reconeguda de jure pels aliats).\n2 d'abril de 1919: Es proclama la República Soviètica de Mugan.\n19 d'abril de 1919: Els britànics completen l'ocupació de la resta del territori de Caucàsia sud-occidental i entren a la ciutat de Kars, on el govern va quedar dissolt i els seus líders enviats a Malta.\nEl territori de Kars, junt amb Ardahan, és entregat a Armènia pels britànics.\njuny de 1919: Els armenis ocupen la república d'Araks.\njuliol de 1919: Després de la retirada britànica, el govern de Batum es dissol i el territori passa a sobirania de Geòrgia. També els altres territoris ocupats pels britànics foren entregats a Geòrgia i Armènia en les setmanes precedents.\nnovembre de 1919: Els britànics tornen a Bakú.\n15 de gener de 1920: El govern de l'Azerbaidjan és reconegut per les Potències, amb Fatali Khan com a primer ministre.\n27-28 d'abril de 1920: Esclata a Bakú una revolució bolxevic dirigida pel partit comunista Hummet, que es va fer amb el poder a l'Azerbaidjan (obligant el Parlament a renunciar als seus poders) i hi va proclamar la República Soviètica. Immediatament tropes russes de l'exèrcit roig arribaren a Bakú.\nmaig de 1920; Forces bolxevics armènies de l'exterior, ajudades per Rússia i l'Azerbaidjan, envaeixen el país, però hi troben molta resistència i són rebutjades.\njuny 1920: S'acorda un armistici entre Armènia i l'Azerbaidjan. Les negociacions de pau no són favorables per a Armènia. L'Azerbaidjan reclama la cessió de l'Alt Karabagh, Zangezur i Nakhitxevan. Encara que Armènia va rebre subministraments militars d'Anglaterra, la pressió de les forces turques, que havien començat la guerra i atacaven pel sud, obligà el govern armeni a negociar a la baixa.\njuliol de 1920: Armènia accedeix a renunciar als districtes reclamats de Zangezur i l'Alt Karabagh (a on de fet les forces armènies van continuar) i al de Nakhitxevan. El territori de Nakhitxevan fou ocupat per tropes bolxeviques russes i àzeris.\n28 de juliol de 1920: Una República Socialista Soviètica Autònoma és proclamada a Nakhitxevan.\n20 d'agost de 1920: El Tractat de Sèvres confirma la creació de la Gran Armènia, i les seves fronteres serien establertes en part mitjançant un arbitratge. Però quan aquest arbitratge (del president dels Estats Units) fou fet públic, ja els kemalistes turcs ocupaven l'Armènia turca.\nagost/setembre 1920: Armènia aconsegueix retardar per dos mesos la cessió dels territoris reclamats per l'Azerbaidjan (Zangezur i l'Alt Karabagh) i no reconeix el govern autònom de Nakhitxevan. Finalment accepta evacuar Zangezur i l'Alt Karabagh i reconèixer el govern de Nakhitxevan, però les forces militars d'aquests territoris romangueren als seus llocs i els àzeris no van poder fer efectiva l'ocupació. En aquest mes els turcs eren a Olti i Kars.\n30 de setembre de 1920: Els comunistes de l'Azerbaidjan signen un tractat d'aliança amb Rússia.\nnovembre de 1920: Els turcs prenen Alexandropol.\n2 de desembre de 1920: Se signa el Tractat de Gumru que posa fi a la guerra entre Turquia i Armènia, i que establia que Armènia renunciava a tots els districtes de l'Àsia Menor que abans havien estat turcs, i a Kars i Ardahan, i reconeixia la República Soviètica turcòfona de Nakhitxevan creada a l'esmentada regió. El mateix dia del tractat de Gumru, el Comitè revolucionari armeni (bolxevic) treu els seus militants al carrer i es fa amb el poder, protegits per les forces turques.\n3 de desembre de 1920: Les forces armènies a la Siunia i l'Alt Karabagh no poden esperar reforços i el líder militar Njde proclama la República Autònoma de Syunik amb capital a Tatev, dins d'Armènia.\ngener 1921: Amb tropes russes a Bakú, la república d'Azerbaidjan queda totalment satel·litzada encara que formalment independent. En aquest any 1921 Nakhitxevan s'uneix a l'Azerbaidjan com a república autònoma.\n25 de febrer de 1921: Una rebel·lió a Geòrgia amb suport dels bolxevics russos, dirigida per M. Mdavani, pren el poder. El president Zhordania fuig a Turquia i organitza una guerrilla nacionalista, que persistirà fins el 1924.\n18 de març de 1921: Es proclama la República Soviètica de Geòrgia.\n2 d'abril de 1921: Es proclama la República Soviètica d'Armènia.\n26 de abril de 1921: En proclamar-se la República Soviètica d'Armènia, la República de Syunik es proclama independent. Reduïda a part de l'Alt Karabagh, va prendre el nom de República de l'Armènia Muntanyosa. Encara van resistir uns mesos davant l'exèrcit roig, que finalment va conquerir la regió. Els dirigents van fugir a l'Iran.\n30 de setembre de 1921: Armènia declara la seva voluntat de formar part d'una Rússia federal.\n12 de març de 1922: Abkhàzia, l'Azerbaidjan, Armènia i Geòrgia ingressen a la República Federal Soviètica de Transcaucàsia. La Constitució formal es va verificar el 12 d'abril de 1922.\n12 de desembre de 1922: Es crea la República Federativa Socialista Soviètica de Transcaucàsia, que ingressa a la Unió Soviètica el 30 de desembre del mateix any com una de les entitats constituents de la Unió.\nObtingut de «http://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Transcaucàsia&oldid=11562528»\tCategories: CaucasRepúbliques Socialistes Soviètiques\tMenú de navegació\nDarrera modificació de la pàgina: 28 març 2013 a les 05:28.


