Reflexions d'una educadora infantil després de passar per diferents metodologies\nAina 22 de desembre de 2016 14:56\nFa més de 10 anys que em dedico al món de l'educació infantil. Vaig córrer a buscar feina un cop vaig acabar els estudis. Sense pensar, vaig començar a fer i fer, i fer... Poc a poc em vaig anar trobant traves, problemes, als quals vaig anar cercant solucions per sentir-me més còmode amb allò que feia. Arribat un moment vaig fer-me una pregunta: Com vull fer-ho? I vaig començar a canviar de camí... buscant noves metodologies, fent formacions. Ara, el camí que havia deixat enrere ja no es veu. N'he agafat un altre, és més difícil, i és infinitament més bonic i respectuós.\nNo és el mateix agafar un nen/a de 1 a 2 anys i canviar-li el bolquer, que preguntar-li, abans, si el pots agafar perquè és el moment de canviar-li el bolquer. Seguidament li pots explicar per què necessites canviar-li el bolquer. I si ell no vol, pots fins hi tot fer-hi un pacte : "Primer canviaré el bolquer de la Clàudia i després te'l canviaré a tu, d'acord?". Finalment, si el que està fent li ve més de gust que venir amb mi a canviar-se el bolquer, jo li diré: "em sap greu, però ara t'he de canviar. Després pots continuar jugant".\n"No és el mateix agafar un nen i canviar-li el bolquer o preguntar-li abans"\nNo és el mateix tenir una "classe" amb taules, cadires i joguines, que tenir una classe sense taules ni cadires, amb joguines i amb materials grans per potenciar la seva autonomia i independència perquè ells mateixos treballin la motricitat grossa com ara: caixes grans, rampes, escales, matalassos i coixins, teles, etc.\nHe descobert que els nens/es de 1 a 2 anys gaudeixen menjant (i a vegades només provant) els vegetals sense triturar: pastanaga, carbassó, ceba, tomàquet... Se'ls mengen! Alguns se'ls posen a la boca, els tasten i els treuen. D'altres els xafen com si fos plastilina. D'altres en volen més i més per repetir! La qüestió, els vegetals formen part de la seva dieta. El mateix amb la fruita. Ah! I que la millor manera de familiaritzar-se amb el menjar és oferint aquest menjar i que experimentin. Això significa que després caldrà netejar moooolt el terra, la taula, la cara, les mans i potser canviar la roba. I és fantàstic. Veure com els nens/es agafen el menjar (de la forma que sigui, és a dir, amb o sense cullera) l'oloren, el manipulen, l'aixafen, se'l mengen, el treuen,\nés bonic i és la manera en la que descobreixen i s'acostumen a noves textures, nous gustos, noves olors.\nHe descobert que es pot posar una forquilla petita al costat del plat de cada nen/a de 1 any i mig a 2 anys. La utilitzen! I no la claven a ningú. Si se'n fa un ús equivocat se li diu que no és possible i se li explica que s'ha d'utilitzar per punxar el menjar. Si en continua fent un ús equivocat potser l'has de deixar sense la forquilla. Tot amb una explicació: "te la trec perquè és perillós que la utilitzis així".\n"Familitaritzar-se amb el menjar és oferir aquest menjar i que experimentin"\nÉs molt important la comunicació amb ells i elles. Són persones, necessiten saber el per què de les coses que passen al seu voltant. Qui ens creiem que som quan agafem un nen/a i l'aixequem del terra, el posem a un canviador, li canviem el bolquer i el tornem a deixar a terra? Acompanyat d'una explicació dels nostres actes, tot canvia. El mateix quan estan descobrint, experimentant, jugant. Si jo em sento insegura quan un nen/a s'enfila a un lloc que jo penso que no és segur, li puc explicar: "això no és segur, si us plau baixa" o "no em sento segura si estàs aquí enfilat perquè això es pot trencar" i si no baixa puc dir "si no baixes tu, et baixo jo", i si segueix sense baixar "et baixo a terra perquè això no és segur". No és el mateix fer-ho així, que veure el nen/a enfilat a algun lloc que considero no segur i anar, agafar-lo i deixar-lo el terra. El nen/a aquí no ha après res.\n"Si acompanyem els nostres actes amb explicacions els nens aprenen"\nEl paper de l'educador/a és el més interessant. Preparar l'espai. Seure i observar. Vigilar. Descobrir els interessos i les necessitats dels infants. Intervenir només quan és necessari. En situacions delicades demanar si necessiten ajuda. La teva presència proporciona seguretat, però ni talla ales ni soluciona tots els problemes que se'ls hi presenten. És súper bonic quan veus un infant en una situació que l'estressa, t'apropes i li dius "intenta sortir-te'n, si no pots jo t'ajudo" i ho fa (no sempre, a vegades cal ajuda!) i la seva cara expressa una satisfacció enorme.\n"Cal intervenir només quan és necessari"\nÉs difícil aprendre a fer aquest paper, i considero que és un gran procés personal. I aquí em trobo jo, fent-lo i encantada! Aprenent cada dia.\nFinalment, un apunt més. Què és per mi l'educació viva? És respecte, escolta activa, comunicació, empatia, educació emocional, procés personal, responsabilitat, professionalitat, acció, error, aprenentatge actiu.


L'�rea de Normalitzaci� Ling��stica de l'Ajuntament d'Alc�dia es va crear l'any 1990. De llavors en�� hem intentat promoure la normalitzaci� de l'�s de la llengua catalana dins Alc�dia, i per extensi�, a la resta del domini ling��stic. S'han fet moltes iniciatives encaminades unes a fer que l'Ajuntament funcion�s en catal� i altres que la llengua catalana s'empri en els �mbits de la societat d'Alc�dia d'on havia estat expulsada per lleis de r�gims pol�tics anteriors.\nHi ha una primera etapa del servei en qu� es va prioritzar la feina interna dins la instituci� 1990-1995, amb la idea que la instituci� s'adapt�s a la nova pol�tica ling��stica.\nA partir de l'any 1996, any que el Govern Balear declara Alc�dia com a Municipi Pilot de Normalitzaci�, s'en�ata una nova etapa en qu� l'Ajuntament d'Alc�dia, a partir del seu exemple, comen�a a convidar cada alcudienc i cada entitat i empresa alcudienca a normalitzar-se.\nAmb aquesta p�gina web volem aprofundir en aquesta l�nia de contacte amb la societat d'Alc�dia per aconseguir objectius encara m�s ambiciosos per a la normalitzaci� de la llengua catalana al seu territori. Tenim tamb� un segon inter�s, no menys important, que �s anar donant facilitats d'informaci� i tramitaci� als usuaris dels nostres serveis.\nDes d'aqu� feim una crida perqu� aquesta tasca noble que tenim encomanada pugui tenir el vostre suport, els vostres suggeriments, i si fos necessari tamb� les vostres cr�tiques, tot en b� de la llengua i del pa�s.


Bachelet demana una investigació independent sobre la violència a Cali\nPublicat 30/05/2021 18:00CET\nL'alta comissionada de les Nacions Unides per als Drets Humans, Michelle Bachelet, ha demanat aquest diumenge una investigació independent dels recents enfrontaments que van causar divendres més d'una dotzena de morts a la ciutat colombiana de Cali.\n"És essencial que totes les persones que presumptament van causar lesions o morts, inclosos els funcionaris de l'Estat, estiguin subjectes a investigacions ràpides, efectives, independents, imparcials i transparents, i que els responsables responguin de conformitat amb la llei", va manifestar Bachelet en un comunicat de la seva oficina.\nBachelet pren nota així mateix d'informacions sobre individus armats, inclòs un oficial fora de servei, que haurien disparat els manifestants, periodistes i transeünts, així com sobre la mort d'aquest funcionari en mans d'una torba.\n"Demano posar fi a totes les formes de violència, inclòs el vandalisme, i que les parts parlin, per garantir el respecte per la vida i la dignitat de totes les persones", va indicar l'expresidenta xilena.\nL'alcalde de Cali, Jorge Iván Ospina, va informar aquest dissabte d'almenys 13 morts a la ciutat durant la jornada de protestes de divendres, segons les dades de la Fiscalia. Per la seva banda, la Secretaria de Salut de Cali va rebre un informe de 36 ferits atesos en centres mèdics públics i privats.\nHores abans, el cap de la Missió de Verificació de Nacions Unides a Colòmbia, Carlos Ruiz Massieu, havia instat a "impulsar el diàleg" a través d'un comunicat en el qual ha assenyalat seguir "amb una gran preocupació" els últims esdeveniments i ha destacat la necessitat d'"enfortir el diàleg com un instrument fonamental per resoldre els conflictes".\n"Després d'un mes de protestes i mobilització social" així com "pels greus esdeveniments a Cali i en altres ciutats i departaments", el representants de l'ONU ha fet "una crida a tots els actors per prevenir i eliminar la violència i fer tot el possible per disminuir les tensions i evitar que escalin".\n"En qualsevol circumstància, fins i tot en les més difícils, hem d'impulsar el diàleg", ha insistit. Així mateix, ha ofert la disponibilitat de l'ONU per "facilitar i donar suport" al camí cap a la resolució de la situació.\nLes protestes que hi ha al país des de fa ja un mes van començar com una mobilització contra la reforma fiscal que va plantejar l'Executiu d'Iván Duque, però quan la va retirar, les mobilitzacions van continuar per reclamar mesures per posar fi a la desigualtat del país.


Oli de bardana per a la caspa - Confetissimo - blog de dones\nOli de bardana per caspa\nLa caspa sovint molesta a les persones amb augment del cuir cabellut gras. En aquest cas, l’oli de bardana no ajuda contra la caspa, generalment no es recomana per a aquells amb cabell gras. Però si la caspa queda seca, l’oli d’arrel de bardana resoldrà aquest problema en poques setmanes. Un bon bon serà el cabell brillant i sedós, augmentat sensiblement de longitud.\nCom ajuda l'oli de burdock a la caspa?\nL’oli de bardana conté moltes vitamines i minerals, però el seu valor principal és una alta concentració de fitosterols. Aquestes substàncies tenen les funcions següents:\nnormalització de processos metabòlics en la dermis i els fol·licles pilosos;\naugment de la circulació sanguínia;\nefecte antisèptic i antifúngic;\nenfortiment del cabell i prevenir la pèrdua.\nL’oli de bardana també conté una gran quantitat d’àcids grassos i inulina, que ajuda a hidratar el cuir cabellut i el cabell, a més de millorar l’absorció de nutrients. És per això que l’oli de càrrega contra la caspa seca és un dels millors remeis.\nL’ús d’oli de bardana per a la caspa\nSi encara dubteu si l’oli de burdock ajuda amb la caspa, comproveu-ne l’eficàcia. A més de la sensibilitat individual, aquest remei no té contraindicacions i, en tot cas, el seu efecte sobre el cabell i el cuir cabellut serà positiu. Així doncs, ens afanyem a compartir amb vosaltres una recepta sobre la millor manera d’utilitzar oli de pèl de bardana d’una farmàcia per a la caspa:\nEscalfeu un recipient d'oli amb aigua calenta de l'aixeta.\nPenteu els cabells a fons, dividiu-los en diversos envans.\nUtilitzeu una xeringa sense agulla ni pinzell, apliqueu oli de bardana al cuir cabellut.\nMassatge el cap amb els dits dels dits per distribuir el producte de manera més uniforme.\nTapeu-vos el cap amb film aferrador, o emboliqueu-lo amb una tovallola escalfada.\nAl cap d'una hora i mitja, apliqueu el rovell d'ou, puré amb sal, a les arrels del cabell, massatge.\nRenteu-vos els cabells xampú. Repetiu el procediment cada dia 5-6.\nPodeu preparar oli de burdock, adequat per al tractament de la caspa:\nCompreu una arrel de bardana triturada en una farmàcia o bé procureu les matèries primeres vosaltres mateixos.\nPreneu art 7. cullerades de l’arrel, triturar-les en pols, col·locar-les en un recipient de vidre.\nAboqueu en 200 ml bardana d’oli d’oliva, tanqueu la tapa, poseu-les en un lloc fosc durant 3 setmanes.\nEscalfeu l'oli en un bany d'aigua a una temperatura de 90 graus i deixeu-ho refredar.\nÉs millor guardar aquest oli a la nevera.\nUs recomanem que llegiu: Màscara de pèl amb mel i ou


