Coneix el significat de la medalla de Sant Cristòfol | CLMGF\nSant Cristòfol és el patró dels viatgers i d’aquí que en moltes ocasions se li resi quan s’ha de viatjar o que fins i tot es compri una medalla en la qual apareix representat, però coneixes la història d’aquest sant i el perquè de la seva medalla? Coneix el significat de la medalla de Sant Cristòfol.\nQui va ser Sant Cristòfol?\nSabem poc de la vida de Sant Cristòfol i no sabem si la informació que tenim és veraç. Es creia que Sant Cristòfol va néixer d’un rei de la terra de Canaan o possiblement Aràbia. Sant Cristòfol, anomenat Offerus, va resoldre servir només els més forts i valents. Era un home d’extraordinària força i grandària. Diverses fonts el descriuen amb una alçada de 7 ½ a 12 peus d’altura. Tot i que es desconeix la data de naixement de Sant Cristòfol, va morir màrtir al segle III, havent convertit a milers a l’cristianisme.\nSegons la llegenda, Sant Cristòfol va servir a el nou rei fins que va veure a el rei fer el senyal de la creu i fugir espantat davant la menció de el diable. Sant Cristòfol va buscar llavors a el diable i el va servir fins que va notar que el diable temia a la creu i Jesús. Va continuar buscant a el rei més gran i va conèixer a un ermità, que li va parlar de la fe cristiana. L’ermità li va dir a Sant Cristòfol que gràcies a la seva gran grandària, podia servir Déu portant a la gent per un riu perillós. Sant Cristòfol ho va fer, a el servei de Déu. Un dia va portar a un nen a l’altre costat del riu i va notar que el nen pesava cada vegada més. El nen li va dir que ell va carregar amb el pes de l’món sobre les seves espatlles i el que va crear el món. El nen es va presentar a Sant Cristòfol com Crist, el seu rei.\nA partir de llavors, Sant Cristòfol es va dedicar a explicar la seva història convertint a molts a l’cristianisme, cosa que va despertar la ira el prefecte de la regió, Dagnus de Samos, a Lícia, qui va ordenar empresonar Cristòfol, qui després de cruels suplicis va ser decapitat.\nTot i que la història és popular, se sap tan poc que el 1969, com a part d’una gran revisió, l’Església Catòlica el va eliminar de l’calendari romà. No obstant això, amb tanta tradició i llegenda al seu voltant, la imatge de Sant Cristòfol amb un nen segueix sent una opció popular per a les persones que compren joies cristianes o religioses ja que sol representar-se en una medalla que porten moltes persones.\nLa medalla de Sant Cristòfol representa així a el sant portador de Crist sobre les seves espatlles en aigües turbulentes, amb les paraules “Sant Cristòfol ens protegeix”. La gent que sol portar medalles com penjolls en devoció a Sant Cristòfol ho fan per invocar la seva benedicció atès que és considerat un sant protector, especialment durant trajectes i viatges llargs. De fet, moltes persones porten no només la medalla de Sant Cristòfol penjada, sinó que també la col·loquen en els vehicles (o la tenen en forma de petita estàtua) per protegir-se contra accidents automobilístics.\nSant Cristòfol és també el patró dels jardiners, mariners i transportistes. S’invoca per protegir contra llamps, tempestes, pestes, epilèpsia i fins i tot mals de queixal.\nD’altra banda, la medalla de Sant Cristòfol sol regalar també als nadons a l’néixer, ja que és quan inicien el viatge de la seva vida, o als estudiants universitaris quan comencen la seva carrera i un nou “viatge” en els seus estudis i en el seu camí cap a l’adultesa.\nOració de Sant Cristòfol\nal costat de el fet de portar una medalla de Sant Cristòfol per protegir-se en els viatges, moltes persones resen a aquest sant mitjançant una oració d’origen desconegut encara que la veritat és que va haver de ser creada a la segona meitat de l’Segle XX si bé en ella s’esmenta als cotxes.\nAquesta és l’oració que se sol resar a Sant Cristòfol:\nSenyor meu, concedeix que la meva mà sigui ferma i l’ull despert perquè cap home per mi rebi dany o sigui mort. a tu em vas donar la vida: concedeix que per acte meu no sigui el teu do diví tret o tacat sense remei.\nProtegeix, Senyor meu, de el foc els que amb mi van i de tota calamitat, així et prego; ensenyeu-me a fer servir de l’automòbil, per complir la necessitat aliena; a no perdre el teu món per desig insà de velocitat, perquè jo així pugui amb alegria i amor seguir el meu camí.\nAmén a Conceded als que us invoquen, gloriós màrtir Sant Cristòfol, que siguin preservats de la pesta, les epidèmies, els terratrèmols, els llamps, les tempestes, els incendis i les inundacions.\nProtegednos amb la nostra intercessió durant la vida, en les calamitats que la providència tingui disposades , i en la mort libradnos de l’eterna condemnació , assistint Vós a la nostra última hora per poder assolir l’eterna benaurança .\nCristall o vidre? »\n« La importància de la negociació i la resolució de conflictes


Nou Barris viu un Sant Jordi de barri – NouBarris.Net\nMolts veïns del districte han gaudit de la jornada lluny de les aglomeracions\nLa via Júlia va tornar a convertir-se ahir en un gran aparador de roses i llibres per Sant Jordi. Centenars de veïns i veïnes del districte es van apropar a les parades de les entitats, esplais, llibreries i altres botigues del districte. Allà els veïns van poder triar, sense gaires aglomeracions, entre les novetats literàries o el llibre de segona mà solidari. També van poder comprar les roses més tradicionals o triar-ne d’altres més originals i arriscades. Tampoc van faltar les signatures de llibres, molts d’aquests fets per escriptors i escriptores del districte. També es van poder veure exposades a les paradetes moltes de les publicacions locals que parlen de la història de Nou Barris.\nLa via Júlia no és només un lloc per aquells veïns que no poden o eviten desplaçar-se fins al centre de la ciutat. Molts noubarriencs combinen la jornada de Sant Jordi entre paradetes del districte i el centre de la ciutat.\n18 d'Abril de 2008 Vetllada literària al centre Ton i Guida\n← Sant Jordi a Nou Barris\nEl poblat de barraques del pla de Santa Engràcia →


DONALLOP PRESENTA “CRISÀLIDE” A PALMA – Donallop.com\nDONALLOP PRESENTA “CRISÀLIDE” A PALMA\nVenue: CASA PLANAS\nAddress: Avinguda Sant Ferran, 21\nPhone: 971 96 67 51\nDONALLOP presenten el seu flamant CRISÀLIDE al Centre Cultural Casa Planas de Palma el dijous 11 d’abril.\nEn aquest nou disc, enregistrat a Cadis, a El Puerto de Santa María, amb el reconegut Paco Loco, el grup desplega un nou ventall de sonoritats, donant protagonisme als sintentitzadors i a l’espai per les paraules. Per primera vegada, enregistren l’àlbum en format de power trio al costat del bateria Josep Servera, facturant així un disc que beu del minimalisme pop, de la prosa poètica i en el que s’apropen a noves formes musicals, com les textures del trap, els ritmes del house i el beat de l’slowcore.\nSerà el segon concert d’aquesta gira, un espectacle totalment inèdit, un inici d’etapa en què el grup explora les màximes possibilitats de la formació de power trio i de les cançons d’aquest nou disc.\nS’obriran portes a les 20h i el concert començarà a les 20:30h a l’Espai Focal de Casa Planas. A més, en acabar, hi ha postparty al Cantonet de s’Escorxador. El grup donarà més detalls a les seves xxss.\nAquí a ENTRADIUM les ENTRADES!!\nNo et perdis la Presentació a Mallorca de CRISÀLIDE!


Aquest 2015 s’ha desenvolupat la primera edició d’un projecte educatiu en el que les llavors locals han estat protagonistes i en el que han col·laborat diferents serveis de l’Ajuntament i entitats de Granollers.\nEl projecte va iniciar-se amb un seguit de tallers d’elaboració de planter de llavors locals cedides pel Banc de Llavors del Vallès Oriental. En aquests tallers, els alumnes de la UEC (Unitat d’Escolarització Compartida) van tenir l’oportunitat d’aprendre a fer planter i conèixer algunes de les principals llavors locals de la comarca. A continuació, els mateixos alumnes van explicar la seva experiència a alumnes de primària de diversos centres.\nEl projecte va concloure amb un acte públic al barri del Lledoner en el que es van desenvolupar diversos tallers vinculats amb l’agroecologia i on es va cedir una part del planter elaborat pels alumnes de la UEC a l’Hort Museu del Lledoner.\nAquí podeu veure un vídeo del projecte.


A la Secció Oficial del Festival de Cine Europeo de Sevilla es podrà veure el documental El año del descubrimiento de Luis López Carrasco (LaCima Producciones, Alina Film, Magnetica Creative Lab, Cromagnon Producciones) que exposa la problemàtica social a Cartagena l’any 1992 amb els Jocs Olímpics coincidint amb l’Exposició Universal del 92 a Sevilla. El documental del jove murcià Luis López Carrasco realitzarà la seva premiere a nivell nacional després del seu pas per festivals internacionals com Cinema du Réel, Jeonju International Film Festival, Festival du Cinema Espagnol de Toulouse – Cinespaña o l’International Film Festival de Rotterdam.\nParal·lelament, a la Secció de Las nuevas olas -que es caracteritza per ser una finestra de descobriment per aquells treballs més originals, tant de joves com de veterans- s'estrenarà mundialment Pa’trás, ni pa’tomar impulso de Lupe Pérez García (Imposible Films) que mostra el camí que la protagonista, Carmen Mesa, ballarina de flamenc, emprèn cap a Buenos Aires per complir el seu somni que és ser ballarina de flamenc professionalment. Per fer-ho haurà de deixar enrere amistats i familiars i per ella no serà gens fàcil.\nA la secció dedicada a llargmetratges autoproduïts i amb una estètica trencadora, la Secció Revoluciones permanentes hi serà present Las cuatro esquinas y Madrid de Kikol Grau (Kikol Grau) que explica com va sorgir la història del punk, agafant el que es pot d’entre les deixalles, en el seu cas de YouTube i la cultura de masses.\nD’altra banda, a la nova secció d’aquest any, Historias extraordinarias. Sección Oficial Special Screen es podrà veure el documental de Max Lemcke, Billy (Bruto Films) que dona veu tant a les víctimes de “Billy el Niño” com a polítics en actiu, policies, periodistes i advocats.\nA la Secció Panorama andaluz cortometrajes torna a aparèixer Pilar Monsell, autora del documental Àfrica 815 (Proxemica) ja seleccionat aleshores al Festival de Cine Europeo de Sevilla i a altres festivals com L’Alternativa. Aquesta vegada, però, ho fa amb el curtmetratge Una revuelta sin imágenes de Pilar Monsell (Proxemica), on retrata els gestos d’una revolta oblidada, el motí del pa, liderada per dones a la ciutat de Còrdova l’any 1652.\nFinalment, a la Secció Cine en família es projectarà El meu germà persegueix dinosaures de Stefano Cipani (Neo Art Producciones, Paco Cinematografica), pel·lícula premiada amb el Premi del Públic Jove en els Premis del Cinema Europeu que narra la història del Giacomo Mazzariol, un jove que va penjar un vídeo del seu germà amb síndrome de Down a Internet i es va fer viral. Explica el procés des que s’assabenta que tindrà un germà molt especial fins que s’adona del què significa el seu germà per a ell i la seva família.