BALAGUER PRESENTA PROP D’UNA SEIXANTENA DE PROPOSTES CULTURALS PER AQUESTA PRIMAVERA\nDestaquen dues exposicions pròpies al Museu de La Noguera, la setmana cultural de Sant Jordi, Jazz al Pati, la Biennal Gegantera, l’Harpia, la Nit de la Cultura i l’Encontats\nDes de l’Àrea de Cultura destaquen l’esforç per treure la cultura al carrer aquests mesos de primavera i segueixen apostant per incloure les propostes dels programadors privats al llibret i a la pàgina web\nLa ciutat de Balaguer presenta la temporada cultural de primavera amb una seixantena d’activitats per a tots els públics. Amb l’arribada del bon temps, tornen les activitats a les places, patis i carrers com ho demostra el fet que bona part de l’oferta cultural dels propers mesos transcorrerà ens espais oberts. Cal destacar propostes com Jazz al pati, la mostra internacional de jazz per a joves intèrprets del 12 al 15 de maig que arriba a la cinquena edició, l’Harpia Balaguer Medieval, que es trasllada, per a quedar-se, al darrer cap de setmana de maig; la setena edició de l’Encontats, el mercat del conte i el llibre il·lustrat de Balaguer, i la segona jornada professional d’il·lustració i disseny gràfic del 16 al 19 de juny, La nit de llegendes o la La setmana cultural de Sant Jordi, amb activitats adreçades a tots els escolars de la ciutat, presentacions de llibres, tallers o la revetlla de Sant Jordi a la Biblioteca, que oferirà una degustació de vins del seller Rubió de Sols.\nUna de les novetats que s’incorpora al calendari cultural és La nit de la cultura, el primer cap de setmana de juny. Una vetllada que servirà per reivindicar la cultura local i premiar als guanyadors dels Premis Ziryab i del Premi Comte Jaume d’Urgell.\nEn l’apartat d’exposicions, el Museu de La Noguera presenta Geometria del taquímetre i La Noguera terra mística 432. Dues exposicions de producció pròpia que ens apropen la figura de l’artista balaguerí Josep Ma Llobet, per una banda, i les ermites de la comarca per l’altra. Per la seva banda, la Fundació Privada Marguerida de Montferrato, presenta Eixa Calma.\nEl grup de rock català Brams arriba al Teatre Municipal de Balaguer en una nova edició del Festival Barnasants a la capital de la Noguera. El Teatre recupera la proposta Akelarre, ajornada el passat 11 de març, i també acollirà l’Escola de Música en concert. Els espectadors també podran gaudir de la proposta Impro show lover’s night al casal Lapallavacara i la temporada regular de la sala La Mercantil amb les obres Here comes your man, Estimat Pablo, Bess Mironova o el ballarí Cesc Gelabert. Finalment, Cat Klezman Trio, de la mà de l’Associació Art 4, ens proposa fer "Una Volta al Món en 80 minuts", un espectacle íntim i explosiu que recorre algunes de les cançons més representatives de la música Klezmer.\nCom ja es va anunciar aquesta setmana, la pel·lícula “Josep” del dibuixant francès Aurel i una xerrada amb el nebot del protagonista, Jordi Bartolí, servirà per donar el tret de sortida de la segona Jornada professional d’il·lustració i disseny gràfic. Les pinzellades de Paula Bonet i els acords de The New Raemon tancaran la jornada amb l’espectacle “Quema la Memoria”.\nParlar de primavera és parlar de llibres, de Sant Jordi i de l’Encontats, per això la llista de llista de presentacions és llarga aquests propers mesos: No ho diguis a ningú; Siempre Raquel; A peu per Montdeví i altres serres de Ponent; Diccionari biogràfic d’Estat Català; Cicatrius. Relats d’històries silenciades; Joan Sauret. Tasca i esperança i La sardana en el currículum escolar. Com fer-ho possible?\nEn l’apartat de cinema el Cicle Gaudí de Cinema amb les projeccions de les pel·lícules Sis dies corrents de Neus Ballús, Mediterráneo i Libertad, a més de l’estrena mundial de la guanyadora de l’Ós d’Or Alcarràs de Carla Simón completen el catàleg de cultura per aquesta primavera.\nTota aquesta informació es pot trobar al llibret Cultura Balaguer. Primavera 2022 que ha editat la Paeria o a la web agenda.balaguer.cat