Els pares de la nena de tres oblidada al bus cinc hores estudien si presenten denúncia a la policia - Poble Andorrà\nEls pares de la nena de tres oblidada al bus cinc hores estudien si presenten denúncia a la policia\nL'empresa de bus no obre expedient al xofer, però el servei d'acompanyament aparta la persona responsable dels infants que van a l’autobús\nEscola francesa Ciutat de Valls.\nEl Ministeri d’Educació ha obert dos expedients per esbrinar per què una nena de prop de tres anys es va quedar tancada al bus escolar més de cinc hores. Els expedients són a l’empresa encarregada del transport escolar i a la que porta l’acompanyament dels infants al bus.\nLa família, d’acord amb la direcció del centre, ha decidit no portar a col·legi la nena, que està bé de salut, fins a final de setmana. Els pares, que estaven molt angoixats, estan pensant si presentar denúncia a la Policia, segons ha indicat Andorra Televisió.\nLa família va patir molt ahir després que una professora truqués per alertar que la nena no era a classe. Es va donar el senyal d’alarma fins que la van trobar a l’autobús que l’havia recollit al matí. S’havia quedat adormida i ningú no es va adonar, ni l’acompanyant ni el xofer. Tampoc es va adonar el seu germà, de 6 anys, que va sortir abans.\nUna motorista es fractura una cama en un xoc amb un cotxe a Andorra la Vella


About: Oroshi hōchō\nEl oroshi hōchō (おろし包丁 oroshi hōchō? "cuchillo mayor") (おろし包丁, ''oroshi hōchō''? "ganivet major") i el hanchō hōchō (半丁包丁 hanchō hōchō? "cuchillo corto") (半丁包丁, ''hanchō hōchō''? "ganivet curt") són ganivets altament especialitzats i de gran longitud que s'utilitzen al Japó per tallar en filet la tonyina i altres peixos.\nEl oroshi hōchō (おろし包丁 oroshi hōchō? "cuchillo mayor") (おろし包丁, ''oroshi hōchō''? "ganivet major") i el hanchō hōchō (半丁包丁 hanchō hōchō? "cuchillo corto") (半丁包丁, ''hanchō hōchō''? "ganivet curt") són ganivets altament especialitzats i de gran longitud que s'utilitzen al Japó per tallar en filet la tonyina i altres peixos. El oroshi hōchō posseeix una fulla amb una longitud de 150 cm a més d'un mànec de 30 cm, i pot tallar una tonyina d'un sol tall. En general és necessari de dos a tres persones per manipular el ganivet i la tonyina. La fulla flexible està corbada per adaptar-se a la forma de l'espinada i així minimitzar la quantitat de carn de tonyina que roman adherida a l'espinada. El hanchō hōchō és un ganivet de fulla més curta amb una longitud d'uns 100 cm a més del mànec. El hanchō hōchō de vegades és anomenat maguro kiri (マグロ切 maguro kiri? "cortador de atún") (マグロ切, 'maguro kiri'? "tallador de tonyina"). Aquests ganivets són utilitzats de forma quotidiana al mercat de venda majorista de peix al Japó, que a Tòquio és el mercat de peix de Tsukiji. També es poden trobar a grans restaurants, però no són un estri habitual de les cuines domèstiques del Japó, a menys que existeixi una necessitat freqüent de tallar tonyines d'un pes de més de 200 kg. Aquests ganivets japonesos no han de ser confosos amb les espases japoneses, ja que no són una arma sinó una eina, encara que a vegades han estat utilitzats a manera d'arma per la yakuza. (ca)\nEl oroshi hōchō (おろし包丁 oroshi hōchō? "cuchillo mayor") (おろし包丁, ''oroshi hōchō''? "ganivet major") i el hanchō hōchō (半丁包丁 hanchō hōchō? "cuchillo corto") (半丁包丁, ''hanchō hōchō''? "ganivet curt") són ganivets altament especialitzats i de gran longitud que s'utilitzen al Japó per tallar en filet la tonyina i altres peixos. (ca)\nOroshi hōchō (ca)


CONFERÈNCIA. MÉS ENLLÀ DE LES ESTRELES. EL MAKING OF DE LA...\nCONFERÈNCIA. MÉS ENLLÀ DE LES ESTRELES. EL MAKING OF DE LA PEL·LÍCULA\nGonzalo Gurrea. Director de cinema, guionista i actor 19.00 hores. Dijous, 20 de gener de 2022 Auditori Santiago Grisolía del Museu de les Ciències\nConferència "Més enllà de les estreles. El making of de la pel·lícula" dins del cicle d'Astronomia. De lliure accés, prèvia inscripció, se celebrarà el dijous, 20 de gener de 2022 a l'Auditori Santiago Grisolía del Museu de les Ciències.\nEl 10 d'abril de 2019 va tindre lloc un dels esdeveniments científics més impactants del segle: l'obtenció de la primera imatge d'un forat negre. Una fotografia que va convulsionar al món ja que confirmava una de les teories científiques més influents de la història de ciència: la teoria de la relativitat d'Einstein. Però com s'arriba a un descobriment tan rellevant? d'on sorgixen les idees genials? què motiva als científics a treballar en este camp?\nLa pel·lícula documental "Més enllà de les estreles. Fotografiant un forat negre", estrenada amb èxit en el passat Festival de la Seminci i projectada en cinemes, conversa amb els físics més prestigiosos del nostre país, incloent diversos que van intervindre en l'obtenció de la imatge i indaga en les seues motivacions personals amb l'objectiu de donar resposta a estes preguntes tan fonamentals. El seu director, el cineasta Gonzalo Gurrea, explica el procés de creació de la pel·lícula i l'experiència del rodatge.


El festival de fotografia analògica comença a Vilassar de Dalt\n© Cristina Garcia Rodero/MAGNUMVaincre le mal, Venezuela, 2006\nEl festival de fotografia analògica de Vilassar de Dalt es centra en la fotografia humanista i comença amb un homenatge a Cristina García Rodero\nLa fotografia humanista, on la persona passa a ser l’eix vertebrador de la imatge, és l’eix central de la vuitena edició del festival de fotografia analògica de Vilassar de Dalt, Revela't. Voleu descobrir-la? El dia 25 de setembre es farà la inauguració, al Teatre de la Massa, amb un homenatge a l’atrevida i reconeguda trajectòria de Cristina García Rodero acompanyada de ponències de cèlebres fotògrafs espanyols. I l’activitat seguirà fins al 4 d’octubre amb més de 50 exposicions previstes, una fira comercial, xerrades i retrobaments internacionals, entre molts altres esdeveniments.\nAquesta edició arriba carregada de bones imatges. La premiada fotògrafa anglesa Vanessa Winship us permetrà conèixer les àrees rurals de Turquia amb fotografies de noies vestides amb uniforme escolar, i Txema Salvans us mostrarà, en blanc i negre, la singularitat humana de ciutadans anònims que gaudeixen de la costa mediterrània. I encara viatjareu més lluny, perquè Bryan Schutmaat us presentarà retrats i paisatges de les comunitats mineres de l’oest dels Estats Units i Juan Manuel Castro i Rafael Trapiello us mostraran els camps de treball del sistema soviètic fent un recorregut per un gulag del Mar Blanc. Si voleu conèixer com era Madrid l’any 1984, no us perdeu les seqüències de Luis Baylón i, si us ve de gust una oda a l’amor de mares i fills egipcis endinsant-vos en la seva intimitat familiar, no us perdeu les captures de Denis Dailleux. Com veieu, serà una edició amb molta diversitat i esdeveniments, així que si sou amants de la fotografia, no us ho penseu i poseu rumb cap al Maresme!


Els hotelers creuen un "error majúscul" legalitzar el lloguer de pisos particulars a turistes\nLa FEHM diu que implicaria un augment "inassumible" de l'arribada de visitants\n1 min. Palma 14/08/2013 13:34\nLa Federació Hotelera Empresarial de Mallorca (FEHM) considera un "error majúscul" legalitzar el lloguer turístic d'habitatges en edificis residencials familiars -en zones urbanes-, perquè això suposaria un augment "inassumible" del nombre de turistes i "aprofundir" en l'"opacitat fiscal i l'economia submergida".\nEls hotelers de Mallorca avisen que permetre aquests lloguers comporta modificar el model turístic actual, augmentar l'estacionalitat turística, baixar la despesa mitjana dels turistes, una sobrecàrrega ambiental i de les infraestructures públiques i la pèrdua de la qualitat i la seguretat del producte.\nEl president de la FEHM, Aurelio Vázquer, ha dit aquest dimecres en una roda de premsa que aquesta legalització suposaria que "qualsevol cosa amb un sostre i unes parets serviria" per allotjar turistes i que s'empraria el sòl residencial -com un edifici del carrer General Riera de Palma- per convertir-lo en ús turístic. Vázquez s'ha oposat a un "desenvolupisme turístic salvatge" i ha advocat per l'actual regulació existent i per oferir un servei de qualitat als turistes que vénen a les Illes.


Seguim treballant | Comunitat General de Regants de la Dreta de l´Ebre\nPortem diversos mesos afrontant situacions molt complicades. A principis d'any ens vam veure afectats per les nefastes conseqüències del temporal Glòria i després d'algunes setmanes, quan semblava que ens podíem començar a recuperar dels danys ocasionats i tornar a una certa normalitat, gairebé sense temps, vam estar immersos en la crisi de l'Covid19 . Evidentment, no són temps fàcils.\nTot i això, al març, i sota estrictes mesures de protecció prescrites per la situació, vam iniciar els treballs de manteniment per posar a punt els canals, i emprendre la nova temporada de reg. Ens sentim satisfets de la feina feta i agraïm l'esforç de totes les persones implicades, que han possibilitat la posada a punt de totes les nostres infraestructures.\nLa gestió administrativa de l'entitat s'ha dut a terme mitjançant el teletreball, per la qual cosa s'ha pogut mantenir el funcionament de la mateixa sense cap tipus de problema. L'adaptació de la CGRCDE a les noves tecnologies ens ha facilitat la feina a distància.\nMitjançant internet s'han fet totes les reunions de les Juntes Permanents i de Govern, a més de participar en les convocatòries de les entitats on està representada la nostra Comunitat.\nÉs evident que, en els últims mesos, s'han paralitzat els contactes que teníem oberts amb els representants de totes les administracions públiques que, lògicament, han centrat els seus esforços en la pandèmia i en la cruel crisi sanitària que ens ha afectat.\nAra hem de seguir treballant i no deixar-nos portar pel desànim; entre tots, superarem la situació malgrat les dificultats. No obstant això, cal insistir en les nostres demandes perquè es duguin a terme les inversions que necessita el Delta. No perdem de vista el nostre objectiu, ja que seguim reivindicant que el Delta precisa actuacions urgents. En les pròximes setmanes reprendrem la iniciativa per a sol·licitar totes les solucions que hem anat debatent en els últims mesos, i que haurien de començar a implementar-se al més aviat possible.