James L. Brooks | Blog sobre el món del cinema\nPosted Dv, 05/24/2013 - 07:29 by manel\nMillor... impossible és una comèdia melodramàtica sustentada en un excel•lent guió amb brillants converses i en unes magnifiques interpretacions dels seus principals personatges protagonistes.\nUn d’aquests personatges és Melvin Udall, un escriptor d’èxit que pateix un trastorn obsessiu compulsiu cosa que el fa una persona agressiva, prepotent i sarcàstica que viu en el seu petit món on tota la resta de la humanitat queda fora. Manifesta actituds racistes, homofòbiques, sexistes... encara que tot això és només un posat, la seva fortalesa des d’on es defensa de tot amb el seu agut enginy i amb la seva ment àgil i intel•ligent. La pel•lícula està farcida de bons exemples d’això, com aquell moment en que una incondicional fan de les seves novel•les li pregunta per la seva capacitat per a escriure sobre dones. La seva resposta és contundent: “penso en un home i li trec la sensatesa i la responsabilitat”. Melvin és un personatge a la deriva i quan ens acostem a ell per primer cop ens sembla pràcticament impossible que el veiem sortir-se’n del seu claustrofòbic univers.\nMelvin està interpretat per un magnífic Jack Nicholson que pot treure la seva inesgotable capacitat d’histrionisme i de sobre interpretació, sense que això arribi a restar-li ni una gota de credibilitat al seu personatge i a les situacions que interpreta. L’actor va afirmar que el personatge ha estat un dels més entranyables de la seva carrera i li va valdre la consecució d’un dels tres Oscar de la seva carrera.\nEn un segon vèrtex de la història es troba Carol Connelly, Carol la cambrera com l’anomena Melvin. Un gran personatge: lluitadora, forta, amb unes prioritats a la vida molt ben marcades, directe i assertiva. És mare soltera d’un fill asmàtic, cosa que li provoca constants complicacions de salut, no perquè la seva malaltia no es pugui medicar correctament sinó perquè la mútua que es pot pagar no cobreix certes coses.\nCarol està interpretada per Helen Hunt... meravellosa! Val la pena de veure la pel•lícula encara que només sigui per a gaudir de la seva interpretació. Omple magistralment els silencis amb un gest, amb una mirada, amb una actitud... sabent retratar perfectament en tot moment el seu procés mental. Va rebre també un Oscar per aquesta interpretació. Inqüestionable.\nI tancant el triangle protagonista trobem a Simon Bishop, un jove i sensible artista homosexual que està intentant de fer-se un lloc en el difícil món de l’art. El coneixem com una persona amb una vida molt ben encaminada envers els seus objectius, amb molta estabilitat i harmonia... i presenciem com se li ve avall tota aquesta aparença de control, com a conseqüència d’un conjunt de circumstàncies desencadenades.\nSimon està interpretat per Greg Kinnear que sap estar a l’alçada i donar una correcte rèplica als seus companys de repartiment. Amb la seva mesurada interpretació sap donar el contrapunt necessari als excessos de Nicholson.\nLes vides d'aquests tres personatges s'entrecreuaran en un punt de les seves vides... Tres personatges a la recerca d'una salvació que no aconseguiran sense la interacció i el suport dels altres dos.\nPortant la batuta de tot l’equip trobem a James L. Brooks, més prolífic com a guionista i productor que com a director: només ha dirigit 6 pel•lícules. A Millor... impossible fa la seva tasca amb correcció visual i un bon ritme narratiu.\nMillor... impossible és una bona mostra de com es pot fer una obra mestre cinematogràfica sense necessitat de complicar-se la vida. Totalment recomanable!


OASISIDESERTS: La mort del pare\nEl pare va tenir una vida atzarosa i difícil. Va néixer en una família de molts germans. L’avi, desheretat per haver-se casat per amor amb una mestra d’escola, va acabar guanyant-se al vida fent de mestre també. L’àvia Teresa va morir quan el pare tenia dotze anys i va deixar, si no m’erro, set fills entre nois i noies.A aquesta edat el pare anava a escola però també va començar a fer d’aprenent, per ajudar a casa. Amb setze anys va veure esclatar la guerra civil i, amb divuit, li va tocar anar al front amb la Quinta del Biberó. Va passar moltes penalitats i ens n’havia contat força aventures, de les quals en recordo ben poc. Tan sols d’una vegada que diu que, afamats com anaven, van trobar un porc als afores d’un poble per allà a l’Ebre, se’l van fer seu i la bèstia va acabar rostida i alegrant els estómacs d’aquella colla de soldats. Em sap greu no haver-li demanat, de gran, que m’ho tornés a contar i prendre’n nota.Després va venir la postguerra, iniciada amb l’internament en un camp de concentració a Burgos, als qual van seguir tres anys de Servei Militar obligatori. Després van venir els estudis interromputs, relacionats amb l’Enginyeria, i la feina a la Companyia Telefònica, de la qual vam viure tots durant molts anys. Clar que abans es va casar amb la mare i vam anar naixent primer els tres nois i després les quatre noies, de les quals sóc la primera.\nLa nostra família era com les d’aleshores: el pare treballava a fora de casa, la mare a dins. Sempre s’hi va escarrassar el pare, molt. Va tenir el punt d’honor de fer sempre bé la seva feina i va fer costat als seus companys. I a casa era un manetes que ho arreglava tot. Però li costava expressar-se i, sobretot, mostrar els seus sentiments. Tinc la meva pròpia idea sobre com rutllava la relació de parella, entre els pares, però no ve a tomb ni sóc ningú per jutjar. M’ha portat anys aprendre-ho, i encara m’és fàcil de caure-hi. El cas és que el pare es va fer gran, jo crec que es va cansar i va emmalaltir. Va acabar essent un malalt renal crònic, que depenia de la diàlisi per a seguir vivint. Va perdre l’humor i l’alegria de viure, fins a pocs mesos abans de morir. Un infermer de la clínica on el dialitzaven li va deixar un llibre que el va impactar. Crec que era “Estimada Marta”, d’en Miquel Martí Pol. El pare es va adonar que, malgrat que estigués malalt, també podia ser feliç i que això depenia d’ell i prou. I li va agafar pressa per parlar amb nosaltres, de les seves coses, del què sentia.\nVa venir l’hivern de l’any noranta-tres i allà cap al febrer, el pare va agafar un grip. Com que per a ell es podia complicar, el van ingressar en un gran hospital públic, del qual ja no en va sortir viu. Ell ja ho deia, que si l’hi tenien molts dies... Hi vaig passar la darrera nit de la seva vida, una nit de molt mal record. Només l’he contada a una persona i no ho faré pas aquí, però l’he arrossegada molt de temps. Vaig complir les ordres de les infermeres, però no vaig saber entendre la voluntat i el desig del pare. Pel matí va tornar la mare i me’n vaig anar a dormir unes hores. A les dotze del migdia em van trucar que el pare era mort. Va ser un xoc molt fort: en el fons, no hi comptava pas, jo. Era com si el pare hagués de ser immortal, per sempre. Em va costar un mes de poder començar a plorar-lo i sis mesos d’acceptar que el pare s’havia cansat de viure, que havia tingut una vida llarga i potser difícil, però més o menys realitzada dins de les circumstàncies. Que per més falta que em fes sentir la seva presència protectora, ell tenia tot el seu dret a descansar d’una vegada i per sempre. Durant molt de temps m’ha perseguit la idea que el pare va decidir morir-se aquella nit, en no sentir-se entès. Pensar-hi encara em fa mal...\nAhir, als posts de la Clídice sobre el Halloween i les tradicions relacionades amb Tots Sants, hi vaig trobar explicades coses de les quals n’he perdut el record i que ignoro si mai em van arribar a contar, a casa. Les vaig estar llegint al meu fill i a la nit, quan sopàvem, vam encendre una espelma en record de l’avi Oriol –el pare- els besavis i besàvies i el meu germà David, que va morir amb tretze dies quan jo tenia un any. Però sobre tot, la vaig encendre pel pare. Des del dia que el van enterrar a Montjuic, no he anat mai més al cementiri ni a cap missa en record seu. D’entrada em vaig sentir traïda, abandonada. Després vaig voler passar full, però no sé si ho vaig fer bé. Més aviat vaig intentar colgar la seva mort amb l’embolcall de la ignorància intencionada...I fins avui.\nCom diu la Clídice, la nostra societat no parla de la mort. Crec que és un greu error, que no volem comptar-hi, que no transmetem als nens una actitud honesta i saludable envers aquest fet. Ahir a la nit, vaig tenir un espelma encesa, al menjador de casa, fins que es va apagar per sí mateixa. De tant en tant me la mirava i em feia companyia. Em duia el record del pare, amable, dolç. Gràcies, Clídice.\nPublicat per IdeY a 13:02\nClidice 3 de novembre de 2009 a les 13:16\nA tu per llegir-ho i acollir-ho amb tan bones maneres. Cal fer les paus amb el passat i amb els nostres morts :) una abraçada :)\nIsabel De Yzaguirre. 3 de novembre de 2009 a les 14:16\nexactament ha estat com dius, fer les paus amb el passat. Recordar el morts amb l'amor que vam sentir per ells quan hi eren un cop superat el dolor de la pèrdua.\nLluís Bosch 7 de novembre de 2009 a les 18:50\nÉs un tema delicat i difícil. Jo també he intentat tractar-lo i reconec que te'n surts molt bé. En el meu cas, la relació amb el meu pare va ser sempre complexa, i quan el penses després de mort et venen tota mena d'emocions, fins i tot oposades.\nIsabel De Yzaguirre. 7 de novembre de 2009 a les 20:42\njo em vaig adonar del molt que m'estimava el pare i del poc que el vaig gaudir en vida seva quan ja era mort. I és ben cert que es remouen moltes coses i es desperten moltíssimes emocions.\njordicirach 8 de novembre de 2009 a les 19:25\nIsabel De Yzaguirre. 8 de novembre de 2009 a les 19:32\npassaré a conèixer el teu blog. Una abraçada :)\nProva amb Isuu\nLa primera postal...


Música Selvatge 2: Titànic per 1r d'ESO. Partitura per FLAUTA\nTitànic per 1r d'ESO. Partitura per FLAUTA\nUn any més i un Concert de Primavera més. I com cada any a l'institut toquem la cançó "My heart will go on" de la banda sonora de la pel·lícula Titanic, escrita per James Horner.\nAquest és un Wix renovat, ja que enguany participen per primera vegada els alumnes de 1r d'ESO i l'he adaptat respecte de la versió que féiem altres anys. També cal que sapigueu que podeu estudiar la partitura amb la tablet o el mòbil. Ja veureu que hi ha un acompanyament molt xulo i s'assembla molt al que toco jo a classe. Les fotos que hi he posat són retalls de premsa de l'any que es fa esfondrar (1912)\nFixeu-vos que hi ha una icona que us porta a la partitura de Noteflight per poder estudiar-la. RECORDEU QUE HI HA FA# A L'ARMADURA (i això vol dir que tots els fa són sostinguts)\nPublicat per musicaade a 8:55\nEtiquetes de comentaris: 1r ESO, 2n ESO, Curs 15-16, Flauta, Noteflight, Primavera 2016, Primavera 2018, Wix\nM'agrada molt aquesta canço i també tocar-la!\n14 de maig de 2016 a les 13:10


La Joviat i Parcir creen un nou segell editorial | NacióManresa\nper Redacció, 11 de juny de 2021 a les 20:53 |\nAntoni Daura i Jordi Vilaseca durant la signatura de l'acord | Joviat\nLa Fundació Joviat i Parcir Edicions han presentat aquest divendres la signatura d'un acord de col·laboració per crear un segell editorial. La voluntat d'aquesta unió és engegar dues col·leccions bibliogràfiques de manera conjunta posant en valor la gastronomia del territori i la tasca desenvolupada per l'escola al llarg de tota la seva història, amb la intenció que siguin unes obres rigoroses i de referència per al sector.\nEn la signatura del conveni -per part d'Antoni Daura de Parcir i de Jordi Vilaseca de Joviat- s'ha presentat la publicació dels dos primers volums de la col·lecció Gastroquaderns d'Aprenent. Aquesta vol ser una finestra al món i un altaveu al servei de la comunitat educativa dels treballs pedagògics de la Joviat, reflex de l'evolució creativa de l'aprenentatge. Es tracta de dues obres inèdites de pastisseria, Mirades Dolces i Dolça Creativitat, on l'alumnat n'és l'autor i el màxim protagonista. A més, Dolça Creativitat ret homenatge al Fundador de la Joviat, Josep Vilaseca i Atset (1933-2020), amant de la dolçor i de la llaminadura.\nGastroquaderns d'Aprenent neix en coherència amb la nova línia metodològica del projecte educatiu de l'escola, a favor del coneixement, del pensament reflexiu i crític i de l'emprenedoria, marcada per una connexió constant amb l'entorn i amb la història del sector.\nAmb un caràcter més general i universal, l'altra col·lecció posarà en valor tot el que ha succeït al llarg dels més de 30 anys de vida de l'Escola d'Hoteleria. S'escriurà conjuntament amb exalumnes de referència que, amb una trajectòria professional autèntica i significativa, deixen la seva empremta i accent arreu del món. Aquestes obres posaran en valor el llegat cultural i gastronòmic del nostre país i es faran amb la complicitat de diferents veus vinculades al territori.\nSeran, en principi, set volums, amb el producte com a protagonista. Una obra coral escrita i liderada per la pulsió del moment cabdal de transformació que viu la gastronomia mundial, a favor d'una nova consciència més responsable, més justa i més compromesa.\nAquest nou segell editorial suggereix el començament d'una aventura gastronòmica–literària de qualitat, sent un bon laboratori d'idees amb noves formes d'expressió conjunta en el sentit bibliogràfic i de divulgació, de Manresa al món.\nCultura i Mitjans, ensenyament, gastronomia, literatura, Parcir, Joviat