JSJ Sant Feliu.: Criteris i visió de futur per al riu i l'horta a Sant Feliu.\nCriteris i visió de futur per al riu i l'horta a Sant Feliu.\nFoto de bing.com/maps\nSant Feliu té un terme municipal de gairebé 12 km2. D'aquests, gairebé 4 estan constituïts pel casc urbà i el sòl qualificat com a urbanitzable (Estudi demogràfic de Sant Feliu, 2006, Pàgina 7). Tenim, doncs, una mica més de 8km2 de sòl protegit, repartits entre Collserola (entorn de 6km2) i el Parc Agrari del Llobregat (entorn de 2km2). Si no recordo malament, em sembla que no he parlat en cap moment ni d'aquests 2km2 fins al riu, ni d'aquests 6km2 de Collserola, si no és pel que fa referència a la modificació de PGM que afecta els barris de Mas Lluí i les Grases i que en aquests moments està aturada.\nM'agradaria pensar en veu alta en relació a la zona agrària del nostre terme municipal, la que hi ha entre el carrer del Pla i el riu Llobregat. Pensar en veu alta sobre el seu paper actual i futur, i sobre la vinculació d'aquest espai natural a la nostra ciutat i el seu gaudi i ús per part de la ciutadania. Pensar en veu alta reconeixent que no ha estat, en cap dels governs precedents, un tema sobre el que hi hagi hagut criteris i línies d'actuació clars i sostinguts en el temps. En conseqüència, tenim un espai agrícola notablement deteriorat, sovint desconegut per la ciutadania, i amb un futur no gaire clar si no ens hi posem de seguida. I hem decidit posar-nos-hi, amb dos criteris centrals: la preservació de l'espai natural i el seu coneixement i valoració per part de la ciutadania.\n1. Preservació de l'espai natural vol dir sostenibilitat econòmica de l'activitat agrícola.\nAquesta és una de les afirmacions centrals de la Unió de Pagesos i del Consell Municipal Agrícola de Sant Feliu, en què, com en tots els consells, hi ha representació de tots els partits polítics municipals. I també una voluntat clara del Parc Agrari de què formem part. Més encara quan, amb el rebuig a Eurovegas i la defensa de l'entorn natural, cal un esforç conjunt i clar per garantir la seva viabilitat econòmica. No n'hi ha prou, diuen i amb raó, amb declaracions d'intencions i amb bones voluntats.\nEstem completant un pla de treball, que acabarem de concretar en el marc del Consell Agrícola, d'una banda, i amb els responsables del Parc Agrari de l'altra, i que aprovarem finalment en el pla municipal, que tingui quatre grans línies de treball.\nLa primera, de retrat del moment en què ens trobem. A partir del registre actualitzat de les propietats del sòl, la identificació de l'estat de les explotacions agràries i de les seves expectatives, per tal d'iniciar un camí de represa i consolidació del màxim d'activitat agrària a l'horta.\nLa segona, de defiinició, informació i aplicació de criteris de disciplina. Hem de donar la volta a una situació de passivitat que ha durat molt temps, en què, si continuéssim sense fer res, el sòl agrícola es convertiria en centenars de microparcel·les de caps de setmana, que suposarien la fragmentació i la privatització dels espais de conreu i la desaparició de l'activitat agrària.\nLa tercera, de consolidació i afavoriment de les explotacions en funcionament. Amb prioritats clares d'utilització dels camins, dels horaris de reg, de protecció dels camps. Treballant, sobretot, per a la detecció de les oportunitats de creixement i recuperació de conreus.\nLa quarta, de potenciació i difusió del consum de quilòmetre zero. Això ha implicat, de moment, l'autorització del Mercat de Pagès al local del sindicat (a la plaça de l'estació) i al Parc de Torreblanca, però ha d'anar més enllà en la mesura que ho anem acordant amb els pagesos de la nostra ciutat.\n2. Coneixement i valoració de la ciutadania vol dir ús social respectuós i sostenible.\nA més de la consolidació de l'activitat agrícola, cal posar en valor el riu i la seva llera, i el seu coneixement, valoració i ús per part de la ciutadania, com un espai natural que cal protegir i posar a l'abast de tothom. En aquesta línia, estem treballant en tres grans línies d'actuació:\nLa primera, l'accés i les bones condicions de la llera del riu. En aquest sentit, ben aviat començaran les obres que han de connectar el Parc del Llobregat amb el riu, canviant l'actual "camí" sobre la coberta de la riera que hi corre per sota, per un veritable camí amb zones d'estada i ombra per a la gent que hi va a peu o en bicicleta, que acabi en un mirador sobre el riu. Més endavant, i com ja hem començat a parlar amb els respectius ajuntaments i amb l'Àrea Metropolitana, treballarem per connectar-nos amb una passera amb l'altra banda del riu, amb Sant Vicenç i amb Santa Coloma.\nLa segona, la creació progressiva d'horts socials. He de reconèixer també que altres municipis estan més avançats que nosaltres en aquest àmbit, i que ens hi hem de posar les piles ben aviat. En el marc del Consell Agrícola, concretarem els espais, les característiques i els criteris d'accés a aquests propers horts socials. Seran espais complementaris i que no interferiran amb l'activitat comercial agrícola, que és, com he dit abans, l'objectiu central del pla de treball que haurem d'aprovar a l'Ajuntament.\nLa tercera, d'educació ambiental. Som Sant Feliu de LLOBREGAT i el coneixement del nostre riu i del seu paper fonamental en la nostra agricultura i, per tant, en la nostra història, ha de ser un element present en el nostre currículum local. Si Sant Feliu ha de tornar a mirar als camps i al riu, crec que ho hem de posar fàcil perquè les nostres escoles i instituts hi puguin girar la seva mirada també.\nDos grans objectius importants i necessaris, que caldrà que el ple aprovi properament i que, més enllà d'aquest acord formal, haurem de vetllar contínuament per donar la volta a la situació actual del riu i de la zona agrícola en el tram de Sant Feliu.\nPublicado por Jordi San José i Buenaventura. a 8/19/2013 11:53:00 a. m.\nEtiquetas: Àrea Metropolitana, Baix Llobregat, Medi ambient, SF planificació\nHola Jordi, hauries d'afegir la necessitat de garanti la seguretat a la zona, sobretot si es facilita l'accès a la ciutadania. El robatoris, sovint acompanyats de destrosses desànimen a qualsevol.\n19 d’agost de 2013 a les 18:21:00 CEST


Bioètica i Comunicació\nCodi: 102950 Crèdits: 3\nNo hi ha prerequisits. Però és aconsellable que l’estudiant tingui present els principis d’ètica universal i dels drets humans, sobre tot aquells en que es basen els principis d’ètica mèdica i deontologia mèdica.\nL'objectiu general de l'assignatura és aportar a l'estudiant la perspectiva humana i ètica en la seva futura activitat professional. En aquest sentit, reflexionarem sobre els reptes i problemes derivats del progrés biomèdic, incloent-hi el seu impacte sobre la societat i el seu sistema de valors.\nL'assignatura es programa a segon curs del Grau de Medicina i serà un dels primers contactes amb els aspectes clínics, humans i psicològics de la malaltia. Per això, també se centra especialment en la comunicació més adequada amb el pacient per facilitar la presa de decisions compartida.\nLes pràctiques d'aula tenen com a objectiu la reflexió col·lectiva de conflictes ètics, en grups més reduïts, potenciant el respecte i el diàleg com a eines bàsiques, que són l'eix per a l'atenció centrada en la persona i en la resolució de qualsevol tipus de conflictes, inclosos els de valors.\nAplicar el principi de justícia social a la pràctica professional i demostrar que comprèn les implicacions ètiques de la salut en un context mundial en transformació.\nDemostrar que comprèn la importància dels principis ètics per al benefici del pacient, de la societat i de la professió, amb especial atenció al secret professional.\nTenir cura dels pacients, la família i la comunitat d'una manera efectiva i eficient, d'acord amb els principis deontològics, amb especial èmfasi en la promoció de la salut i prevenció de les malalties, formant part d'equips multidisciplinaris.\nAcceptar l'ètica de la segona opinió.\nComprendre que la informació, per molt negativa que sigui, s'ha de transmetre amb un to esperançador, i això s'aconsegueix quan el metge, d'una manera eficaç, demostra que no abandonarà en cap moment el pacient.\nComprendre que la medicina no és una ciència exacta com a tal i que el metge és susceptible de cometre errors.\nComprendre que la propietat intel·lectual de la història clínica és compartida entre el pacient, el metge i la institució en la qual ha estat elaborada.\nComprometre's, en la pròpia actuació professional, amb els mètodes científics, que en el cas de l'assistència mèdica se sol denominar el seguiment de la medicina basada en l'evidència.\nConsiderar i comprendre les conseqüències de l'incompliment del pacte tàcit i de l'abús de la situació de necessitat del seu proïsme, que a més està malalt.\nCoordinar-se amb el metge responsable del tractament bàsic.\nDefinir el consentiment informat com un procés gradual que es dóna en el marc de la relació metge-pacient, en virtut del qual el pacient competent rep del metge prou informació i de manera comprensible, que el capacita a participar voluntàriament, conscientment i activament en la presa de decisions respecte a la seva malaltia.\nDefinir els principis essencials en relació amb la història clínica i la informació que conté, ja que l'absència de principis és l'origen de molts dels conflictes i les discrepàncies que es produeixen en el tractament legal de la història clínica i, en conseqüència, un motiu habitual d'inseguretat en el món sanitari.\nDemostrar actituds prudents pel que fa a revelar el secret i sempre, si es fa, amb el permís explícit del pacient.\nDescriure el concepte d'ètica de màxims basat en què tot ésser humà aspira a la perfecció i la felicitat i, en conseqüència, al màxim, a l'òptim que depèn del sistema de valors religiosos, morals, culturals, polítics, econòmics, etc., que cadascú accepti com a propi.\nDescriure el concepte d'ètica de mínims basat en la protecció de la integritat física, psíquica i espiritual dels individus (principi de no-maleficència) i la protecció de la integritat interpersonal i social, i evitar la discriminació, la marginació o la segregació d'uns individus per altres en les qüestions bàsiques de convivència (principi de justícia).\nDescriure la justícia com un dels principis bàsics de la bioètica.\nDescriure les prestacions d'assistència sanitària que han d'estar cobertes de la mateixa manera per a tots els ciutadans.\nDescriure que la salut no és només l'absència de la malaltia, sinó també el conjunt de condicions físiques, psíquiques i socials que permeten la màxima plenitud de la persona, perquè aquesta es pugui desenvolupar de manera autònoma.\nDesenvolupar les relacions personals en l'imprescindible treball en equip.\nDiferenciar l'error de la negligència.\nDistingir entre els diversos sentits del terme justícia (conmutativa, distributiva, legal, social), considerant que la bioètica sol utilitzar gairebé exclusivament un: el de justícia social.\nDonar aquesta informació als responsables familiars o vinculats en cas d'incapacitat del pacient.\nDonar la informació de manera entenedora i prudent, incloent també les mesures preventives per evitar el contagi i la propagació de la malaltia.\nEvitar que la informació sigui caritativament enganyosa, la qual cosa no vol dir que la informació s'hagi de donar de manera brusca i sense empatia.\nExplicar que el consentiment és verbal per regla general, encara que en ocasions és necessari que sigui per escrit.\nIdentificar el secret mèdic com un contracte entre la societat i metge, i no tant com un contracte personal (entre metge i pacient).\nIdentificar les importants repercussions laborals o socials que la violació del secret professional podria representar per al pacient.\nInformar al pacient si s'empren tractaments no convencionals o simptomàtics corresponents al procés que l'afecta i de la necessitat de no abandonar cap tractament necessari, advertint-lo de manera clara i comprensible del caràcter no convencional ni substitutiu del tractament.\nInterioritzar el compromís en la defensa de l'autonomia del pacient: respectar que les persones capaces puguin prendre les decisions que afecten la seva pròpia vida d'acord amb els seus valors, desigs i preferències, sense coaccions, manipulacions o interferències.\nMantenir la confidencialitat de les dades.\nPreservar el dret de la salut del pacient.\nReconèixer les pròpies limitacions i considerar molt positives les aportacions d'altres companys que ajudin a prendre decisions assistencials per al pacient.\nReconèixer que en tots els països desenvolupats hi ha el dret de la protecció de la salut, encara que hi hagi dificultats per obtenir recursos per afrontar-lo.\nReconèixer que la primera lleialtat del metge ha de ser cap a la persona a la qual atén i que la salut d'aquesta persona ha d'anteposar-se a tota altra conveniència.\nReflectir en la història mèdica individualitzada totes les activitats professionals amb els pacients, tant per conservar la memòria de l'actuació duta a terme com per facilitar el possible seguiment a d'altres col·legues, d'acord amb l'obligació de ser extremadament rigorós amb el contingut.\nRespectar les conviccions religioses, ideològiques i culturals del pacient, excepte en cas que entrin en conflicte amb la Declaració universal dels drets humans, i evitar que les pròpies conviccions condicionin la capacitat de decisió del pacient.\nTenir consciència del deure d'alleugerir el dolor i el sofriment causats per la malaltia i de tenir cura d'aquells que no es poden curar.\nValorar la importància capital del secret mèdic, i identificar les excepcions en què aquest secret es pot violar, en benefici de la societat o del mateix pacient.\nValorar la importància creixent de l'autonomia del pacient que es recull en tots els codis de deontologia moderns.\nVetllar per un ús estrictament necessari i justificat pel jutge en cas que la història sigui demanada per la justícia.\n1. Antecedents i principis generals de la Bioètica.\n2. Drets humans i drets dels malalts.\n3. Ètica, Deontologia i Dret. Deontologia mèdica. Codi de Deontologia. Comissions de Deontologia.\n4. Relació metge-pacient. Comunicació amb els pacients i familiars.\n5. Coresponsabilitat del pacient en les decisions mèdiques. Consentiment informat. Voluntats anticipades. Planificació de decisions anticipada (PDA).\n6. Avaluació de la competència del pacient.\n7. Els comitès d’ètica assistencial en els hospitals.\n8. Qualitat de vida i salut.\n9. Error i negligència mèdiques.\n10. Confidencialitat en la pràctica mèdica. Protecció de dades.\n11. Humanització de la Medicina.\n12. Ètica de les relacions dels metges entre si.\n13. Consideracions ètiques a l'inici de la vida.\n14. Actitut davant el final de la vida.\n15. Aspectes ètics de la donació i el trasplantament d'òrgans.\n16. Objecció de consciència.\n17. Pràctiques mèdiques no suficientment validades. Medicines alternatives i complementàries.\n18. Ètica de la investigació en Medicina.\n19. Medicina i noves tecnologies.\n20. Economia i salut.\nLes pràctiques d'aula es prepararan sobre dos temes diferents que s'explicaran el dia de la presentació de l'assignatura.\nEl desenvolupament de l'assignatura es basa en classes teòriques (el nucli de les lliçons seran en format virtual, disponibles a la plataforma Moodle), pràctiques d'aula (preferentment presencials) i un treball escrit.\nPRÀCTIQUES D'AULA (PAUL) 6 0,24 3, 6, 9, 16, 18, 21, 22, 24, 29, 38\nTEORIA (TE) 20 0,8 1, 2, 3, 4, 5, 7, 8, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 23, 25, 26, 27, 28, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41\nTUTORIES 6,75 0,27\nELABORACIÓ DE TREBALLS / ESTUDI PERSONAL 38 1,52 1, 2, 3, 4, 5, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41\nPer poder assolir una nota final de l'assignatura és imprescindible haver puntuat en les tres activitats que s’avaluen (examen teòric, treball escrit i pràctiques d'aula).\nAvaluació teòrica (50% de la nota final):\nL'examen teòric consta de preguntes tipus test, amb 5 possibles respostes i només una certa.\nPer cada resposta errònia es resta 1/5 de punt.\nPràctiques d'aula (20% de la nota final):\nS'avaluarà la preparació i exposició dels debats a les pràctiques d'aula.\nEls alumnes hauran d'assistir a les dues pràctiques previstes, una en qualitat d'oient i l'altra formant part del grup que farà la presentació de la mateixa. La distribució dels grups que presenten la pràctica i dels grups que assisteixen com a oients es farà un cop iniciada l'assignatura amb el PSG.\nPer obtenir nota de pràctiques l'alumne ha d'haver format part d'un grup que ha fet la presentació. La nota obtinguda és igual per a tots el alumnes que formen part del mateix grup.\nDel contingut i la presentació de les pràctiques d'aula s'avaluarà:\n- L'adequació del contingut al tema presentat\n- El treball de síntesi\nPresenta els punts principals del treball\n- El domini de la matèria\nUtilitza un vocabulari correcte\nMostra fluïdesa a l'hora d'explicar conceptes\nContesta les preguntes que sorgeixin\nIl·lustra el tema amb exemples\n- Les habilitats de comunicació\nS'expressa de forma clara i segura\nUtilitza de forma adequada els recursos audiovisuals\nLlenguatge no verbal (mira el públic, volum de la veu, to, ...)\n- S'adapta al límit de temps assignat\nLes pràctiques d'aula són obligatòries. L'alumne que no hagi format part d'un dels grups que ha de presentar la pràctica no tindrà nota de pràctiques i no podrà ser avaluat de l'assignatura. La no assistència a la pràctica que correspon a un alumne com a oient suposarà la pèrdua de 2 punts de la nota de pràctiques.\nTreball escrit (30% de la nota final)\nS'haurà de presentar un treball escrit amb una extensió màxima de 3 fulls, en format pdf. El contingut del treball consistirà en el comentari d'una notícia que hagi aparegut en el mitjans de comunicació, relacionada amb la bioètica, en el que l'alumne reflexionarà sobre els fets descrits i aplicarà els coneixements adquirits en el curs de l'assignatura. La data límit per entregar el treball es comunicarà en la primera classe "Presentació de l'assignatura". El treball es podrà fer individual o en grup (amb un màxim de 5 alumnes).\nDel treball escrit s'avaluarà:\n- Rellevància / originalitat del tema escollit\n- Claredat de la redacció i argumentació\n- Qualitat del plantejament ètic\nEls estudiants que no realitzin les proves d'avaluació seran considerats com No avaluats exhaurint els drets a la matrícula de l'assignatura.\nEls estudiants que no hagin superat l'assignatura/mòdul per mitjà de l'avaluació continuada es podran presentar a un examen final o prova de recuperació. El format d'aquest examen serà escrit, amb preguntes curtes relacionades amb el temari de l'assignatura.\nAssistència i participació activa en classe i seminaris 20% 1,75 0,07 3, 6, 16, 18, 21, 22, 24, 29, 34, 35, 37, 38\nAvaluacions escrites mitjançant proves objetives: Ítems de selecció: Ítems d' elecció múltiple 50% 1,5 0,06 1, 2, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 17, 19, 20, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 39, 40, 41\nLliurament d'informes/treballs 30% 1 0,04 3, 6, 12, 13, 14, 15, 16, 20, 29, 34, 37\nMontero F., Morlans M.Para deliberar en los comités de ética. Fundació Doctor Robert UAB.2009.\nComité de Bioètica de España


Opinió amb independència. Dimarts, 26 de març de 2019 03:02 h\nDesprés de veure, escoltar i llegir en multitud de mitjans de tergiversació informativa i algú altre d’informació i comunicació, el procés de gestació, organització, i difusió de la manifestació realitzada diumenge 13 de març a València a favor del manteniment dels espectacles amb bous torturats i assassinats, no pense malgastar ni un àpex d’esforç en intentar contrarestar els missatges dels portaveus de l’esdeveniment. Tinc diversos motius per a no fer-ho. El primer i més important és la confiança en les capacitats cognitives i intel·lectives de la majoria de la població malgrat la perversió militant de la majoria dels mitjans. Llegir-ne més\nEm contava fa uns anys un company de treball que el seu avi patern era venedor de gel. Zaratustra mantenia la convicció que sense canvi no hi podia haver millora. Enlloc i mai. Però el problema per a canviar és, ja ho he dit moltes vegades, la por i la comoditat. Tot i que sense canvi, no pot haver-hi millora. La societat té per costum canviar. També les persones. Ara, els canvis tenen un conjunt de propietats a tenir en compte, entre elles el caire de voluntat i la fortuna del mateix. Vull dir, un canvi pot ser voluntari o obligat, també encertat o ruïnós. Llegir-ne més\n1733 lectures Un comentari\t Enviar l'article\nVictor Hugo mantenia la tesi de que quan més coneixia els homes (l'espècie humana), més estimava els animals. I no s'equivocava. Gens ni mica. El meu amic Toni Infante diu sempre alguna cosa pareguda a que la falta de presa de consciència del que som, és el que aboca la societat al desastre més absolut. Perquè sí, amigues i amics, estem on estem perquè la societat, en la seua gran majoria, és inconscient. A València sense anar més lluny, hem tardat més de deu anys en assabentar-nos del saqueig continu i desvergonyit de les nostres arques públiques, mentre que la vida pujava de preu a un ritme infernal, dantesc. Llegir-ne més\nAls darrers dies he llegit dos articles de diferents persones de la CUP sobre l’ecologisme: un de Jordi Navarro i l’altre de Llorenç Casanova. Es dos articles m’ha semblat que aporten bons elements per un debat necessari i situen l’ecologisme com un aspecte central per a la lluita anticapitalista i pel socialisme, la antipatriarcal i la independència com a estratègia centralitzadora. El que jo afegiria a més a més sobre aquestes lluites de les que parlen els companys, és la necessitat d’assumir un “nou” paradigma antiespecista i pels drets de tots els animals, ja que baix el meu punt de vista a més dels valors ètics que aporta, molts propers al feminisme, està totalment vinculada amb la lluita ecologista, pel territori, per la sobirania alimentaria, vinculada amb l’economia de proximitat i sostenible. Llegir-ne més


OleAurum recapta 14.390€ pel Mulla’t - El Gourmet Català\nOleArum, una de les ampolles d’Olis de Catalunya ha recaptat fins el moment, 14.390€ dirigits a la campanya Mulla’t per l’Esclerosis Múltiple. Per cada ampolla venuda es destina 1€ a la Fundació que gestiona la campanya.\nAvui es celebra la jornada Mulla’t per l’Esclerosis Múltiple\nEs tracta d’una campanya que any rere any recapta diners per la investigació de l’esclerosi múltiple. Enguany, les condicions han modificat l’activitat però en tot cas, es segueix celebrant en gairebé 150 piscines en tota Catalunya i un grapat més celebrarà un Mulla’t virtual.\nCom participar en el Mulla’t sense mullar-se?\nAquest any poques persones podran nedar pel mullat, però existeixen altres vies per participar-hi. Per exemple, pots fer un donatiu, fert-te soci/a o comprar un producte solidari del Mulla’t (samarretes, bosses, necessers o una ampolla). Tots els articles són dissenyats per la il·lustradora Mariona Tolosa Sisteré.\nL’oli català també hi participa\nJa fa 6 anys que Olis de Catalunya col·labora amb la Federació Esclerosis Múltiple. Al llarg d’aquests anys ja han recaptat 65.000€ destinats a serveis de rehabilitació, acompanyament i formació i intermediació laboral per a les persones amb esclerosi múltiple.\nEls respresentats d’Olis de Catalunya han declarat ““molt orgullosos de poder col·laborar amb la gran tasca que ja fa 30 anys que duu a terme la Fundació dia rere dia”.\n1 ampolla, 1 euro\nPer cada ampolla venuda durant el mes de juliol es destina 1 euro a la campanya Mulla’t. Aquest euro no implica un increment en el preu de venta, sinó que Olis de Catalunya assumeix la donació.\nEs tracta de l’ampolla d’oli OleAurum. Un projecte que suma petits productors solidaris d’oli català. Per tant, comprant oli OleAtrum no només adquireixes un producte de proximitat sinó que també ajudes en millorar les 9.000 vides que sofreixen esclerosis múltiple a Catalunya.\nLes ampolles les trobaràs a Bonpreu, Esclat, Caprabo, Carrefour, Condis, Consum, El Corte Inglés, Gros Mercat, Sorli, Supermercats Michellangelo i Valvi.


Bons resultats dels nostres quatre-centistes a la reunió de velocitat de Gavà - Grup Atletisme Lluïsos Mataró\nBons resultats dels nostres quatre-centistes a la reunió de velocitat de Gavà\nAquest dimecres 16 de juny s’ ha disputat la reunió de velocitat de Gavà amb tres dels nostres sub-18, tots ells competint en 400 metres.\nEn Pau Lancho i en Pol Ibáñez (a la foto lateral) ho han fet en 52″48 i 52″61 respectivament. En Pau queda a només 6 centèssimes de la seva MMP amb la que està 5è al ranking històric de la categoria, mentre que en Pol millora la seva marca en 40 centèssimes i ascendeix de la 9è a la 7ª posició.\nLa Marina Roselló (a la foto de capçalera) ha debutat en la distància amb 1’15″35. Feia més d’ un any i mig que no corria cap distància per sota dels 800 metres.