Festa dels Patrons de Rialp\nLa vila de Rialp va celebrar el divendres dia 26 de setembre la festa de St. Cosme i St. Damià. Un grup ben nombrós de persones es reuniren a la capella dels seus patrons per iniciar la processó cap a l'església parroquial de la Mare de Déu de Valldeflors amb el cant dels Goigs.\nA l'església s'hi celebrà l'Eucaristia presidida per Mn. Antoni Elvira, Vicari episcopal de l'acció pastoral i concelebrada pel Rector de la parròquia, Mn. Enric Vargas, i per Mn. Enric Prat i Mn. Joan Dies, preveres de l'arxiprestat del Pallars Sobirà.\nEn acabar la celebració s'entonà novament el cant dels goigs de St. Cosme i St. Damià i després de la processó es veneraren les seves relíquies i es lliurà una estampa dels patrons.\nLa Vila de Rialp celebra cada any amb molta joia aquesta festivitat. Després de l'Eucaristia es dugué a terme el popular ball dels Rigodons i un dinar de germanor. Com a cloenda de la festa la Camerata 432 sota la direcció d'Elena Rey interpretà un concert titulat Música per la Pau amb composicions d'Eduard Todrà, Pau Casals i Jordi Cervelló.


Es mostren les publicacions amb l'etiqueta Kalich\nBesedické skály és una zona rocosa a l’àrea de paisatge protegit de Český ráj, situada a la vessant sud i occidental del turó Sokol (562 m) sobre la vall de Jizera, a prop del poble de Besedice. Consta de tres ciutats de roca: Besedického, Kalich i Chléviště.\nBesedice Rock City: es troba al sud-est de la zona i les seves torres arriben fins a 10 metres. Vysoká skála també té un punt de vista amb vistes a les roques de Klokočské i Trosky.\nLa ciutat rupestre Kalich: ocupa la part sud de les roques i es caracteritza per nínxols de roca i blocs col·lapsats. També inclou una antiga capella de roca amb un altar del 1634 amb representacions de versos i calzes. Després de la Muntanya Blanca, els germans txecs es van amagar a les roques i es va celebrar culte aquí. Els versos aquí enregistrats provenen del Kšaft de JA Komenský, de la Bíblia de Kralická i del monjo franciscà J. Vitásek.\nLa ciutat de roques Chléviště - és la més gran de les tres poblacions rupestres de Besedické Rocks i ocupa la vessant occidental de Sokol. Es caracteritza principalment per torres de roca amb una alçada superior a 20 ...\nBesedické skály és una zona rocosa del Paradís Bohemi de la PLA, situada als vessants sud i occidental del turó Sokol (562 m) sobre la vall de Jizera, a prop del poble de Besedice. Consta de tres ciutats de roca: Besedického, Kalich i Chléviště. Besedice Rock City: està situat al sud-est de la zona i les torres arriben fins a 10 metres. Vysoká skála també hi ha un punt de vista amb roques de Klokočské i Trosky. La ciutat rupestre de Kalich: ocupa la part sud de les roques i es caracteritza principalment per nínxols de roca i blocs col·lapsats. També inclou una antiga sala de pregàries de roca amb un altar de 1634 amb representacions de versos i calzes. Després de la Muntanya Blanca, els germans txecs es van amagar a les roques i es va celebrar culte aquí. Els versos aquí enregistrats provenen del Kšaft de JA Komenský, de la Bíblia de Kralická i del monjo franciscà J. Vitásek. La ciutat de roques Chléviště: és la més gran de les tres poblacions rupestres de Besedické Rocks i ocupa la vessant occidental de Sokol. Es caracteritza principalment per torres de roca amb una alçada superior a 20 ...


Us podeu inscriure a partir del divendres 28 de maig a les 15:00 hores a través d’aquest enllaç.\nUs podeu inscriure a partir del divendres 4 de juny a les 15:00 hores a través d’aquest enllaç.\nEntrega de Premis Punts de llibre + Hora del Conte – Eva Gonzàlez\nHora del conte a càrrec d’Eva González.\nUs podeu inscriure a partir del divendres 11 de juny a les 15:00 hores a través d’aquest enllaç.\nObert de 9.30 a 13.30h. Tarda Tancat\nTANCAT – Sant Joan


Preciosa casa amb jardí i piscina privada a la tranquil·la urbanització de Casa de Camp de Begur, a pocs minuts de el centre i les millors platges de la Costa Brava.\nFantàstica casa de 5 dormitoris amb jardí i piscina privada a la tranquil·la urbanització Casa de Camp de Begur, a tan sols 5 minuts amb cotxe de centre i de les millors platges de la Costa Brava.\nLa casa té orientació a 4 vents i gaudeix d'unes magnífiques vistes panoràmiques a la muntanya i a la mar des de la terrassa superior.\nAccedint a la planta principal, hi trobem un bonic saló-menjador i una sala d'estar amb sortida a una bonica terrassa ideal per a dinars i sopars a l'aire lliure, una cuina office amb passamans a la sala-menjador i sortida a la mateixa terrassa, un dormitori en suite amb bany privat a dutxa, i 2 dormitoris dobles que comparteixen un bany complet en banyera.\nA la planta superior, a la qual accedim a través d'una escala interior, tenim una sala d'estar amb sortida a una fantàstica terrassa amb vistes a la mar ia la muntanya, i també 2 habitacions dobles que comparteixen un bany complet en banyera.\nA la zona exterior gaudim d'un ampli jardí amb piscina privada, zona de barbacoa i chill-out, un preciós porxo ideal per reunir-se amb familiars i amics, garatge tancat i aparcament exterior per a diversos cotxes.\nLa casa té calefacció central per radiadors de gasoil i un dipòsit d'aigua.\nNo dubti en contactar-si desitja més informació i visitar aquesta interessant habitatge situat en una de les millors zones de Begur.\nSala de màquines i bugaderia\nCasa de Camp és un complex tranquil i ben situada a escassos minuts dels pobles Begur i Palafrugell, on es troben tots els serveis durant tot l'any, i també es troba a 5 minuts de les millors platges de la Costa Brava com Aiguablava, Llafranc o Calella de Palafrugell.


Chli Alpa B13 Arosa Suïssa - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nSchwelliseestrasse , Arosa, Arosa, Suïssa, 7050 - Veure al mapa\nMés informació sobre Chli Alpa B13\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Arosa, no busqui més enllà de Chli Alpa B13. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Aquest modern hotel està situat a prop de atraccions populars de la ciutat com ara Club de Golf Arosa.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Arosa. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com biblioteca, lloguer de bicicletes.\nL'ambient de Chli Alpa B13 es reflexa en cada habitació. calefacció, balcó/terrassa, telèfon, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com centre esportiu, camp de golf (a 3 km), esquí, pesca, parc infantil que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Chli Alpa B13 és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Arosa.\nA deposit via bank wire is required to secure your reservation. Chli Alpa B13 will contact you with instructions after booking.


He caigut d'entre els candidats a #cataladel'any d'El Periódico. M'ho van advertir ahir al matí i, tot seguit, em van començar a arribar comentaris de condolença. I la meva resposta ha estat la mateixa a tothom: No hem de confondre els èxits amb fracassos!\nVa ser una sorpresa que situessin el meu nom entre els possibles candidats. I he d'admetre que em va fer molta il·lusió que em classifiquessin entre els 10 primers. Seria absurd que negués la satisfacció amb què he rebut tots els suports durant aquests dies. I si, abans que comencés tot això, m'haguessin dit que acabaria en el cinquè lloc, no m'ho hauria cregut!\nPer tant, no és moment per a lamentar res, sinó tot el contrari. És el moment de la gratitud cap a tothom que m'ha votat. Cap a la gent d'El Periódico i els companys amb qui he compartit la candidatura, entre ells, gent que es dedica a salvar vides.\nPer a mi, ha estat un honor. Una gran experiència i, sens dubte, un èxit dels que cauen quan no te'ls esperes. Si tots els fracassos fossin com aquest, benvinguts fracassos!\nTags: català de l'any\nEsta muy bien haber sido un "finalísimo", vamos todo un privilegio. Espero que por lo menos te concedan la Creu de Sant Jordi ;·)


Derrota del TAU Castelló a Melilla (82-72) - À Punt\nDerrota del TAU Castelló a Melilla (82-72)\nL’equip de Toni Ten ha caigut per 10 punts al pavelló Javier Imbroda de Melilla en la jornada sisena de la LEB Or.\nEl TAU Castelló encara no ha aconseguit la victòria fora de casa / TAU Castelló\n03 de novembre 2018 - 01:05\nEl TAU Castelló no ha pogut superar a un contundent Melilla en la jornada sisena de la LEB Or. Els de Toni Ten han acabat per davant en el primer període del partit gràcies a un triple de Javi Lucas en l’últim segon (15-17). Els castellonencs no han pogut comptar amb el brasiler Danilo Fuzaro, que no s’ha recuperat a temps de l’esquinç de turmell que va patir a Ourense.\nTot i el bon començament del TAU, el Baloncesto Melilla, un dels equips més potents de la categoria, ha aconseguit un bon avantatge en el segon quart, on ha resultat clau el base Josep Franch (millor jugador del partit amb 17 punts i 36 de valoració). El de Badalona, amb experiència en la Lliga ACB, ha liderat l'equip i han arribat al descans amb una renda d’onze punts (44-33).\nEl TAU Castelló ha donat la cara i ha arribat a reduir la diferència a només 3 punts després d’un bon contracolp de Sabonis (55-52). Però una bona defensa dels locals i un 47% d’encert en els tirs han arribat a l’últim quart amb un avantatge de 7 punts (59-52).\nJoan Faner començava el període amb un triple, però de nou el Melilla ha dominat el joc. Del costat castellonenc, tant Sabonis (11 punts i 13 de valoració) com el dominicà Juan García (12 punts i 26 de valoració) han mantingut els de Ten en el partit fins als últims compassos. Però Josep Franch amb l’ajuda de Juan Rubio han aparegut novament en el partit per a desequilibrar-lo. Amb el marcador final de 82-72 el TAU suma la seua quarta derrota. Divendres, els de Castelló tindran una nova oportunitat a casa contra el Covirán Granada.