Les Borges ret homenatge als seus octogenaris - Teleponent\nInici Comarques Garrigues Les Borges ret homenatge als seus octogenaris\nImatge dels homenatjats. Foto Ajuntament\nLes Borges Blanques va acollir aquest diumenge, 30 d’octubre, la 7a edició de l’Homenatge als Octogenaris, al Pavelló de l’Oli, organitzat per la regidoria de Benestar Social, Família i Salut del consistori borgenc. En l’acte es van reconèixer 28 persones que enguany celebren el seu 80è aniversari. El tret de sortida de la jornada va ser a 2/4 de 5 de la tarda, hora en què es van convocar als octogenaris homenatjats per fer una fotografia de grup. Seguidament, a les 17 hores va començar l’acte oficial que va aplegar unes 230 persones aproximadament, entre els quals hi havia amics i familiars dels homenatjats.\nL’alcalde de les Borges, Enric Mir, el vicepresident primer del Consell Comarcal de les Garrigues, Jordi Sarlé i la regidora de Benestar Social, Família i Salut, Ester Vallès, van ser les autoritats encarregades de dur a terme els parlaments. El públic assistent va poder gaudir de l’espectacle ‘Viatge en el temps”, a càrrec de Maria Altadill a la veu i Eduard Espinet al piano. Durant l’actuació es va projectar en una pantalla diverses fotografies cedides per l’esola Joan XXIII entre les quals es podia observar fotografies antigues i actuals del municipi Borgenc.\nD’altra banda, també es va procedir a la lectura poètica de la mà de M. Carme Griñó. Tots els homenatjats van ser obsequiats amb una medalla i un diploma commemoratiu. La festa va acabar amb un ball amb l‘orquestra Mediterrania, obert a tota la població.\nArticle anterior‘Dos buenos tipos’, una estranya parella que descobreix una conspiració\nArticle següentFuig de la residència a Almacelles i intenta atracar una benzinera a la Cerdanya


El Femeni B es retroba amb la victòria i acaba la lliga en la 4a plaça | RCD ESPANYOL FEMENÍ\nEl Femeni B es retroba amb la victòria i acaba la lliga en la 4a plaça\nBy juli888 29 Abril 2015\nFemeni B 2 – UE Sant Andreu 1\nEl Femení B torna al cami de la victòria derrotant per 2-1 a un Sant Andreu ja de preferent amb un partit gris a la primera part i un pel millorat a la segona.\nLa primera part es va caracteritzar per ser gris i amb falta de ritme de joc, les espanyolistes no acabavem d’imposar el ritme que debien i permetien al Sant Andreu replegar-se, tancar-se i refusar pilotades, no aconseguiren la continuïtat i rapidesa de circulació que calia. pero, malgrat aixo es van tenir opcions de fer gol pero fou en una jugada desafotunada que la jugadora visitant Eybis es feia el gol en propia i avançava al conjunt perico.\nLa segona part fou molt diferent, les blanc-i-blaves imposaren un joc mes rapid i mes combinatiu que propiciar mes arribades i de med perill. En una d’aquestes jugades, a trves d’una jugada combinativa per dins, Ari Cat aconseguia fer gol amb in bon xut per estrenar-se com a golejadora a la categoria i ampliar el marcador pel conjunt local.\nNo obstant, el conjunt espanyolista havia millorat el seu joc repsecte la primera, en un mal refus de la defensa en una jugada a pilota aturada, el Sant Andreu aconguia un gol, l’ultim ja del partit.\nVan jugar: Aran, Laia, Angela, Joanna, Mire, Altmann, Ari Cat, Bolta, Ainhoa, Moyano i Ari.\nTambe van jugar: Ivet i Ferrero.\nPartit poc vistos pero efectiu per retrobar-nos amb la victoria per tancad una temporada un xic irregular pero seguint lluitant per les primeres places, tancant un cicle de 3 anys amb el Femeni B entre les 4 primeres classificades! A seguir treballant per millorar!


Sobre les denúncies falses en processos de separació. - Requena Advocats\n18 Maig, 2015 /sobre Dret Civil i Familia, Dret Penal /creat per Requena Advocats\nMalauradament les denúncies per violència de gènere contra els homes comencen a ser cada cop més habituals, ja sigui perquè realment s’ha comès el maltractament o perquè a vegades s’interposen de manera fraudulenta per tal d’aconseguir altres finalitats, com per exemple la guarda i custòdia dels fills comuns, una major pensió, o inclús, a vegades només com a mera venjança després d’una ruptura sentimental.\nPosem un exemple recent.\nEn el primer cas, l’home, policia de professió, va ser denunciat per la seva parella amb la qual tenia una filla de 10 mesos. Amb molt bon criteri el nostre client va marxar del domicili familiar, tot expressant en un burofax els motius de la marxa (conflictes en el sí de la convivència i evitar mals entesos, degut a les “amenaces” de ser denunciat per violència de gènere). Aquí cal fer un incís en el sentit que es comú entendre que marxar del domicili constitueix “abandonament de la llar”, i tampoc és així, sempre i quan no es deixin d’atendre les necessitats de la família i es deixi constància expressa d’on es passarà a residir (en el nostre cas a casa dels pares, fins tenir un nou domicili). El nostre client, al cap de pocs dies de marxar del domicili, tot manifestant el seu interès de atendre les necessitats de la seva filla, va ser denunciat per un delicte de maltractaments psicològics.\nLa croada va començar amb la retirada de l’arma de dotació per part dels seus caps, la qual cosa podria ser objecte de debat en un altre post, i la declaració com a imputat en seu policial. Els perjudicis per a qui es troba en aquesta situació són irreparables: a nivell professional i a nivell personal l’estat anímic necessàriament se’n ressent i l’envolten preguntes com ara: Em suspendran de sou i feina? Què pensaran els meus companys i els meus caps? A nivell social, el fet de ser denunciat, no ens enganyem, també comporta els prejudicis, la sospita, els comentaris, els rumors, etc., que no només pateix el propi denunciat, sinó que també ho pateix la família, l’entorn… I, sobretot, quina serà la relació a partir d’aquest moment amb el fill i quan podrà estar amb ell.\nD’altra banda, com imagineu, pels efectes del propi denunciat és molt important la qualitat (detingut o imputat) que des de l’OAC, normalment és el Cap de l’OAC qui instrueix l’atestat, se li doni al company. Els perjudicis precitats es veuen multiplicats per 10 quan es passa per una garjola, sobretot quan s’ha estat denunciat injustament.\nEn seu policial, com també sabeu, és millor acollir-se al dret de no declarar, perquè d’aquesta manera, un cop al Jutjat tenim accés a l’atestat i podem veure què es declara per la part denunciant i llavors declarar davant el Jutge de manera organitzada i cronològica. Un cop davant del Jutge, es va poder observar com la declaració de la “víctima” era totalment incoherent amb la realitat, la qual cosa era la paraula d’un contra la paraula de l’altre, però en el nostre favor va jugar el fet que el company no va eliminar la conversa de whatssap amb la seva parella i es va poder copsar quina era la seva relació, on no hi havien ni insults, ni vexacions, ni coaccions per part del company, ans al contrari: era el company qui rebia insults i vexacions per part de la seva parella. Això, entre d’altres coses, va fer que la instrucció penal acabés amb una Interlocutòria de sobreseïment i arxiu, recorreguda per la representació processal de la “víctima”, però malauradament i com acostuma a passar sempre, aquestes resolucions es limiten a dir que no han quedat acreditat els fets, però no entren a tractar les contradiccions en les que entra la “víctima”, la qual cosa afecta la posterior querella criminal per denúncia falsa que cal interposar per no deixar impunes aquestes conductes, com després veurem. Detall important va ser que la denunciant, abans de declarar davant del Jutge, va oferir la possibilitat de no declarar (i arxivar les actuacions) si el company renunciava a estar amb la seva filla fins a la resolució que regulés la guarda i custòdia. Evidentment, el company s’hi va negar perquè no tenia res a amagar.\nParal·lelament, vam instar una demanda de mesures provisionals per a regular la guarda i custòdia de la filla de 10 mesos. En el nostre cas, el company era un pare implicadíssim en la cura de la seva filla i no volia renunciar de cap de les maneres a intentar estar amb la filla la meitat del temps, malgrat la curta edat de la seva filla.\nDesprés d’un camí complicadíssim en seu de mesures provisionals, la mare demanava que el company estigués 6 hores durant diumenges alterns. Sí, sí, repeteixo, 6 hores cada quinze dies. No només això, també una pensió d’aliments per a la nena de 300.-€ i una altra pensió per a ella de 400.-€, malgrat tenia ingressos anuals similars als del company. Tanmateix, la seva demanda estava plena d’acusacions i falsedats per tal de “destruir” la figura paterna. D’altra banda, nosaltres demanàvem poder estar amb la nena de forma conjunta per ambdós progenitors, per setmanes alternes, i que cadascun alimentés a la filla mentre hi convivia amb ella, creant un compte conjunt ingressant 150.-€ cada progenitor, per a les despeses extra aliments.\nValent el Jutge que durant la vista de judici va poder copsar el tarannà “tòxic” de la mare (i la seva lletrada, qui li va pujar les expectatives fins a l’ambició portada a l’extrem), i va acabar donant un sistema de guarda conjunta (compartida) per setmanes alternes, sense imposició de cap pensió d’aliments, i establint un compte comú on cada progenitor ingressés 150.-€ per progenitor, per cobrir les despeses de la filla. És a dir, tot el que vam demanar, acreditant en seu judicial que el company estava totalment habilitat per cuidar de la seva filla, però no només perquè ho vam demanar nosaltres sinó perquè era el més beneficiós per a la nena.\nFinalment, a l’espera del judici principal, el company està amb la seva filla per setmanes alternes i sembla que poc a poc tot torna al seu lloc. No obstant, estem esperant la resolució de l’Audiència Provincial de Barcelona per tal d’ interposar la corresponent querella criminal per denuncia falsa: no pot ser que aquelles eines previstes a la Llei per a les víctimes de violència de gènere siguin utilitzades de forma fraudulenta, de manera que quan és així, cal instar la corresponent querella per denuncia falsa.\nEncara no sabem què resoldrà l’Audiència Provincial, però aquest tipus de denúncies interessades, fraudulentes i espúries, per sort no acostumen a aconseguir els resultats que esperaven els seus impulsors.\nAdvocat 1693 ICAMAT\nCol·laborador amb Requena Advocats.\nAbsolts 7 mossos de la Brimo acusats de lesions i danys L’atemptat a agents de l’autoritat no és una falta


AstroDesvern: Neptú - 20090712\nNeptú - 20090712\nEncara que no ho sembli, el planeta Neptú el tenim més a prop i fàcil de veure que mai. De fet està just al damunt del planeta Júpiter, entre ells tenim l'estrella Mi Cap de la constel·lació de Capricorn, que ens va molt bé per tenir-la de referència en el seu moviment propi. De fet podeu veure a la fotografia els intents dels dies 10 i 12 de juliol, com la posició relativa dels dos planetes ha variat clarament (més en el cas de Júpiter, és clar).\nÉs intressant veure com podem captar fàcilment els satèl·lits de Júpiter.\nEl mètode per fer les fotografies és ven senzill. Una càmera de fotografiar digital, en aquest cas una rèflex, pot ser compacta, però si que és necessari que es puguin fer fotografies manipulant l'obturador manualment. Un teleobjectiu i un trípode. Com que són fetes des de la ciutat de Barcelona, la contaminació lumínica és molt problemàtica, per tant hem de fer una exposició més llarga per aconseguir poder captar la brillantor de Neptú. Si compareu les dues fotografies anteriors podem veure com la del dia 12 és més definida, això és degut a esperar que Neptú estigués una mica més alt i per tant haver pogut rebaixar la sensibilitat i la velocitat de la fotografia.\nAquest és un tros de la fotografia on podem veure moltes més estrelles. De fet és important que en tinguem un bon grapat, ja que així podem anar comparant la sensibilitat de la fotografia. Neptú ara té una brillantor de 7,85, i com que a la fotografia del dia 10 no el veiem, vam comprovar que l'estrella més dèbil captada era de magnitud inferior a 8,00. Així que només després del processat de tres fotografies i la seva multiplicació, vam poder intuir al planeta. Així el dia 12 vam esperar per poder aconseguir unes fotografies individuals millors, tot i que la millora no va ser gaire bona. Tornarem a intentar per poder aconseguir un Neptú més nítid i evident.\nCarta de la zona del cel fotografiada treta del programa gratuït, Stellarium.\nTags: Júpiter, Neptú, Stellarium\nAstronomia a València\nNeptú - 20090713\nLRO - missions Apollo 40 anys\nObservació - 20090703 (2)\nObservació - 20090703\nNotícies del SOL