Daniel Sieberg I GOOGLE - Eurecat Mobile Forum\nDaniel Sieberg I GOOGLE\nAutor de "The Digital Diet" i Director de Media Outreach\nA les seves oficines a tot el món, Daniel gestiona projectes i equips relacionats amb Google News Lab, estratègies de màrqueting de Google, associacions/patrocinis i divulgació de serveis relacionats amb eines de geo-localització, recerca, tendències, YouTube i visualització de dades.\nTambé exerceix com evangelitzador sobre com utilitzar el conjunt d’eines de Google per a la recopilació de notícies, anàlisi i creació de marca.\nAbans d’unir-se a Google, Daniel va ser corresponsal de televisió nominat a l’Emmy. El seu treball abasta la ciència i la tecnologia en quatre continents, apareixent a la CBS News, CNN, ABC News, NBC News, MSNBC, BBC News, NPR, PBS, The Daily, Al Jazeera, CNET, Discovery Channel, Bloomberg, Planet Green, Oprah.com, Nate Berkus Show, Dr. Oz Show, Details, Washington Post i el Vancouver Sun.\nVa rebre el premi Peabody pel seu treball com a corresponsal de la CNN durant la catàstrofe de l’huracà Katrina, i va rebre un alt reconeixement en la presentació d’informes incloent el premi Webby i el premi Wilbur.\nDaniel Sieberg és un expert en la gestió de les noves tecnologies, examina noves formes de racionalitzar l’ús de dispositius quotidians com els smartphones i treballa per augmentar la consciència de com la tecnologia afecta les nostres vides (reals) i als que ens envolten. La seva recerca abasta diverses vies de tecnologia, els negocis i la societat. Amb un focus ferm en l’era digital, Daniel utilitza la seva àmplia experiència per oferir formacions a alts directius sobre cóm establir estratègies útils i executables que abasten el màrqueting, les xarxes socials, les noves tecnologies i el medi ambient.\nPONÈNCIA: La manera saludable de gestionar les noves tecnologies\nEn el món actual hi ha innombrables maneres d’estar connectat i descobrir el món que ens envolta a través dels dispositius mòbils, i experimentar amb noves tecnologies com la Intel·ligència Artificial, realitat augmentada (AR/VR) o els drones. Però, com podem consumir tota aquesta informació sense sentir-nos abrumats? Daniel Sieberg és autor de “The digital diet” i cap de formació i desenvolupament a Google News Lab. En la seva ponència proporcionarà estratègies a seguir i consells per estar millor connectats i a ser més eficients gràcies a l’ús de noves tecnologies com la Intel·ligència artificial.\nSessió en què participa Daniel Sieberg I GOOGLEKEYNOTE SPEAKER: Daniel Sieberg-GOOGLE12:40h - 13:40hAuditori CaixaForum Barcelona\tEurecat Mobile Forum\tEurecat Mobile Forum és el congrés especialitzat en aplicacions mòbils i les darreres novetats, tendències i estratègies del sector de la mobilitat. El congrés tindra lloc el dia 29 de novembre a l'Auditori de l'Edifici Imagina. (Av. Diagonal, 177 l 08018 Barcelona)


Els Ports - HORTA DE SANT JOAN Els Ports - HORTA DE SANT JOAN\nHome » Els Ports\nLa fauna i flora dels voltant d’Horta de Sant Joan\nAnar a Fauna i Flora\nEls vestigis antics ens parlen de poblaments i de pastoreig\nAnar a Medi Humà\nAnar a Ecomuseu\nEls Ports és un espai molt gran en el que es poden fer activitats de tot tipus\nAnar a Visitar els Ports\nAls Ports hi ha la zona d’acampada, els mas dels Ateus.\nAnar a Zona d’Acampada\nEls Ports és un massís muntanyós a cavall entre el sistema mediterrani català i el sistema ibèric, entre les comarques catalanes del Baix Ebre, el Montsià i la Terra Alta, de l’aragonesa del Matarranya i de la valenciana dels Ports.\nTé un especial interès botànic, geològic i faunístic, amb un important paper dins de les vies migratòries europees i, en especial, durant els canvis climàtics quaternaris, quan va servir de refugi de diverses espècies vegetals i animals.\nEl patrimoni natural està representat principalment pel massís dels Ports, la part catalana és Parc Natural , i per la reserva natural del Riu Algars. Els Ports és un dels espais més ben conservats i espectaculars de l’àrea mediterrània i alberga una important mostra de flora i fauna (Al riu Algars, és troba una de les reserves més importants de Lludriga (Lutra lutra) de Catalunya.\nLa zona d’Horta, a la part interior dels Ports, suporta unes condicions climàtiques més continentals que la zona marítima. Degut a l’altitud, el clima es transforma en submediterrani, fet que es tradueix en un augment de les precipitacions i una disminució de la temperatura mitjana. El clima que predomina a la major part del massís, és un clima mediterrani de muntanya amb influència marítima, que es caracteritza per ser menys eixut i una mica més fred que el clima mediterrani de les planes litorals.\nCom en altres aspectes, els Ports presenten forts contrastos i es pot passar de la calma més absoluta, al vent de cerç huracanat, en un no-res.\nQuan bufa el vent de garbí, hem de tenir en compte que els núvols poden cobrir els cims pel damunt dels 1000 m des del Montsagre fins a Punta Blanca, i pot ser un perill per a l’orientació dels excursionistes. En cas de pluja intensa hem de tenir en compte el perill d’augment sobtat del cabal de rius i barrancs.\nLa neu sol fer acte de presència varies vegades a l’hivern, enfarinant totes les muntanyes i un cop o dos arriba fins i tot a la plana.\nLes Roques de Benet, situades al centre de tot el conjunt de muntanyes i separades d’Horta per una gran plana, ens atreuen la mirada i són punt de referència de tot el territori. Aquestes impressionants roques, són una de les formacions muntanyoses més característiques i emblemàtiques del Parc Natural. Les seves parets verticals de conglomerat s’aixequen gairebé 300 m i cauen a plom sobre un sòcol calcari.\nEl seu nom originari, Bene, és àrab i ja està recollit a la carta de poblament cristià del segle XII. El camí per pujar-hi està indicat i és apte per a tothom que tingui una mínima forma física. Des del cim a 1013 m, gaudim d’una visió a vol d’ocell fantàstica de tota la plana que tenim al davant i de les muntanyes que l’envolten.


El covid-19 dispara els residus per habitant a Ontinyent - loclar\nCada ontinyentí genera 27 kg de fem al mes, un 20% més que fa tres mesos, mentre que els contenidors de cartó i els envasos es desborden\n13 Jul. 2020 10:07 | ONTINYENT\nÉs un fet que la crisi sanitària ha canviat els hàbits de vida i consum. Els desplaçaments s'han reduït i molta gent ha canviat els menjars en bars i restaurants pel consum en les llars. “Des que començara el confinament hi ha hagut un augment sensible de generació de residus en referència a anys anteriors”, afirma el gerent de Recisa, Luis Unanue, “degut sobretot al canvi d'hàbit i comportament”, afig.\n“La gent no s'ha desplaçat, i els residus s'han generat en les localitats d'origen”, afig. “Aquest augment es va començar a detectar al març, a l'abril el constatem i al maig ha sigut molt gran”, detalla Unanue.\nEn el referit al fem urbà, al març es van generar 22’58 quilos de residus per habitant, a l'abril la quantitat va augmentar a 25’59 i al maig a 27 kg per habitant, un ascens del 20% en tres mesos. Si es tenen en compte els quilos totals a Ontinyent, al març es van recollir 820.080, mentre que a l'abril van ser 879.000 i al maig la quantitat es va disparar fins als 900.060 quilos, un augment de quasi un 10%.\nEn el referit a la recollida selectiva “s'ha desbordat”, sobretot els contenidors d'envasos i cartó. “En el vidre no ha ocorregut el mateix en estar els bars tancats”, comenta Unanue. El desbordament en contenidors no era un problema d'ara, sinó que “l'actual situació d'emergència sanitària ha vingut a acréixer-lo”, assegura el gerent de Recisa. “S'ha demostrat que la freqüència de recollida és massa justa”. A Ontinyent hi ha al voltant de 115 contenidors d'envasos, 108 de cartó i 120 de vidre. La recollida d'aquests contenidors es realitza els dilluns, dimecres i divendres. “La recollida selectiva és un servei que va a més, cada vegada es recicla més, llavors el futur passa per augmentar la freqüència de recollida o canviar el model”, afig.\nEn aquest sentit, des de la regidoria de Medi Ambient, Sayo Gandia explica que s'ha augmentat la freqüència de recollida en el disseminat, com sol fer-se, i que en aquesta zona la situació dels contenidors està més controlada. “S'ha avançat la temporada de pujada a les casetes amb motiu del covid-19”, matisa. No obstant això, expliquen des del consistori que enguany no poden realitzar un augment generalitzat de la freqüència generalitzada, ja que “no podem modificar el contracte”, que és mancomunat, i enguany “no tenim un augment de la freqüència contemplada, ja que no prevéiem la crisi sanitària”, comenten. “L'objectiu seria de cara al pròxim any realitzar una recollida òptima, amb augment de freqüència en els punts on puga produir-se desbordament”, afig. D'altra banda, la recollida porta a porta de tot el fem, inclosa la dels contenidors de reciclatge, haurà d'esperar fins que finalitze el contracte amb la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida, que serà en 2022.\nA l'augment de la generació de residus se suma l'incivisme d'algunes persones que deixen en els contenidors qualsevol tipus d'objecte, com puguen ser matalassos o andròmines velles, que haurien de depositar-se en el Ecoparc. Un problema que no és aïllat, sinó que succeeix en altres municipis de la comarca de la Vall d'Albaida. Per això, la regidor de Medi Ambient, Casaca Gandia, incideix en la responsabilitat per a evitar un mal ús dels contenidors i que aquests es convertisquen en focus d'insalubritat.


#81 · 01/Dic/2008, 10:28\nLa ruta del Llop\n#82 · 01/Dic/2008, 10:54\nJo crec que tots els esforços qu'es fagìn per concienciar a la gent que no som l'ùnic aimal sobre la terra, es important i tè que conduir a que encara qu'en sigui 1 el concienciat/da, ja es una bona tasca.\nTot i així ja en sentirem d'histories i renecs de la gent, que segons diuent ells tenent que soportar a les bestioles.\n#83 · 01/Dic/2008, 18:32\nDoncs ahir, quan passavem la collada de Toses cap a les 21:00 hores, més o menys, vam veure tres guineus i un gat salvatge! em vaig quedar bocabadat!\n#84 · 02/Dic/2008, 12:51\nPer la Collada de Gineus i Llebres s'en veuent forçes.\n#85 · 19/Feb/2009, 15:37\nara li toca a lo gall fer\nFotografia d'un gall fer\nEl programa de conservació durarà tres anys i té un pressupost de dos milions\nEl Departament de Medi Ambient i Habitatge de la Generalitat de Catalunya, i els Governs de Navarra, País Basc i Andorra portaran a terme accions concretes per a la millora dels hàbitats i la conservació del gall fer, la perdiu blanca, la perdiu xerra i el grèvol, coneguts amb el nom comú de galliformes de muntanya. Aquestes accions s’emmarquen en el projecte europeu Gallipyr que també té el suport de la UE, i en el qual també participen el Centre Tecnològic Forestal de Catalunya de Solsona, i altres entitats franceses, el Conselh Generau d’Aran i el GEIE Forespir.\nL’objectiu principal d’aquest projecte és crear una xarxa de seguiment dels galliformes de muntanya i millorar l’hàbitat i les poblacions d’aquestes espècies de manera concertada entre els diferents territoris de banda i banda dels Pirineus. La zona sobre la qual es durà a terme aquest projecte és la part pirinenca de França, de les comunitats de Catalunya, Navarra i País Basc i el Principat d’Andorra. Aquest projecte, que serà cofinançat per fons europeus, té un pressupost d’uns dos milions d’euros i una durada de tres anys. Es portarà a terme a través del programa Interreg IV-A i estarà coordinat en l’àmbit de la Comunitat de Treball dels Pirineus.\nDins de les accions que s’emprendran, es crearà una xarxa que permetrà centralitzar i aprofundir coneixements sobre galliformes de muntanya i els seus hàbitats, millorar la protecció i gestió de les espècies, i organitzar accions de difusió per a l’opinió pública. També es definirà una eina comuna a tots els socis per al seguiment i la gestió de les espècies, i s’hi faran accions transversals i específiques per a cada espècie. Per exemple, es preveu realitzar accions de silvicultura (intervencions modificant l’estructura del bosc) per a la millora de l’hàbitat de cria del gall fer. En el cas de la perdiu blanca s’efectuaran translocacions d’exemplars del Pirineu central a l’oriental per millorar la viabilitat genètica de la població. Pel que fa a la perdiu xerra també es realitzaran accions de millora de l’hàbitat a Catalunya i l’estudi de reintroducció de l’espècie a Navarra.\nFinalment, es preveu l’alliberament d’alguns exemplars de grèvol a la Val d’Aran, en aquest cas de manera pilotada pel Conselh Generau, d’on es va extingir en el passat, amb l’objectiu de recuperar-ne l’espècie.\n#86 · 16/Mar/2009, 18:16\nel torn és ara de lo voltor negre.\n#87 · 18/May/2009, 16:25\nAl teutub hi ha aquesta gravació de fa pocs dies de lo gall fer a lo Port.\n#88 · 18/May/2009, 20:02\nOsti, ara entenc per què es diu Gall fer, quina mala baba que gasta el tio, fa recular al càmara i tot!!!\nNosaltres ahir varem veure un isard prop de l´estany de Monges, sota el Montardo, em va sorprendre que estés allà, on encara està tot colgat per metres de neu!!!\nSuposo que sentia la caloreta i va decidir pujar a refrescar-se.\n#89 · 19/May/2009, 11:04\nPosiblement amb la calor de les valls, els isards comentçen ja a pujar per l'alta muntanya fujin de les calors, generalment a mitjans de Juny ja solen estar tots en alçada, famelles i cries incloses.\n#90 · 19/May/2009, 11:06 · Editado por RodaNeu\nI tant quel Gall Fer fà recular a molts animals, es el mateix que pasa amb els Galls d'indies, o amb les Oques, a vegades son millors guardians quels mateixos gossos.\n#91 · 28/May/2009, 12:13\nSegona part del video que va penjar el Llopdelport.\n#92 · 28/May/2009, 15:43\nUllet ( de ull òptic ) amb lo gall fer.\nBona gravació, com bufa el molt c.... ( ui que està protegit ), molt semblant a la bufada d'una serp o d'un gat emprenyat, al menys a mi m'ho sembla.\nA tenir en compte els que anem al bosc amb canalla.\n#93 · 28/May/2009, 17:02\nPer desgracia nostra aquest animals estàn molt aillats a les nostres muntanyes, l'impacte de l'home a fet fugir als animals a valls o llocs pocs freqüentats, entre sorolls, linies electriques, gent pel bosc, bueno qualsevol tipus de contaminació a fet recular tots el animals.\n#94 · 04/Jun/2009, 15:18 · Editado por llopdelport\nNom científic castellà ang lès francès\nTetrao urogallus Urogallo Capercaillie Grand tétras\nClasse Ordre Família Gènere Espècies Subespècies\nAUS Galliformes Tetraonidae Tetrao Tetrao urogallus Tetrao urogallus aquitanicus\nDistribució i efectius\nA l'actualitat, el gall fer a Catalunya resta reclòs a certes forests de l'àmbit del Pirineu i Prepirineu. La seva població gaudeix d'una certa estabilitat des de l'inici de la dècada dels vuitanta, quan es va prohibir la seva cacera. Malgrat això, a les comarques del Ripollès, la Cerdanya i l'Alt Urgell i a certes serres prepirinenques ha estat constatada una davallada poblacional, causada per alteracions de l'hàbitat (silvicultura, estacions d'esquí alpí o nòrdic, i incendis).\nCatalunya: entre 800 i 900 mascles (1994).\nEstat espanyol: entre 1500 i 1600 mascles, comptabilitzant Catalunya.\nHàbitat i costums\nRestringit als boscos de coníferes (pi roig, pi negre i avet) en bon estat de conservació, compaginant-se els rodals madurs i vells amb àrees amb abundant sotabosc, que representa protecció i alimentació.\nEl zel té lloc al llarg del mes de maig, quan els mascles es concentren en uns llocs concrets del bosc (llocs de cant o "cantadors"), on realitzen unes impressionants exhibicions nupcials per tal d'atreure a les mimètiques femelles i realitzar les còpules. Precisament la femella és l'encarregada d'estriar el lloc on fer el niu (sempre a terra), de la incubació i de l'emancipació dels joves fins a ben entrada la tardor, mentre que el mascle es desentén de les tasques reproductores.\nL'alimentació del gall fer és fonamenta durant la majoria de l'any en fulles de coníferes (pi i avet). Durant la tardor i l'estiu es complementa amb fruits de nabiu, boixerola, ginebró, gerds i fruits del faig, així com de borrons a la primavera. L'alimentació dels pollets durant les primeres setmanes és totalment d'origen animal (larves, artròpodes i formigues). Acostumen a ser solitaris si bé existeix durant certes èpoques un cert grau de gregarisme. El domini vital d'un exemplar adult ha estat avaluat en 50 ha.\nSegons el llibre vermell dels vertebrats ibèrics, aquesta espècie ha estat catalogada com a vulnerable, és a dir, no es troba en un imminent perill d'extinció, però si els condicionants ambientals continuen actuant (fonamentalment sobre l'hàbitat) podria passar a formar part de la llista d'espècies en perill d'extinció. Des de fa uns sis anys, el Servei de Protecció i Gestió de la Fauna ve aplicant differents mesures a fi de garantir la supervivència de l'espècie i del seu hàbitat a mig i llarg termini. Fonamentalment, es basa en comptabilitzar els aprofitaments forestals amb la preservació de les àrees vitals del gall fer (llocs de cant, de cria i d'hivernada), estricte seguiment poblacional, control de furtivisme (a través de tota la guarderia del Departament de Medi Ambient), el reforçament dels nuclis, amb davallada poblacional comprovada, amb exemplars criats en captivitat i diferents mesures de sesibilització. Altres espècies estrictament forestals com el mussol pirinenc, la becada, el picot negre i la marta, entre d'altres, es beneficien de l'aplicació de les mesures esmentades en protegir-se el seu tan vulnerable hàbitat.\nConveni Berna - Annex II\nDirectiva ocells - Annex I, II, III\nLlei 3/1988 - Espècie protegida\nDecret 148/92 - Espècie sensible\n#95 · 04/Jun/2009, 17:47\nSeguint amb un altre tema, jo al Port, recordo de petit un ocell que en deien la "cabrota", era esgarrifós, a la nit fotia uns esgüells que semblava que escanyaven o mataven a algú, feia posar els pèls de punta.\nNaturalment parlo de fa almenys 25 anys. Mai mes l´he sentida cantar. El meu pare em deia que era un ocell, potser estic ficant la pota i era una altra cosa, no se.\nSuposo que amb la construcció de més cases, mes transit per tot arreu de gent, l´ha fet marxar. A veure si algú sap que carai era aquesta bestia.\n#96 · 08/Jun/2009, 13:17\nLa cabrota encara canta, no passa any que no la sentim i si que fa una mica de yuyu.\nSi no vaig errada és el gran duc, una espècie de mussol gegant.\n#97 · 08/Jun/2009, 13:49\nDiria que no és el Duc, em sembla que és el que també es conèix per Gamarús.\n#98 · 08/Jun/2009, 17:51\nHe aconssegüit les uniques dues fotografies del llop que voltava pel Port del Comte.\nHo sento pero no puc donar-vos mes informacio.\n#99 · 08/Jun/2009, 19:01\nAl menys tenim clar que és un ocell de la familia dels mussols\n#100 · 08/Jun/2009, 23:49\nEl gran duc , en català duc a seques, es el Buho real en castellà, també gran duque, i es la més grossa de les nocturnes que volten per Catalunya. En quant a la cabrota anys enrere n´hi havien per aquí al meu poble, fins i tot n´havíam capturat de vives peró no son tant grosses com els ducs o Buho real. També haviam capturat, sempre vius, mussols, ólibes, mussols banyuts, etc., etc.


Sales Aifos i Trànsit. Servei de Cultura\nSituada a l'Edifici C de la Facultat de Filosofia i Lletres. És una àmplia sala al costat de la qual podem trobar el Centre d'Estudis Iberomericans Mario Benedetti i la biblioteca personal de l'autor a Madrid que va arribar a la UA.\nExposició 40 visions i versions d'Alacant i província\nInauguració 27 de juny a les 12,30 h.\nDel 27 de juny al 14 d'octubre de 2019\nLa col·lecció Museu Comercial Alacant presenta aquesta exposició a través de l'elecció de 40 activitats productives del nostre territori, on Alacant sempre s'ha significat per la diversitat i creativitat del nostre teixit industrial des de la 2ª meitat del s. XIX fins als nostres dies.\nLa Mostra d'Humor Social de la UA torna per a tractar un tema de màxima actualitat. El grup d'artistes gràfics i vinyetistes que enguany exposen en la Sala Aifos ens proposen les seues lúcides aportacions sobre un assumpte davant el qual només cal alçar la veu (i la imaginació).\nExposició "40 anys, quaranta poetes, XL artistes" dirigida per Antoni Torres Martorell. Del 6 de març fins a l'11 d'abril.\nNaix amb un doble objectiu: celebrar els quaranta anys de coneixement, ensenyament i cultura de la Universitat de les Illes Balears, i possibilitar la visibilitat i intercanvi d'artistes i escriptors que comparteixen una base històrica i una llengua.\nEducant el gust. Art i història del ben menjar. Inauguració 11 de desembre a les 12 h. L'exposició estarà fins al 26 de febrer de 2019. Invitació a reflexionar des de l'art i des de la història sobre el significat que l'alimentació té en la vida de les persones i les societats.\nMig segle de publicitat i cultura (1920-1966) del 20 de setembre al 29 de novembre. Inauguració el 20 de setembre a les 19 h. en la Sala Aifos.\nEn 1920 l'empresa Nestlé va editar l'album Timbres, compost de croms col·leccionables sobre una varietat d'assumptes, especialment científics i culturals. Per als successius àlbums, Nestlé va aconseguir la col·laboració de científics, professors universitaris i reconeguts experts que es van encarregar d'escriure textos divulgatius de gran qualitat, per als quals els croms servien d'il·lustració.\nExposició de dibuix arqueològic Ciencia Arte y Técnica del 2 al 31 de juliol en la Sala Aifos de la UA. Inauguració 2 de juliol a les 12 h.\nLa mostra arreplega un total de 30 obres pertanyents als socis d'ADARQ. Asociación Nacional de Dibujantes e Ilustradores de Arqueología, que han decidit participar de forma altruista en el projecte. L'exposició engloba des de la gènesi de la disciplina, en la documentació gràfica a peu de camp, continuant per la Il·lustració digital que obri noves vies d'expressió històrica per a millorar la seua comprensió i finalitzant amb les Noves Tecnologies aplicades al sector de l'arqueologia i la cultura.\nExposició: Fins al 31 de juliol - Sala Aifos de la UA\nL'exposició "María Sklodowska-Curie, una polonesa a París" arriba a la Sala Aifos\nFins al 23 de desembre - Sala Aifos (Edifici de Filosofia i Lletres III)\nEntre el 1907 i el 1939 el monument als Màrtirs de la Llibertat, va ser un lloc de memòria democràtica emblemàtic de la ciutat d’Alacant, eliminat per les autoritats franquistes en la postguerra. Ara la UA li dedica l'exposició "La memòria d'un lloc de memòria democràtica: les targetes postals de Monument als Màrtirs de la Llibertat d'Alacant" en la Sala Aifos del Campus.\nSituades respectivament en els halls dels Aularis I , II i III, es dediquen a formats menors però són àmpliament visitades per la posició estratègica que tenen en zones amb molta afluència d'estudiants.\nExposició a l´Aulari II pel 60 aniversari dels Tractats de Roma\nExposició "Mirant cap al futur. 50 anys de CCOO PV"\nFins al 30 de gener - Sala Trànsit, Aulari II del campus\nL'exposició reivindica la identitat del sindicat CCOO com a moviment sociopolític de treballadores i treballadors de tots els àmbits laborals. Se subratllen elements determinants en la seua configuració com el canvi generacional i cultural en els 60, l'antifranquisme i la lluita pels drets humans, el seu caràcter de moviment i la seua vocació unitària, o la seua oposició a les polítiques neoliberals.\nDel morat al negre. Violència de gènere a través de la premsa gràfica alacantina 2006-2016\nDel 15 de desembre al 29 de gener - Aulari II Campus UA\nAquesta mostra, que compleix la seua desena edició, està formada per una selecció actualitzada de 32 imatges en lones de gran grandària que arrepleguen la realitat de la violència de gènere en el seu grau més extrem, el dels assassinats masclistes, que acaben amb la vida d'al voltant de 70 dones a Espanya cada any.