Toni Gaspar ha detallat als responsables locals la injecció de més de 18 milions d'euros a la comarca per a fer front a les urgències causades per la pandèmia i millorar infraestructures i serveis\nEls alcaldes i alcaldesses de La Safor han mantingut este dimecres una reunió telemàtica amb el president de la Diputació, Toni Gaspar, en la qual han pogut tractar de manera conjunta les diferents ajudes que els municipis estan rebent de l'ens provincial des de l'inici de l'estat d'alarma. D'esta manera, els ajuntaments continuen coordinant al costat del màxim responsable provincial la gestió davant la crisi causada per la COVID-19.\nEl president Gaspar ha aprofitat per a explicar als representants municipals les diferents mesures aprovades pel ple de la Diputació del mes d'abril, entre les quals s'inclouen les ajudes extraordinàries del Fons de Cooperació Municipal i el nou Pla d'Inversions 2020-21. A través de tots dos programes, els ens locals de la comarca rebran més de 18 milions d'euros per a fer front a la crisi causada per la COVID-19, d'una banda, i per a millorar les infraestructures i serveis dels municipis, per una altra.\nEn concret, els 31 municipis de La Safor rebran 3.946.499 euros de l'aportació extraordinària de la Diputació al Fons de Cooperació conjunt amb la Generalitat. Amb estes ajudes directes, que poden destinar-se a despesa corrent o qualsevol altra necessitat que tinguen els ajuntaments, la corporació provincial millora la liquiditat immediata que requereix l'administració local per a donar resposta a les conseqüències de la pandèmia.\nD'altra banda, els més de 14,2 milions d'euros del Pla d'Inversions arribaran a tots els municipis de la comarca excepte Gandia, que en la seua condició de gran ciutat tindrà finançament per a projectes singulars al marge d'este programa, així com a les mancomunitats de La Safor i La Valldigna, amb la finalitat de millorar les infraestructures i serveis de les localitats que formen la comarca.\nPer part seua, els alcaldes i alcaldesses de La Safor han exposat al president Gaspar els diversos dubtes que alberguen sobre qüestions d'infraestructura, serveis, impostos o ocupació, amb la finalitat de coordinar de manera més efectiva les diferents línies de treball que es duen a terme des dels consistoris.


Sistemes de suspensió intel·ligent cada cop més a prop | La Clau - Revista gratuïta del Maresme\nSistemes de suspensió intel·ligent cada cop més a prop\nDes dels inicis, els cotxes han tingut suspensions passives que incorporen elements elàstics i amortidors amb escassa capacitat d’adaptació a les condicions del camí per on es circula. Una de les limitacions que presenten les suspensions tradicionals és la incompatibilitat entre confort i seguretat de marxa. És a dir, que quan un vehicle es dissenya perquè sigui molt segur en la suspensió, aquesta és dura i poc confortable; en canvi, si es dissenya amb unes suspensions més toves, resultarà confortable però s’inclinarà massa en corbes i frenades i trigarà un temps a absorbir les oscil·lacions dels elements elàstics.\nPer aquest motiu, ja fa anys que els fabricants d’automòbils han desenvolupat una família de sistemes de suspensió denominats intel·ligents, actius, regulables o pilotats que incorporen un conjunt de sensors que possibiliten l’adaptació a les necessitats del vehicle en cada moment.\nAquests sistemes de suspensió poden trobar-se als automòbils de gamma alta i, tot i que semblava que caldria esperar fins a la següent generació de cotxes per veure’ls als turismes convencionals, ja ha aparegut un primer model que fa pensar que aviat podran trobar-se a tota mena de vehicles.


Vives: “Només pensem en traure el primer partit amb la Fonteta”\nEl director de joc taronja comentava que “tenim moltes ganes que arribe el Playoff, el que ens agrada és jugar, viure eixes experiències i canviar el xip per al que és el Playoff. L'equip ve amb ganes i sabent que serà una eliminatòria divertida segur. No mirem més enllà del primer partit de quarts, mirar més enllà és una pressió innecessària i pensar més del que toca. Això és el que hem anat fent durant tot l'any i ens ha anat bé. Sabem el que és jugar amb el Factor Fonteta i volem aprofitar-lo”.\nVives assegura que afronten el primer partit de la sèrie “com ho hem fet sempre, sabent la importància del primer partit i d'estar amb la nostra gent, de començar a casa amb les nostres rutines i en un horari que coneixem. Crec que tot això ajuda. Hem jugat una competició com l'Eurocup que et fica un poc en el ritme d'un Playoff i estem conscienciats del que és el primer partit”\nDe cara a estos primers partits del Playoff, Guillem considera imprescindible “a més de l'encert, controlar el ritme, intentar que els parcials dolents duren menys i sobretot mentalment estar tranquils en els moments bons però també en els complicats. Sabem també el que és jugar a Màlaga i crec que a l'equip li motiva tornar a jugar un partit allí i vorem com arribem”.


Afectacions a la mobilitat per les obres del Pla Parcial Sagrada Família | NacióManresa\nAfectacions a la mobilitat per les obres del Pla Parcial Sagrada Família\nA partir de dilluns es tallarà al trànsit un tram de la carretera del Pont de Vilomara, en sentit descendent\nRedacció | 11/10/2018 a les 16:18h\nArxivat a: Municipis, pla parcial urbanístic Sagrada Família, mobilitat, trànsit, obres\nEn el marc de les obres del Projecte d'urbanització del Pla Parcial Sagrada Família (fase 1), a partir del proper dilluns 15 d'octubre, a causa dels treballs de connexió del nou vial a la xarxa general de clavegueram de la Ctra. Pont de Vilomara , les afectacions al trànsit seran les següents:\n- Es tallarà al trànsit de vehicles el carril de circulació de la Ctra. Pont de Vilomara, entre el carrer St. Blai i el carrer Vallès en direcció carrer Viladordis. Es mantindrà el carril de circulació de Ctra. Pont de Vilomara en direcció als barris Balconada i Cal Gravat.\n- Els vehicles que circulin per Ctra. Pont de Vilomara provinents del carrer Sant Llàtzer es desviaran pel carrer Sant Blai en direcció als barris Balconada i Cal Gravat.\n- Els vehicles que circulin per carrer Vallès sí que podran circular per ctra. Pont de Vilomara en direcció a carrer Viladordis i en direcció al carrer Roger de Flor.\nÉs previst que les obres durin un mes i mig.\nContinua la polèmica entre Ajuntament i Sagrada Família pel futur dels horts urbans del barri