El barri marítim « D'un temps, d'un pais\n« El camí\nCatalans a les Nacions Unides »\nEl barri marítim\nFa temps havia pensat, probablement com tothom, que la rivalitat i la fòbia que es podia constatar en una part substancial de valencians contra els catalans tenia un caràcter tribal com sol passar generalment entre veïns. I en part, abans devia ser així. Petites enveges esportives, petites vanitats culturals, paisatgistes, arquitectòniques, etc. Tot plegat res de tràgic, al contrari, segons com, podia ser estimulant.\nPerò des del final del franquisme i des de la transició ençà, no podem desentendre´ns del caire que ha donat el blaverisme a les relacions entre les dues societats, la catalana i la valenciana. Hauria de quedar clar a la gran massa de valencians el que està en joc veritablement darrera aquesta violència blavera. I només així podríem escollir els valencians amb total llibertat el nostre camp sense ser víctimes de manipulacions fins al punt de que molts prenen posicions contràries als seus veritables sentiments valencianistes i a la seva manera de ser. Potser estiga pecant d´ingenu i algú em podria retreure que el qui no se´n assabenta és perquè no vol. Potser sí, però continue.\nEl que està en joc no és, com pretén aquesta gent, la salvaguarda del País Valencià, ells en diuen Comunidad, amenaçat de desaparició en la seva essència i existència per una Catalunya insaciable.\nNo, la veritat és molt diferent. Ells han fet un descobriment importantíssim que malauradament la majoria de valencians encara no han fet.\nI és que la millor manera que té el País Valencià de ser culturalment i politica ell mateix -no “catalanitzat”, ni castellanitzat, sinó ell mateix– és mantenint relacions amb tothom i especialment amb el seu veí del nord. I és exclusivament per això, per què el País Valencià no puga tornar a ser ell mateix -cosa que no admeten- és pel que no dubten en arribar al ridícul (i a fer-nos-el fer) de dificultar al màxim les relacions, de posar portes al camp en ple segle XXI, a l´era d´Internet i de la televisió mundial, obstaculitzant la recepció de canals veïns. I el més greu, en alguns casos, a emparar-se impunement amb la violència!\nAquesta fòbia anticatalana inculta que suscita el blaverisme i en la que malauradament cauen massa valencians, no té per objectiu lliurar el País Valencià de l´inexistent “perill català”. Aquesta gent que d´azul en sap un rato llarg, l´única ambició que té per la seva Comunidad és que no deixe de ser un pilar de la concepció que tenen d’Espanya, i per tot horitzó, que siga sent el “barri marítim” de Madrid!\nSi tot aquell valencià que diu sincerament estimar la seva terra i la seva llengua i que vol veure el seu país ocupar el lloc que li correspon en la economia globalitzada comprengués el que està veritablement en joc, que no és el perill de catalanització com diuen, sinó que el que persegueixen és impossibilitar la recuperació de la personalitat valenciana, el problema fa temps que estaria resolt.\nI en aquesta tasca pedagògica l´esquerra majoritària valenciana té molt a dir i ha d´intervenir-hi; això sí, començant probablement per les seues pròpies files.\nThis entry was posted on dijous, juny 11th, 2009 at 9:41 and is filed under País Valencià, Política.\tYou can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. You can leave a response, or trackback from your own site.\n3 Responses to “El barri marítim”\n12 juny 2009 a les 18:24\nÀngel, el felicite perquè veig que no perd mos d’allò que passa a València…\nFins i tot, hi ha un cartell de la manifestació contra la corrupció del dia 13 a la Plaça la Mare de Déu de València! I pel que fa al contingut de l’article, en llegir el títol, havia pensat que es referia a la polèmica que hi ha sobre el “barri marítim” del Cabanyal i el projecte de Rita d’endur-s’ho tot per davant; però veig que no, que és tota València un “barri” marítim, cada vegada més autocomplaent que, amb satisfacció, s’ofereix per al gaudi de la capital peninsular, de la qual, València se sent això: un barriet boniquet i xicotet (i baratet, simpatiquet, bobet, corruptet… i molts altres “ets”).\nBé, demà cal anar (qui visca fora) a València a les 18:30 hores a la Plaça de la Mare de Déu; jo hi seré amb molt de gust (et)…\nrellamp ha dit:\n17 juny 2009 a les 14:43\nl´esquerra majoritària valenciana té molt a dir i ha d´intervenir-hi; això sí, començant probablement per les seues pròpies files.\nem quede amb esta frase.\n1 juliol 2009 a les 8:01\nRellamp, està bé que et quedes amb la frase però no és suficient. Estem tant “en la pols” tots plegats que hi haurem de posar tots de la nostra part.


Bloc | Demana Banca Ètica\nCinefòrums sobre banca ètica a la UAB\n11 abril 2013 a Bloc\nEls propers dies 24 d’abril i 8 de maig, no et perdis els cinefòrums sobre banca ètica, organitzats per Triem Banca Ètica, del grup de Cooperació de la FAS. Les projeccions tindran lloc a la UAB, a les 13:00 hores a la Sala d’actes de l’Edifici d’estudiants.\nLa primera projecció es farà el dimecres 24 d’abril i es passarà el documental ‘Deudocràcia’, una mirada des de Grècia sobre la crisi financera, l’FMI i el deute odiós. L’encarregada de presentar la sessió serà Iolanda Fresnillo, membre de l’Observatori del Deute en la Globalització (ODG) i la Plataforma per a l’auditoria Ciutadana del deute.\nEl segon videofòrum es realitzarà el dia 5 de maig, al mateix lloc i a la mateixa hora. S’oferiran els audiovisuals ‘Ace Bank’: d’un banc orgullós d’invertir en armes i petroli, a una campanya de protesta contra les convertides inversions dels bancs comercials; i ‘Capital Humà’: petites càpsules de banca ètica amb impacte positiu sobre les persones i el medi ambient.\nNo t’oblidis de reservar-te l’agenda:\nQuè? Cinefòrum sobre Banca Ètica\nOn? Sala d’Actes de l’Edifici d’Estudiants de la UAB\nQuan? Dimecres 24/04 i 8/05 a les 13.00h\nDeixa la teva opinió! - 1384Sense Comentaris »http%3A%2F%2Fwww.demanabancaetica.org%2Fcineforums-sobre-banca-etica-a-la-uab%2FCinef%C3%B2rums+sobre+banca+%C3%A8tica+a+la+UAB2013-04-11+11%3A47%3A41setemcatadminhttp%3A%2F%2Fwww.demanabancaetica.org%2F%3Fp%3D1384\nL’economia Social i Solidària i les Finances ètiques a la UB\nEls dies 8 i 12 d’abril se celebren, a la Universitat de Barcelona, dues sessions sobre economia solidària i finances ètiques. Es tracta d’una formació dirigida a estudiants de 4rt Curs del Grau de Treball Social, per tal d’aportar una perspectiva econòmica diferent, aplicable també a l’àmbit laboral dels i les alumnes.\n“L’economia Social i Solidària i les Finances ètiques” són dues sessions, a càrrec de FETS, que tindran lloc al Campus de Mundet els dies 8 i 12 d’abril, i consisteixen en una aproximació a l’economia social i solidària i a les finances ètiques.\nAquestes sessions volen acostar una altre economia als alumnes de treball social. El profit que en poden treure es vehicula a través de la idea de poder desenvolupar treballs educatius i socials amb aquests mateixos principis econòmics i de proximitat al territori que tenen l’economia social i solidària i les finances ètiques.\nS’explica què és l’economia social, quin model econòmic i ideològic planteja, quins són els seus valors afegits, quins agents hi participen i l’estratègia de construcció de mercat social.\nTambé s’aborden les finances ètiques, en tant que són una de les potes imprescindibles del mercat social, i s’aprofundeix en la seva descripció i anàlisis: què són, com funcionen, quins objectius persegueixen, quins principis les regeixen i quines són les diferents iniciatives operatives que avui en dia ja estan treballant a casa nostra.\nLa primera sessió va tenir una molt bona acollida entre els i les alumnes, que van mostrar un gran interès per veure com l’economia social i solidària i les finances ètiques poden tenir també una aplicació pràctica en el camp del treball social. La propera sessió tindrà lloc el dia 12 d’abril de 10.30 a 12.15 hores, a la Facultat de Pedagogia de la UB, al Campus de Mundet.\nDeixa la teva opinió! - 1370Sense Comentaris »http%3A%2F%2Fwww.demanabancaetica.org%2Fleconomia-social-i-solidaria-i-les-finances-etiques-a-la-ub%2FL%27economia+Social+i+Solid%C3%A0ria+i+les+Finances+%C3%A8tiques+a+la+UB2013-04-11+09%3A40%3A23setemcatadminhttp%3A%2F%2Fwww.demanabancaetica.org%2F%3Fp%3D1370\nL’exposició sobre banca ètica i banca bruta a la VIII Setmana de Cooperació de la UAB\n9 abril 2013 a Bloc\nSi encara no tens clares les diferències entre banca ètica i banca bruta, no perdis l’oportunitat de descobrir-ho a grans dimensions amb l’exposició de Demana Banca Ètica que arriba el dia 9 d’abril a la UAB.\nEn el marc de la VIII Setmanade Cooperació de la UAB, l’exposició de Demana Banca Ètica arriba ala Universitat Autònoma de Barcelona. La trobareu a la Facultat de Dret entre els dies 9 i 30 d’abril. Aquesta exposició ofereix informació sobre la banca bruta i la banca ètica, distribuïda en dos espais diferenciats. D’una banda, es mostren les inversions i les conseqüències dels estalvis dipositats en la banca ètica, i de l’altra, les inversions i conseqüències de la banca bruta. A través dels plafons informatius podreu descobrir on van a parar els nostres diners quan els portem a un banc. A més, l’exposició disposa de dos caixers, l’automÈtic i el Lucromàtic, amb diferents materials impresos que resoldran tots els vostres dubtes sobre la banca ètica.\nLa VIII Setmana de la Cooperació de la UAB tractarà aquest any temes relatius a la pau i la violència en el món actual. En un moment en què els conflictes armats superen la quarantena i els escenaris de tensió política i social arreu del món es xifren en 90, les experiències de resistència pacífica i la construcció de pau sorgides de la societat civil, prenen especial importància.\nDurant els dies 16 i 19 d’abril la Setmana de la Cooperació analitzarà des d’un enfocament regional les causes i les implicacions d’aquestes violències, molt sovint vinculades a l’activitat d’empreses transnacionals i al model econòmic, energètic i de consum dels països del Nord. Tot plegat es farà amb la participació de persones expertes, tant de la UAB com de les organitzacions socials, i es realitzaran xerrades, taules rodones, tallers, cinefòrums, exposicions i teatre.\nDeixa la teva opinió! - 1347Sense Comentaris »http%3A%2F%2Fwww.demanabancaetica.org%2Flexposicio-sobre-banca-etica-i-banca-bruta-a-la-viii-setmana-de-cooperacio-de-la-uab%2FL%27exposici%C3%B3+sobre+banca+%C3%A8tica+i+banca+bruta+a+la+VIII+Setmana+de+Cooperaci%C3%B3+de+la+UAB2013-04-09+10%3A16%3A11setemcatadminhttp%3A%2F%2Fwww.demanabancaetica.org%2F%3Fp%3D1347\nDignitat i transformació al Fòrum Social Mundial\n3 abril 2013 a Bloc\nLa campanya Demana Banca Ètica, de la mà de SETEM Catalunya, vam estar presents en la novena edició del Fòrum Social Mundial que es va celebrar entre els dies 26-30 de març a Tuníssia. Ha estat el primer Fòrum Mundial celebrat en un país àrab, a la regió del Magreb, amb la declarada intenció de recolzar l’aixecament popular començat amb la primavera àrab. “Dignitat” va ser el lema d’aquesta novena edició. La Flavia Laurencich, estudiant i voluntària de la campanya, ens explica així els dies al FSM 2013.\nEl 21 de març marxàvem cap a la ciutat de Tunis un grup de tretze persones amb la creença que un altre món és possible. Entre nosaltres hi havia integrants dela XES(Xarxa d’Economia Solidària), de Coop 57, del Casal i de SETEM Catalunya. Unes hores després de baixar de l’avió començàvem la ruta cap al sud del país en un autobús cedit per una de les associacions que coneixeríem dies més tard: UTAIM , de la localitat de Mareth, dedicada a cuidar i formar a nens i nenes de3 a18 anys amb discapacitats físiques i mentals.\nEns esperaven cinc dies de turisme solidari pel sud, intercanviant experiències locals d’economia social i solidària entre tunisencs, tunisenques, catalans i catalanes. Vam visitar una associació de dones, dirigida però, per homes, que es dediquen a fer artesanies al mig del desert; una escola de discapacitats, associacions mediambientals, agrícoles i de protecció de la cultura i el territori, entre d’altres. Moltes d’aquestes associacions són resultat de l’enderrocament de Ben Alí amb la primavera àrab, i per tant la seva creació és molt recent. És per tant, un moment important al país per tal d’enfortir aquest teixit social i tirar endavant aquestes iniciatives socials.\nEl dilluns 25 ja varem tornar cap a Tunis capital, començant així la segona etapa del nostre viatge. El 26 s’inaugurava el Fòrum Social Mundial amb una concorreguda i bulliciosa Assemblea de Dones al matí, i amb una multitudinària manifestació pels carrers de Tunis – 70.000 participants segons les convocants – a la tarda. A la nit va tenir lloc una emocionant cloenda de la jornada amb el músic brasiler Gilberto Gil en concert, animant a la unió entre pobles. De dimecres a divendres tenien lloc els gairebé 1.500 tallers planificats en un programa de 60 pàgines! Per tal de poder abastir la diversitat de continguts que s’oferien, vam distribuir-nos tallers entre el grup, atenent principalment les temàtiques: economia solidària, gènere, democràcia participativa i comunicació social.\nHa estat molt enriquidor poder compartir aquests dies amb una societat tunissiana que viu un moment complex, haver pogut descobrir les importants diferències entre el sud i el nord del país, tot plegat amb la perspectiva de l’economia solidària i en el marc transformador del Fòrum Social Mundial.\nDeixa la teva opinió! - 1336Sense Comentaris »http%3A%2F%2Fwww.demanabancaetica.org%2Fdignitat-i-transformacio-al-forum-social-mundial%2FDignitat+i+transformaci%C3%B3+al+F%C3%B2rum+Social+Mundial2013-04-03+08%3A07%3A03setemcatadminhttp%3A%2F%2Fwww.demanabancaetica.org%2F%3Fp%3D1336\nL’Altre 2013 a la UPC: temps de canvi, temps d’alternatives.\n14 març 2013 a Bloc\n“Des de fa 6 anys, ens trobem immersos en una crisi global que ha esdevingut una estafa per a les classes populars de casa nostra, fruit d’un sistema econòmic i productiu obsessionat en el benefici i l’acumulació de capital, i desposseït de qualsevol vessant humana o social. Un model econòmic (i empresarial) imperant que ens venen com a única via possible per al progrés, el seu progrés. Però avui la societat es troba en una bifurcació del camí. Ens pertoca escollir quin camí prenem: seguir com fins ara o buscar una alternativa millor”.\nAixí comença el manifest de l’Altre fòrum 2013, que se celebra del 19 al 22 de març a l’ETSEIB. L’objectiu d’aquesta iniciativa és donar a conèixer a l’estudiant tot el ventall professional i no laboral que els estudis d’enginyeria li ofereixen i, a la vegada, fomentar una reflexió al voltant dels criteris ètics del món en el que vivim.\nA través de debats, xerrades, dinàmiques de grup, tallers, i un llarg etcètera, els i les estudiants poden apropar-se a les alternatives al món empresarial que tenen en compte criteris no merament econòmicscom són: la democràcia, el bé comú, la igualtat, la justícia o la sostenibilitat. Per això, durant aquests quatre dies, es donarà a conèixer l’estudiant el ventall d’entitats que existeixen més enllà de les empreses i les multinacionals, així com les alternatives tecnològiques més respectuoses amb el medi ambient i la societat, sovint amb menys mitjans però molt enginyoses i de molt mèrit. Amb tot, aquesta iniciativa també vol fomentar en l’estudiantat un esperit crític sobre el món laboral, basat en un major coneixement d’aquest.\nLa banca ètica hi serà present, com a part imprescindible d’aquest engranatge d’alternatives que es vol mostrar a l’alumnat. Des de la campanya Demana Banca Ètica destaquem la xerrada ‘Coneix les cooperatives de crèdit, oblida els bancs!’, que tindrà lloc el dijous 21 de març a les 12h: Xavier Teis, soci de COOP57 i Fiare i membre de FETS, presentarà les cooperatives de crèdit, una alternativa financera a la banca especulativa tradicional. Una via de finançament que creix en temps de crisi i que es va establint a casa nostra com una opció sòlida i segura per a finançar projectes. Pots consultar el programa amb totes les activitats aquí.\nPer a més informació, consulta el web de L’Altre 2013.\nDeixa la teva opinió! - 1296Sense Comentaris »http%3A%2F%2Fwww.demanabancaetica.org%2Flaltre-2013-a-la-upc-temps-de-canvi-temps-dalternatives%2FL%27Altre+2013+a+la+UPC%3A+temps+de+canvi%2C+temps+d%27alternatives.2013-03-14+10%3A11%3A35setemcatadminhttp%3A%2F%2Fwww.demanabancaetica.org%2F%3Fp%3D1296\nInspira’t 2: Noves idees per apropar la Banca Ètica a la teva universitat\n12 març 2013 a Bloc\nVols apropar les finances ètiques a la teva universitat però no saps com? Tens moltes opcions: pots fer-ho d’una manera original, divertida, dinàmica, crítica, festiva… Et donem algunes idees que t’ajudaran a inspirar-te.\nSeguim donant-te idees a través del “I tu què hi dius?” del nostre web. Et mostrem dues accions més, que s’han portat a terme per a sensibilitzar sobre les pràctiques de la banca convencional i les seves conseqüències.\nAquesta és una iniciativa de vuit organitzacions i coalicions internacional, que s’uneixen per exigir als líders mundials que posin fi als paradisos fiscals i paguin el que deuen als països del Sud. La campanya es descriu així: “L’evasió d’impostos provoca la probresa de milions de persones. Els paradisos fiscals permeten a les empreses ocultar beneficis i evitar el pagament d’impostos als països on operen. Però nosaltres podem canviar aquesta situació!”\nRumba a un banquer\nLa següent és una acció que va fer-se en una de les oficines del Banco Santander. Un grup de “flamenques revolucionaries” s’adrecen als banquers cantant un rumba i així els comuniquen les seves crítiques i reivindicacions, sense perdre el ritme ni el somriure.\nAquests no són vídeos elaborats per la campanya ni per cap de les entitats que la promouen, sinó vídeos que estan penjats a la xarxa. Si coneixes algun altre exemple que t’agradaria compartir amb Demana Banca Ètica, t’animem a fer-ho a través del nostre canal de twitter o mitjançant la nostra pàgina de facebook.\nDeixa la teva opinió! - 1211Sense Comentaris »http%3A%2F%2Fwww.demanabancaetica.org%2Finspirat-2-noves-idees-per-apropar-la-banca-etica-a-la-teva-universitat%2FInspira%27t+2%3A+Noves+idees+per+apropar+la+Banca+%C3%88tica+a+la+teva+universitat2013-03-12+10%3A57%3A10setemcatadminhttp%3A%2F%2Fwww.demanabancaetica.org%2F%3Fp%3D1211\nLes entitats socials exigeixen compromisos a favor de la cultura de pau a la Junta d’Accionistes del BBVA\nEn el marc d l’estratègia d’activisme accionarial, la campanya BBVA sense armestorna a participar a la Junta d’Accionistes del BBVA que tindrà lloc a Bilbao el divendres 15 de març, gràcies a la delegació de més de 300.000 accions.\nLa campanya vol denunciar així davant els mitjans de comunicació i tots els i les accionistes allà presents les inversions de BBVA en la indústria armamentística, banc que ocupa el primer lloc al rànquing de la banca armada espanyola. Les organitzacions socials exigeixen un inequívoc posicionament contra qualsevol tipus d’activitat relacionada amb la violència armada alçant la veu, un cop més, a la junta d’accionistes per sol·licitar la màxima informació i transparència sobre els avenços concrets del BBVA en matèria de construcció de la pau.\nL’adquisició per part del BBVA d’entitats de menor envergadura durant els últims mesos, entre les quals destaca la fusió de caixes catalanes Unnim, i la seva demostrada influència en les polítiques públiques espanyoles ens obliguen a interrogar el citat banc sobre el seu compromís amb el desarmament i la construcció d’una cultura de pau en un moment de preocupants tensions socials.\nCompartim amb vosaltres el vídeo de la intervenció de Jordi Calvo (BBVA sense Armes) en la Junta d’Accionistes del BBVA del 2012.\nAquesta activitat s’enmarca en la campanya Banca Armada que SETEM impulsa juntament amb el Centre Delàs d’Estudis per la Pau de Justícia i Pau i l’Observatori del Deute per la Globalització (ODG). La participació en aquestes juntes es fa possible a través de les accions delegades que les persones interessades cedeixen a SETEM, l’ODG o a Justícia i Pau.\nDeixa la teva opinió! - 1281Sense Comentaris »http%3A%2F%2Fwww.demanabancaetica.org%2Factivisme-accionarial-bbva%2FLes+entitats+socials+exigeixen+compromisos+a+favor+de+la+cultura+de+pau+a+la+Junta+d%27Accionistes+del+BBVA2013-03-12+10%3A28%3A00setemcatadminhttp%3A%2F%2Fwww.demanabancaetica.org%2F%3Fp%3D1281\nÈxit de les jornades sobre banca ètica a Lleida, Tarragona i Barcelona\n6 març 2013 a Bloc\nEl febrer ha estat un mes mogut per a la campanya Demana Banca Ètica. Gràcies als grups d’estudiants de les diferents facultats, hem pogut acostar les finances ètiques a la Universitat de Lleida, a la Universitat Autònoma de Barcelona i a la Rovira i Virgili de Tarragona. Les activitats van ser molt diverses i originals, totes elles molt ben rebudes per la resta d’alumnes. Només ens queda felicitar als estudiants que ho vau fer possible i animar-vos a seguir demanant banca ètica!\nA la UAB, van ser els i les voluntàries del Grup de Cooperació de la FAS (Fundació Autònoma Solidària) qui va portar la banca ètica al universitat. Amb el nom Triem Banca Ètica, els i les voluntàries han fet seva la campanya i li han donat personalitat pròpia, i així la van presentar a la resta d’estudiants el passat dimarts 19 de febrer. Per captar l’atenció del Campus, la jornada va començar amb una performance sobre la banca bruta i les seves inversions en armes, i mentre la Plaça Cívica s’anima omplint, l’Arcadi Oliveres ens explicava si banca i ètica són o no paraules que poden anar juntes, posava noms i cognoms al joc brut de la banca tradicional i ens presentava la banca ètica com a alternativa. Per acabar, els i les participants van gaudir de la xocolatada feta pel Grup de Cooperació de la FAS i van poder aprendre sobre els dos tipus de banca amb l’exposició sobre banca ètica i banca bruta de la campanya. Si us ho vau perdre, aquí teniu un vídeo per a que us en feu una idea:\nAmb el títol “Saps què es fa amb el teus diners?” la jornada a Tarragona va respondre aquesta pregunta de diverses maneres. Primer, es va passar el documental “Con tu dinero”, a través del quals els i les participants van poder fer-se a la idea de tot allò que es mou però no veiem en la forma de fer finances que tenen els bancs tradicionals: des de la inversió en armes fins als desnonaments de famílies en risc d’exclusió social. Després del documental la xerrada de la mà d’Oikocredit i SETEM va aclarir tots els dubtes que quedaven entre el públic assistent sobre com incorporar la ètica al sector financer.\nLes jornades a la UdL van ser les més llargues, ja que van fer-se activitats durant una setmana. Entre els dies 20 i 26 de febrer, els i les estudiants encarregades d’organitzar-les, van omplir les diverses facultats de Lleida amb motius per dir no a la banca bruta i fer el pas a la banca ètica. Durant tota la setmana i a diferents llocs del campus, els i les estudiants van fer diverses activitats de sensibilització per informar a la resta d’alumnes sobre el potencial (tant negatiu com positiu) que poden tenir els nostres estalvis. Destaquem la performance que es va fer davant de l’oficina del Banco Santander al campus de Cappont, durant la qual els usuaris i usuàries del banc, eren sorpresos a la seva sortida de l’oficina: “Enhorabona! Gràcies a vostè el nostre banc a pogut enriquir-se encara més amb la fabricació d’un nou míssil!” i tot seguir se l’informava sobre les activitats del seu banc. Les jornades van acabar el dia 26 de febrer amb el vídeoforum del documental ACE Bank i una posterior xerrada amb el representat del grup local de FIARE a Lleida, que va explicar als i les alumnes què són les finances ètiques i com funcionen als territoris de ponent.\nDeixa la teva opinió! - 1269Sense Comentaris »http%3A%2F%2Fwww.demanabancaetica.org%2Fexit-de-les-jornades-sobre-banca-etica-a-lleida-tarragona-i-barcelona%2F%C3%88xit+de+les+jornades+sobre+banca+%C3%A8tica+a+Lleida%2C+Tarragona+i+Barcelona2013-03-06+09%3A40%3A32setemcatadminhttp%3A%2F%2Fwww.demanabancaetica.org%2F%3Fp%3D1269\nNou vídeo: Arrenca la campanya a la UAB\n5 març 2013 a Bloc\nJa tenim llest el vídeo per als i les que us vau perdre la primera acció de Triem Banca Ètica a la UAB: El Grup de Cooperació de la FAS va omplir la Plaça Cívica amb una preformance sobre la banca armada, una xerrada de l’Arcadi Oliveres i una xocalatada popular. L’acció va tenir una molt bona acollia per part dels i les alumnes, que van participar activament en totes les activitats proposades.\nEl passat dimarts, 19 de febrer, la banca ètica arribava a la UAB de la mà del voluntaris i voluntàries del la FAS (Fundació Autònoma Solidària). En coordinació amb la campanya Demana Banca Ètica, la campanya a la UAB es va presentar a la restat de l’alumnat amb nom i personalitat pròpia: Triem Banca Ètica.\nUs animem a llegir la crònica de la jornada, fets pels i les protagonistes, que trobareu a triembancaetica.wordpress.com:\n“A la Plaça Cívica de la UAB, sota un cel ennuvolat i amb una mica de fred, l’Arcadi ens va explicar quin paper juguen els bancs convencionals al nostre pais: com, per una banda, son espectacularment afavorits pel govern, i per l’altra perjudiquen greument a la societat que els sustenta.”\nDeixa la teva opinió! - 1260Sense Comentaris »http%3A%2F%2Fwww.demanabancaetica.org%2Fnou-video-arrenca-la-campanya-a-la-uab%2FNou+v%C3%ADdeo%3A+Arrenca+la+campanya+a+la+UAB2013-03-05+22%3A48%3A49setemcatadminhttp%3A%2F%2Fwww.demanabancaetica.org%2F%3Fp%3D1260\nLa Universitat de Lleida també demana Banca Ètica\n19 febrer 2013 a Bloc\nDimercres dia 20 de febrer comença a Lleida una setmana dedicada a les finances ètiques. Al llarg de la setmana i en diferents llocs del campus, els i les estudiants realitzaran accions per denunciar les males pràctiques de la banca convencional, i donar a conèixer una altra manera de fer finances: la banca ètica.\nDimecres 20 de febrer arrenquen les jornades amb accions de sensibilització al campus i amb les fotografies del photocall de banca ètica: “Què vols que es faci amb els meus diners?”. L’acció fotogràfica es repetirà en diferents llocs del campus en diversos dies i hores.\nDijous 21 continuen les accions amb una performance a l’oficina del Banc Santander per denunciar la banca armada.\nPer acabar, el dimarts dia 26 de febrer els i les estudiants posaran el punt i final a les jornades sobre banca ètica amb el vídeoforum del documental Ace Bank i posteriorment una xerrada a càrrec de l’entitat de finances ètiques FIARE.\nA més, durant tota la setmana, els i les estudiants podran conèixer els diferents impactes de la banca convencional a través de l’exposició “Els bancs passen factura”.\nDeixa la teva opinió! - 1233Sense Comentaris »http%3A%2F%2Fwww.demanabancaetica.org%2Fla-universitat-de-lleida-tambe-demana-banca-etica%2FLa+Universitat+de+Lleida+tamb%C3%A9+demana+Banca+%C3%88tica2013-02-19+09%3A31%3A39llunaiestelshttp%3A%2F%2Fwww.demanabancaetica.org%2F%3Fp%3D1233