Un viatge (inter)galàctic a través del catàleg de Charles Messier – M11, el Cúmul dels Ànecs Salvatges, un cúmul estel·lar obert força tancat | Des de la Mediterrània\nPàgina d'inici › Ciència i Tecnologia › Un viatge (inter)galàctic a través del catàleg de Charles Messier – M11, el Cúmul dels Ànecs Salvatges, un cúmul estel·lar obert força tancat\nUn viatge (inter)galàctic a través del catàleg de Charles Messier – M11, el Cúmul dels Ànecs Salvatges, un cúmul estel·lar obert força tancat\nPosted on 16/02/2012 by didaclopez\nDesprés de diverses etapes de cúmul globular a cúmul globular, ara ens toca visitar un cúmul obert. És a dir, passar d’una població d’estels vells a una d’estels nous. Passar del reialme de l’halo galàctic, al pla galàctic. I d’un cúmul tancat ben definit, a un d’obert. Però si el Cúmul dels Ànecs Salvatges apareix en aquesta part de la llista és perquè és un cúmul obert un xic especial. És relativament jove, molt ric en estels, i això fa que tingui una fesomia que recorda a les dels cúmuls globulars, malgrat que no tingui una forma gaire esfèrica. L’atapeïment dels estels és considerable, i és això el que li dóna nom. És com si fos un floc d’ànecs. Des de l’M10 a l’M11 hem de recórrer 9.500 anys-llum, és a dir 4,8 kiloparsecs (=9,0•1019 metres). Aquest salt ens apropa a la Terra, si bé encara serem a 6.200 anys-llum de casa. Com és lògic, també ens allunyem del Centre Galàctic, i ara ens situem a 22.500 anys-llum. Som com a una cinquena part del camí que hi ha entre el Sistema Solar i el Centre Galàctic. Ara som de nou immersos en el Pla Galàctic. A diferència d’altres cúmuls oberts, on hem estat abans, aquest sí que destaca per la cohesió i l’elevada densitat estel·lar.\nL’observació d’un Floc d’Ànecs Salvatges\nEn mirar el cel estel·lat, tenim, a grans trets, una distribució aleatòria d’estels escampats. Els estels que veiem són tots estels del nostre veïnat galàctic, potser situats a desenes o centenars d’any-llum (o milers i tot). Tots aquests estels són impel·lits per la rotació galàctica i tenen, alhora, moviments relatius els uns dels altres. Però la vida humana és tan fugissera que, a efectes pràctics, són “estels fixos”. La conjugació d’estels en posicions relatives fixes i distribuïts aleatòriament pel cel és la base de les constel·lacions. Si els estels seguissin una distribució uniforme o una distribució excessivament agregada, ningú no hauria estat capaç de veure uns patrons. Vet ací la grandesa (i la misèria de la ment humana), capaç de reconèixer l’ordre en el caos, el mètode en l’aleatorietat.\nEls estels tots s’assemblen. Varien, això sí, en lluminositat, i l’observador pacient n’escatirà també la tonalitat. D’aquesta manera, els estels els distingim els uns dels altres per aquests “patrons imaginaris”. Unim els punts amb línies imaginàries, fem abstracció dels punts, i ens imaginem figures. A la fi, també fem abstracció de les línies, i ens imaginem cossos.\nSi més no a l’àrea mediterrània, no sembla que l’astronomia popular hagi anat massa enllà en la identificació d’aquests patrons. Just els necessaris per orientar-se en el cel, per identificar els estels més brillants. Cap al segle VI a. C., comença a Babilònia la noció de cobrir tot el cel de constel·lacions. Aquesta idea és la base del sistema de constel·lacions d’Eudoxos de Cnidos (segle IV a.C.), que adapta les constel·lacions babilòniques sota la perspectiva de la tradició popular grega i dels grans relats mitològics (particularment, del cicle de Perseu). Aratos de Soli (mort en el 240 a.C.) versifica el sistema eudoxià. Bona part de les constel·lacions que apareixen en l’obra de Ptolomeu deriven del sistema babilònic.\nEl cúmul M11, en el nostre cel, se situa, seguint el sistema de constel·lacions d’Eudoxos i Aratos, entre l’Àliga i la Serp. Però aquest sistema de constel·lacions patí addicions posteriors.\nConcretament i per a la regió del cel que ens afecta, l’Emperador Hadrià, en l’any 132 d.C., decidí homenatjar el seu estimat Antinoos amb una nova constel·lació. Aquesta tradició no és pas del tot segura, i no la trobem confirmada en material de l’antiguitat. Potser es tracta d’una reinterpretació saberuda de començament del segle XVI. La iconografia reinaixentista presenta l’Àliga enduent-se Antinoos, però és possible que hi hagi una confusió amb la figura de Ganimedes (raptat per Zeus en forma d’àliga). Fos com fos, pels volts de l’any 1681, aquesta regió del cel situada sota l’Àliga era coneguda com la constel·lació d’Antinoos.\nDiem l’any 1681, perquè aquest és l’any en el qual tenim la referència més antiga al la nebulosa M11. L’autor és en Gottfried Kirch (1639-1710). Kirch havia descobert un cometa l’any anterior, i rastrejava el cel a la recerca de nous cometes. Per fer-ho, apuntava el telescopi no únicament a les constel·lacions zodiacals, sinó també a les perizodiacals (i en aquest grup entren l’Àliga, Antinoos, la Serp i el Serpentari). Calia ser amatent i prendre nota de qualsevol objecte nebulós, però alhora calia no confondre un possible cometa amb les nebuloses fixes. Kirch determinà que l’objecte trobat a la constel·lació d’Antinoos era una nebulosa fixa. També considerà que es tractava de material interestel·lar il·luminat per un estel annex.\nEn el 1684, Johannes Hevelius decidí homenatjar la victòria de Viena aconseguida l’any anterior contra el Turc. L’heroi d’aquella batalla fou el rei polonès Jan Sobieski, que comandava les tropes aliades que aixecaren el setge de Viena. Hevelius situà la constel·lació de l’Escut de Sobieski en l’espai entre l’Àliga, el Sagitari i el Serpentari. La nova consel·lació anava en detriment de la constel·lació d’Antinoos que, o bé desapareixia directament, o era reduïda a un asterisme de la constel·lació de l’Àliga. Hevelius, en un furor patriòtic polonès, justifica la dedicatòria: “ob immensa ejus merita, heroicas animi dotes, magnanimitatem, et ob res strenuè, ac fortiter gestas”. Per què Hevelius va triar aquesta zona del cel? És possible que ho fes pel lloc central que ocupa (prop del Sagitari, la zona més rica de la Via Làctia, i entre constel·lacions famoses com l’Àliga o el Serpentari). La regió queda associada a Altair, que és un dels tres estels del Triangle de Primavera (els altres dos són Vega i Deneb). L’Escut de Sobieski és format per estels de magnitud +4. Són estels modestos, però fan una formació bella, potser no tan bella com la de la veïna i preciosa constel·lació del Dofí (també feta d’estels de magnitud +4), però déu n’hi do\nDe totes formes, no era la millor època per introduir noves constel·lacions. Els grans catàlegs de Bayer i de Flamsteed havien denominat els estels amb lletres o nombres corresponents a cadascuna de les constel·lacions. Introduir la constel·lació de l’Escut sense modificar aquests nombres, suposava fer-la una constel·lació inefectiva. I, contràriament, forçar un canvi en les denominacions dels estels, feia trontollar la nomenclatura dels objectes de la zona. Una de dues, o la constel·lació de l’Escut de Sobieski substituïa la d’Antinoos, i es rebatejaven els estels sense canviar-ne lletres i números, o l’Escut seria oblidat.\nKirch, en l’any 1681, havia situat la nebulosa que després seria coneguda com a M11 “en posició precedent al preu dret d’Antinoos”. Quan, en el 1716, Edmond Halley inclou aquesta nebulosa en una llista de 6 (com la número 5), l’assenyala com una “Nebula in Antinous”. Halley diu que “l’objecte en ell mateix és una petita taca fosca, però té un estel que lluu a través d’ella, la qual cosa la fa més lluminosa”. Halley dóna com a coordenades eclíptiques per a la seua època 9º del Capricorni amb 17º10’ de latitud nord.\nHalley era conscient que el seu llistat de sis nebuloses era parcial (“sens dubte, n’hi ha més que no han arribat al nostre coneixement”). Però és rellevant la manera d’entendre aquestes taques:\nMalgrat que totes aquestes [sis] taques són en aparença petites, i la majoria d’elles d’uns pocs minuts [d’arc] de diàmetre, amb tot es troben entre els estels fixos, això és, que com que no tenen paral•latge anual, no poden deixar d’ocupar espais immensament grans, potser no pas inferiors que el de tot el nostre Sistema Solar. En tots aquests espais [els de les nebuloses] sembla que hi ha un dia perpètuament ininterromput, que pot fornir matèria d’especulació tant al naturalista curiós com a l’astrònom\nEn el 1733, William Derham observa les 6 nebuloses descrites per Halley en el 1716 a través del seu telescopi reflector de vuit peus. Derham assenyala que de les 6 nebuloses observades, cinc “són fenòmens molt semblants”. La dissonant és justament “la nebulosa precedent al peu dret d’Antinoos”. Derham diu (molt correctament) que “no és una nebulosa, sinó un cúmul d’estels, quelcom de semblant a la Via Làctia”. Des de l’època de Galileu, s’assumia que la Via Làctia (la projecció del Pla Galàctic en el nostre cel) era conformada per estels que es podien ressoldre a través del telescopi. Una nebulosa, en el vocabulari de Derham, era explicitament material no estel·lar (sense llum pròpia) que podia reflectir o absorbir llum estel·lar. Derham discrepa de Halley, doncs, i diu que la Nebulosa d’Antinous és un “cúmul d’estels”.\nEn la llista de nebuloses de Jean-Phillipe Loys de Chéseaux del 1746, la número 14 (i darrera de la llista) és “un meravellós cúmul d’estels petits, prop d’un dels peus d’Antinous”. De Chéseaux dóna les coordenades equatorials de l’època: ascensió recta de 279º21’10’’ i declinació austral de 6º32’20’’. També informa del diàmetre aparent de l’objecte i l’avalua en 4 1/8 minuts d’arc.\nLa llista de Chéseaux serveix de base a les observacions realitzades per Le Gentil en el 1759. Le Gentil tingué dubtes sobre si la nebulosa descrita per de Chéseaux era realment la mateixa que la que havien descrit Kirch i Halley.\nLa nit del 30 al 31 de maig del 1764, Charles Messier observa per primera vegada aquesta nebulosa, “prop de l’estel Kappa Antinoi”. Amb el seu telescopi gregorià (amb un augment de 104), és capaç de distingir-la com “un cúmul d’un gran nombre d’estels petits”. Amb un telescopi menys potent (un refractor de 3 peus i mig de longitud focal), ens diu, l’objecte té l’aspecte d’un cometa. Així doncs, simplement a través de l’observació amb un telescopi més potent, Messier ja pot descartar que es tracti d’un cometa, sense haver d’esperar en nits següents si té o no té moviment respecte dels estels fixos. Aquella nit, Messier no era conscient que l’objecte ja havia estat descrit. En fer la corresponent recerca bibliogràfica, troba l’objecte citat en Halley (i, en la cita de Halley, la referència a Kirch). També el troba en el “Great Atlas”, en el qual es refereix que l’objecte té un diàmetre de 4 minuts d’arc.\nPerò, és simplement un cúmul estel·lar? Messier assenyala que “el cúmul és amarat d’una lluïsor feble”. Cal pensar que els estels il·luminen un medi interestel·lar relativament dens. Messier també assenyala que l’estel més brillant de l’objecte té una magnitud de +8, que n’hi ha un altre de +9 i un altre de +10, mentre que la resta són encara més febles. Messier determina una posició de 279º35’43’’ d’ascensió recta i una declinació de 6º31’01’’S.\nEl 8 de juny del 1772, Johann Gottfried Koehler observa aquesta nebulosa amb un telescopi de 6 peus. La va inscriure en el seu catàleg (en el n. 20), sense ésser conscient de les observacions anteriors. També l’assigna a la constel·lació d’Antinoos.\nEl 8 d’octubre del 1774, Johann Elert Bode observa la nebulosa, guiat per les obres anteriors. La descriu com un “estel nebulós” (o, dit d’una altra manera, com una nebulosa fixa). Per referir-ne la posició diu que és “a l’oest del peu d’Antinoos” i que “forma un triangle amb els estels k i 1 de l’Escut de Sobieski”. Bode, que inclou l’objecte en l’entrada 62 del seu catàleg, afirma que és tracta “d’un cúmul estel·lar nebulós prop d’una nebulosa”\nEl 22 de maig del 1783, Caroline Herschel en el seu repàs dels objectes de Messier, observa l’M11, l’M10 i l’M12.\nLa magnitud aparent de l’M11 és de +6. És just al llindar de la visibilitat humana. El problema és que cal saber on mirar, per veure’l a ull nu. William Herschel, en el 1799, va fer la prova. Troba l’objecte primer, d’acord amb la bibliografia, a través d’un instrument de 10 peus d’obertura. A ull nu, i observant els estels esmentats per Bode i d’altres autors, resegueix la posició fins veure l’M11 com un estel nebulós.\nPer William Herschel comparar les observacions d’un objecte a través de diferents instruments és quelcom d’important. Així, determina que amb una apertura de 4 polsades, pot distingir els estels que integren l’M11, però amb una apertura de 3 tot queda confós en nebulosa.\nA les observacions del 1783 i del 1799, Herschel afegeix les de 1803 i 1810 amb un telescopi de 10 peus. Descriu llavors que la forma de l’M11 és irregular (i no pas globular). Parla d’un diàmetre aparent de 9-12 minuts d’arc. Si els autors anteriors parlaven de 4 minuts d’arc, era perquè es fixaven únicament en el centre més lluminós de l’objecte. Gràcies a la comparació entre instruments, Herschel gosa dir que té una profunditat de l’ordre de 144 (és a dir que és a 144 vegades la distància d’un estel típic de magnitud aparent de +1). També assenyala que l’M11 fa part de la Via Làctia (en el sentit de formar part del Pla Galàctic).\nJohn Herschel observa l’M11 el 23 i el 29 de juliol del 1827 (en el catàleg del 1833 apareix sota l’entrada n. 2019). Diu que és un “bell cúmul irregularment arrodonit”, de 10-12 minuts d’arc de diàmetre. Afirma que tots els estels són de magnitud aparent +11, excepte el més brillant, de magnitud +9. Amb l’instrument més potent (augments 800-1200), pot fer una caracterització del cúmul en 5-6 subcúmuls.\nTambé Smyth inclou l’M11 en la constel·lació d’Antinous (en el seu catàleg apareix en l’entrada 664). El juliol del 1835 dóna les següents coordenades (ascensió recta de 18h42m32s, i declinació sud de 6º27’12’’. Smyth és qui bateja l’M11 com el Cúmul dels Ànecs Salvatges:\n[L’M11 és]un esplèndid cúmul d’estels, ben a prop en direcció ESE a un estel doble; precedeix el peu esquerre d’Antinous, i és en l’extrem superior dret de l’escut de Sobieski. Aquest objecte, que en certa manera recorda per la forma el vol d’ànecs salvatges, és un aplec d’estels diminuts, amb un de prominent de magnitud +8 en el centre, i dos que el segueixen; però segons tots els indicis aquests estels són decididament entre nosaltres i el cúmul [és a dir que no formarien part del cúmul físic, sinó únicament de forma òptica].\nEn el Catàleg General de Herschel, basat en observacions al voltant del 1860, l’M11 apareix sota l’entrada 4437. Se’ns diu que és un cúmul remarcable, molt brillant, gran, de forma rodona irregular, ric, amb un estel gran i estels de magnitud +11 i inferiors. Així doncs, Herschel no compartia l’opinió de Smyth que l’estel principal de l’M11 és en realitat un estel interposat. Aquesta opinió fou refermada per autors contemporanis com Lord Rosse o Higgins. Higgins observa l’espectre de l’M11 en el 1866, tot podent analitzar els espectres individuals d’un gran nombre d’estels del cúmul. Higgins no va detectar en cap part del cúmul cap traça de línies brillants. Higgins interpretà aquesta absència com un signe de baixa o nul·la quantitat de material gasós interestel·lar.\nAixí doncs, la llum de l’M11 és bàsicament llum estel·lar. Tenia raó Derham en dir que no era pas una nebulosa (com havia cregut Kirch) sinó un “cúmul d’estels”. Heinrich Louis d’Arrest (1822-1875) afirma que l’M11 és un cúmul estel·lar que es descomposa en grups clarament separats, amb espais buits entre ells.\nEn el Nou Catàleg General de Dreyer, l’M11 apareix com a NGC 6705. Curtis, en la terminologia contemporània, el defineix com un cúmul obert (és a dir, en oposició als cúmuls tancats o globulars, com l’M10).\nJa hem vist com la majoria dels autors d’aquesta llista consideren l’M11 un objecte de la constel·lació d’Antinoos, malgrat que alguns facin també referència a l’Escut de Sobieski. De fet, els astrònoms dels segles XVIII i XIX no delimitaven amb precisió les constel·lacions. N’hi havia prou amb assignar cada objecte a una constel·lació. Astrònoms com Francis Baily (1774-1844), però, defensaven un major rigor en la definició de constel·lació. Baily desencoratjà especialment que hom continués fent referència a l’Escut de Sobieski.\nLes tornes, però, canviaren en les primeres dècades del segle XX. Era la constel·lació d’Antinous la que havia d’ésser absorbida per la constel·lació de l’Escut. La Unió Astronòmica Internacional es decantà per aquesta via el 1922. El 1930, quedà fixada la llista de 88 constel·lacions, amb els seus límits definits en meridians d’ascensió recta i paral·lels de declinació. Antinous fou esborrat del mapa. La majoria d’objectes de la constel·lació, inclòs l’M11, passaren a l’Escut.\nLes males llengües han atribuït la decisió a un excés de puritanisme per part de la Unió Astronòmica Internacional, que va estimar-se més eliminar l’amat de l’emperador Hadrià, que no pas un símbol tan cristià (i heteronormatiu) com l’Escut de Sobieski. Val a dir, però, que el nom oficial de la constel·lació és Escut (Scutum), i prou.\nEl cúmul obert M11\nEn total, el cúmul obert M11 conté uns 2900 estels. La majoria d’estels tenen més o menys la mateixa edat, uns 220 milions d’anys. Per fer-nos una idea, llavors a la Terra èrem en el Triàssic mitjà, època en la qual apareixen els primers dinosaures. En termes de cúmuls oberts, 220 milions d’anys és encara una edat relativament juvenil. El grup d’estels encara manté força cohesivitat.\nSmyth pensava que els estels més brillants del cúmul eren estels interposats, perquè havia heretat la idea de William Herschel que tots els estels tenen una magnitud absoluta similar i, en conseqüència, estels situats a una mateixa distància, han de tenir una magnitud aparent similar. Aquest no és el cas. A l’M11 hi ha estels de diferents masses, i això explica les diferències en magnitud absoluta.\nL’M11 vist des de la Terra. Els estels pròpiament del cúmul es fan difícils de diferenciar dels estels només relacionats òpticament amb l’estructura.\nDe cap a fi, l’M11 fa uns 25 anys-llum de diàmetre mitjà. És cert, però, que els estels principals es concentren un àrea més reduïda, d’uns 7 anys-llum de diàmetre. Halley no exagerava gaire en fabular amb els cels d’un planeta situat al bell mig de cúmuls com l’M11. A banda de l’estel propi, principal, tota una plèade d’estels són prou brillants com per projectar-hi ombra. Potser no podem parlar d’un dia perpetu, però ens hi apropem força.\nL’M11, fa 220 milions d’anys, era un autèntic bressol d’estels. Quan fa unes setmanes, vam passar per l’M8 vam veure un espectacle semblant. L’M11, ara, ja no és pas un bressol d’estels. Amb el temps, els diferents estels integrants s’aniran diluint en la galàxia, i el cúmul ja no serà recognoscible més que amb reconstruccions força complexes. Ara, però, al voltant de la galàxia, aquest floc d’ànecs camina plegat, en un espai reduït. Els viatges interestel·lars, ací dins del centre de l’M11, no és mesuren en anys-llum, sinó en dies-llum.\n‹ Estimada, o no, infanta\nLa publicul ›\nOne comment on “Un viatge (inter)galàctic a través del catàleg de Charles Messier – M11, el Cúmul dels Ànecs Salvatges, un cúmul estel·lar obert força tancat”\n16/02/2012 a les 17:44\nI continua el viatge…