Apartments in Rovinj Centre Rovinj Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAndreje Milosse 12, Rovinj Casc Antic, Rovinj, Croàcia, 52210 - Veure al mapa\nMés informació sobre Apartments in Rovinj Centre\nDissenyat tant per oci com per negoci, Apartments in Rovinj Centre està situat idealment a Rovinj; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Apartments in Rovinj Centre asseguren una estada plaentera als seus clients. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com transport hotel/aeroport.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Apartments in Rovinj Centre.


El pobre balan� de Jordi Hereu - Joaquim Forn - Els blogs d'e-noticies\nEl proper 16 de juny farà dos anys que Jordi Hereu va ser escollit alcalde de Barcelona. Aquests dos anys han estat marcats per una gran grisor, una incapacitat per tirar endavant els projectes que la ciutat necessita i per la submissió als governs de Madrid i de la Generalitat de Catalunya. Davant la dificultat de governar en minoria, esperàvem trobar un govern amb voluntat de diàleg, amb capacitat per arribar a acords.\nRes més lluny de la realitat, Jordi Hereu s’ha tancat en banda i ha preferit que la ciutat perdés oportunitats abans que intentar trobar consensos amb la resta de grups de l’oposició. Aquest no ha estat el seu únic error, davant la seva feblesa s’ha tancat en banda i ha exercit més de president del PSC que d’alcalde de Barcelona. Sinó perquè s’ha encaparrat en nomenar 64 comissaris polítics als barris, quan una majoria dels representants polítics hi estaven en contra? Perquè ha cedit a les pressions del Ministeri de Defensa en la cessió del Castell de Montjuïc, aliant-se amb el PP? Perquè no s’ha avançat en el desenvolupament de la Carta en els trams que són competència del govern de l’Estat (finançament i justícia de proximitat)? Perquè no alça la veu contra la Generalitat pel flagrant incompliment de la construcció dels 10 equipaments per a gent gran que havien d’estar en funcionament l’any 2007 , molts dels quals encara estan per començar?\nA Jordi Hereu se li acaba el temps i Barcelona ja no pot esperar més. La rutina de 30 anys de govern s’ha convertit en una llarga agonia. Ara calen noves idees, nous equips i noves il·lusions!\nLluis Arboix (Barcelona) 06-07-2009 - 12:38\nEn resposta a l'Oriol. Benvolgut Oriol, hauries de saber que als ajuntaments la oposici� no te m�s possibilitat que presentar oposici�, res m�s.Al nostre Ajuntament s'ha donat el cas que propostes majoritaries de la oposici� no han estat ateses.\nOriol (Barcelona) 04-06-2009 - 00:07\nI tu Joaquim quats anys fa que ets per l' ajuntament? I quina tasca hi has fet en tot aquest temps?\nJoan (Barcelona) 03-06-2009 - 22:18\nL'Hereu cada cop s'assembla m�s al Clos\nHayek (Barcelona) 03-06-2009 - 17:31\nEl q necessitem �s menys sanguneres i polls vivint en el m�n funcionarial de l'ajuntament de Barcelona. Amb menys xucladors de calers, es podrien fer moltes m�s coses amb tot el que ens roben desde el consistori. Ja ho sabeu, vagos i improductius fora\nMaria (Barcelona) 03-06-2009 - 09:51\nTrias alcalde !!!!!\nEls blogs d'e-noticies - Joaquim Forn - El pobre balan� de Jordi Hereu


301 després de la maleïda caiguda de Barcelona que va sotmetre el Principiat de Catalunya a un procés d’aniquilació, la història ens fa un regal. El regal de poder decidir el nostre futur, de tornar a recuperar tant anhelada llibertat. Una llibertat per aconseguir un país lliure, a on imperi la justícia social, a on hàgim de patir pel futur de la nostra llengua. El dia 27 de setembre, diumenge, ha de ser l’inici d’un gran procés constituent que meni a un nou futur per Catalunya, i sobretot, per la seva gent. Vull un país integrador, acollidor, fet a base de l’esforç de totes i tots, independentment del nostre origen. Un país a on hi hagi igualtat de gènere, a on es preservi el medi ambient, a on prevalgui la sostenibilitat ecològica als interessos econòmics. Tenim tot futur per començar, un país per construir. I la il·lusió fer fer-ho es immensa, fins i tot esfereïdora! Ara és l’hora, aprofitem aquest regal de la història. Però sense oblidar que això és un primer pas, ja que el país no serà lliure fins que no hi hagi la nació sencera, els Països Catalans, lliures! El 27S és hora de votar sí a la llibertat!!!


Pantalla de Serigrafia: Què És? | Malles de serigrafia | Blog | Pintapack\nHome - Pantalla de Serigrafia: Què És?\nUna pantalla de serigrafia és fonamental i necessari en el procés de la serigrafia. És un marc, com a base per a tibar la malla, i així oferir-nos la rigidesa i estabilitat que es necessita per a estampar. Les malles poden variar de color, algunes són blanques i altres grogues a més són de nilons o de polièster, donant així un resultat més eficaç i senzill, encara que originalment en l’antiguitat utilitzaven seda.\nExisteixen els diferents tipus de marcs de serigrafia, que varien pel seu material i grandària. Les mesures habituals dels marcs són: 20×30 cm, 30×40 cm, 40×50 cm, 50×60 cm, 50×80 cm.\nTipus de marcs de serigrafia\nFusta. El seu avantatge és de cost baix i és molt àgil en treball. Però pot deformar-se amb el temps, que afecta la tensió de la malla i és difícil de netejar. Fins i tot que els marcs de fusta són fàcils de tibar o elaborar és recomanable que teixir-ho ho faci un professional.\nAlumini. és el millor marc equilibrat pel seu preu i qualitat. Una dels seus avantatges és la seva durabilitat, ja que no s’oxida, no es deforma ni per la tensió de la malla, ni per la dilatació de la temperatura. Un altre punt mes, és el seu pes lleuger i fàcil de netejar. Encara que la fabricació d’aquesta mena de marc és mes laboriós i complex.\nFerro. estan fetes de ferro buit. Igual que la d’alumini no es deforma, no perjudica la qualitat i tensió de la malla, però també té els mateixos desavantatges.\nPer al seu ús hi ha diferents tipus de malles. Es diferencien pel color i per la densitat de fils per cm lineal. Les malles blanques simplifiquen el procés del laboratori, amb l’emulsió i les grogues donen millors resultats amb detalls fins en el procés de l’estampat. La densitat es vària pel nombre de fils i com més gran numero, mes fines són; per tant, hi ha mes definició en la impressió.\nDensitat de fils en les malles de serigrafia\nPodem trobar des de 13 a 200 fils per cm lineal.\nLes teles de 13 fils es recomana per a negres glitter; de 21 i 37 fils són ideals per a foil, flock, per a ceràmica i altres aplicacions. Amb les tintes de base d’aigua o plastisol es treballa entre 45 i 61 fils, les malles de 77 a 100 fils per a impressió de paper, fusta o cartó. No obstant això les teles de 120 fils s’utilitza per a PVC o acrílics, quant a materials metàl·lics és recomanable de 130 a 140 fils. Finalment les teles de 180 o més fils per a ús en negres UV o retolació.\nDiferents tipus de malles de serigrafia\nLes malles de poliamida és un derivat del niló per a usar amb tintes més químiques i superfícies rugoses.\nLes malles de polièster és la més popular; són polivalents, fàcils de netejar i alta durada. Trobarem una especialment perfecta de nom (High Tech) que són l’últim en el mercat, donen una gran qualitat d’impressió.\nLes malles de seda sintètica en general tenen entre 100 o més fils; és ideal per a dibuixos minúsculs i textos petits.\nLes malles calandradas solen usar-se en negres UV tractades amb un corró o *calandra calent; és molt útil per a materials transparents.\nUna de les curiositats de la pantalla de serigrafia és la seva tècnica artística, podem veure com Warhol, Miró, A. Saura, J. Ginovart i molts més utilitzen la serigrafia per a algunes de les seves obres d’art mes famoses i cadascun d’ells amb diferents pantalles.