Mix de Beagle Pitbull: BeagleBull - Gossos\nMix de Beagle Pitbull: BeagleBull\nEl Beagle Pitbull Mix és un gos de raça mixta resultant de la cria del Beagle i el Pitbull. També s’anomenen Pitbull Beagle Mix. Probablement serà un gos molt dolç i fins i tot temperat. El Beagle pot ajudar a compensar algunes de les tendències més agressives de la Fossa, ja que és un dels gossos més dolços que mai coneixereu. El BeagleBull serà un gos intel·ligent i orientat a la família. Continueu llegint a continuació per veure imatges, vídeos i obtenir més informació sobre la bella barreja de Pitbull de Beagle. Tingueu en compte que aquest híbrid pot consistir en una ternera o altres iteracions. Tot i que us recomanem que adquiriu tots els animals mitjançant un rescat de Beagle Pitbull Mix, entenem que algunes persones podrien passar un criador per aconseguir el seu cadell Beagle Pitbull Mix, si tenen a la venda qualsevol cadell de Beagle Pitbull Mix. Si esteu interessats en ajudar els rescat d’animals a recaptar diners, feu el nostre qüestionari. Cada resposta correcta es dóna per ajudar a alimentar els animals del refugi.\nEl Beagle Pitbull Mix és un gos de raça mixta resultant de la cria del Beagle i el Pitbull. També s’anomenen Pitbull Beagle Mix. Probablement serà un gos molt dolç i fins i tot temperat. El Beagle pot ajudar a compensar algunes de les tendències més agressives de la Fossa, ja que és un dels gossos més dolços que mai coneixereu. El BeagleBull serà un gos intel·ligent i orientat a la família. Continueu llegint a continuació per veure imatges, vídeos i obtenir més informació sobre la preciosa barreja de Beagle Pitbull. Tingueu en compte que aquest híbrid pot consistir en una ternura o altres iteracions.\nTot i que us recomanem que adquiriu tots els animals mitjançant un mix Beagle Pitbull rescat ,entenem que algunes persones poden passar per un criador per aconseguir el seu cadell Beagle Pitbull Mix, si tenen algun cadell Beagle Pitbull Mix en venda.\nvida útil de la barreja de chihuahua en miniatura\nAquí teniu algunes imatges de la Beagle Pitbull Mix - BeagleBull\nMix Beagle Pitbull: història de BeagleBull\nTots els gossos híbrids o de disseny són difícils de llegir, ja que no hi ha molta història. La cria de gossos específics com aquest s’ha fet habitual en els darrers vint anys aproximadament, tot i que estic segur que aquesta raça mixta va trobar la seva proporció de gossos al refugi a causa de la cria accidental. A continuació, analitzarem de prop la història de les races parentals. Si busqueu criadors de gossos nous i de disseny, tingueu cura de Puppy Mills. Es tracta de llocs on es produeixen massivament cadells, específicament amb finalitats de lucre i que no es preocupen gens pels gossos. Si us plau, signeu el nostrepetició per parar molins de cadells.\nHistòria del pitbull:\nPer tant, els pitbulls en general tenen un fons complex i ningú no sap del tot què fer-ne. Hi ha tres races principals de fosses:\nTots són gossos de treball que provenen dels mateixos avantpassats. Se sap que provenen del grup de terrier i que originalment van ser criats per engendrar toros. El seu perfil reduït i baix els fa destacar com a gossos que serien bons per a la caça agressiva.\nIncreïbles vídeos de Beagle Pitbull Mix: cadells BeagleBull\nMix Beagle Pitbull: mida i pes de BeagleBull\nquant fan les malteses?\nAlçada: 17 - 19 polzades a l'espatlla\nbulldog francès de mida completa\nPes: 30 - 85 lliures\nVida útil: de 8 a 15 anys\nMix Beagle Pitbull: personalitat de BeagleBull\nMix de Beagle Pitbull: BeagleBullTemperament\nCom tots els híbrids, heu de mirar als pares per obtenir una bona lectura sobre com es comportaran probablement. El Beagle és un dels gossos més dolços que mai us trobareu i, tot i la mala reputació de la Fossa, també són gossos molt simpàtics. Això hauria de convertir un gos molt amable i orientat a la família. Si passa després del pou, poden ser un alfa amb una forta personalitat i necessiten un fort propietari amb experiència que pugui establir-se com a líder de paquet. S’haurien de portar bé amb altres animals si també s’exposen i es socialitzen correctament. Són una mica capaços d’independitzar-se, o sols, quan la casa és sorollosa o plena. Respon bé al reforç positiu, com tots els gossos. Ha de ser bastant afectuosa i gaudir de passar molt de temps amb tu. No tingueu previst deixar-la sola durant llargs períodes, ja que ell no anirà bé sol. Vol estar amb el grup.\nMix Beagle Pitbull - Salut BeagleBull\nEl Beagle barrejat amb el Pitbull pot ser propens a la inflor, displàsia de maluc, malalties del cor, problemes oculars, entre d’altres.\nMix Beagle Pitbull: cura de BeagleBull\nAixò dependrà molt de quin d'aquests gossos agafi després. Si passa després del Beagle, és possible que tingueu moltes coses a les mans. Si passa després del pou, potser estareu millor i potser no hi haurà gaire vessament. Doneu-los banys segons calgui, però no tant que us ressequi la pell.\nbarreja de Boston Terrier amb pitbull\nEs tracta d’un gos d’energia moderada i no és bo per a algú que sigui un sofà. Estigueu preparats per fer-los llargues caminades, excursions i mantenir el nivell d’energia el més baix possible. El Beagle pot ser un gos d’energia més baixa, però va ser criat per caçar tot el dia, de manera que pot sorprendre’s i començar a botar per les parets. Si us preocupa el seu tarannà, la millor manera de domar la seva agressió i domar la seva energia és simplement cremant-la. Un gos cansat és un bon gos. No lligueu mai el vostre gos fora; això és inhumà i no és just per a ell. A més, no els deixeu mai fora quan no esteu a casa.\nMix Beagle Pitbull: alimentació BeagleBull\nTinc una bona dieta per examinar-la Dieta d’aliments crus. Una dieta crua serà especialment bona per al fons del llop.\npastor alemany barrejat amb pastor australià\nbarreja de talons de pastor australià\npastor australià pastor alemany barrejat cadell\nbarreja de laboratori i llebrer


Recerca per la Ciutadania Global » La protecció legal de les persones homosexuals\nQuins han estat els drets històricament prohibits i especialment reivindicats pel col·lectiu homosexual? Quin ha estat el procés de canvi? Actualment hi ha una igualtat absoluta de drets respecte a les persones heterosexuals? El progressiu reconeixement de drets té algun efecte sobre el cessament de la discriminació social? Quines són les reivindicacions actuals del col·lectiu?\nEs pot fer una recerca legislativa a la Constitució Espanyola, el Codi Civil i les diferents lleis que representen el reconeixement dels drets en qüestió, així com la consulta d’informes i documentació sobre la qüestió, i el contacte amb associacions representatives del col·lectiu.\nTemes: Canvi social, Diversitat, Drets humans, Igualtat, No discriminació


Pròrroga del cessament d’activitat i noves ajudes | Activamutua\ninici / Autònoms / Pròrroga del cessament d’activitat i noves ajudes\nPròrroga del cessament d'activitat i noves ajudes 2021\nEl RDL 2/2021, de 26 de gener, de reforç i consolidació de mesures socials en defensa de l’ocupació prorroga la prestació extraordinària de cessament d’activitat per als autònoms afectats per una suspensió temporal de tota l’activitat (PECANE SUSP o PECANE I) regulada en l’article 13.1 del Reial decret llei 30/2020, de 29 de setembre.\nA més, regula, en els articles 5 a 8, les 4 noves ajudes per a autònoms/as amb efectes 01/02/2021, que són les següents:\nPECANE 1.2. Prestació extraordinària de cessament d’activitat per suspensió temporal de tota l’activitat (article 5)\nPECANE 2.2. Prestació extraordinària de cessament d’activitat per als autònoms que no puguin causar dret a la prestació ordinària de cessament d’activitat o a la prestació de cessament d’activitat (article 6)\nPOECATA III. Prestació extraordinària de cessament d’activitat compatible amb el treball per compte propi (article 7)\nPETECATA III. Prestació extraordinària de cessament d’activitat per als treballadors de temporada (article 8)\nVeure quadre resum Veure quadre resum Preguntes més freqüents Preguntes més freqüents\nPròrroga del cessament d'activitat i ajudes 2020\nEl RDL 30/2020, de 29 de setembre, de mesures socials en defensa del treball regula, en els articles 13 i 14, així com en la disposició addicional quarta, les noves ajudes per a autònoms/as. No sols s’estableix la pròrroga del cessament ordinari després del cessament Covid que es venia percebent fins al 30/10/2020, sinó que, a més, es creen fins a 4 noves ajudes:\nPrestació extraordinària de cessament d’activitat per suspensió temporal.\nPrestació extraordinària de cessament d’activitat per reducció facturació.\nVeure quadre resum\nPròrroga del cessament d'activitat\nProrrogui la prestació de cessament d’activitat i treball per compte propi fins al 31 de gener de 2021, en el cas que sigui un treballador autònom que a 30 de setembre estigués cobrant la prestació prevista en l’article 9 del RDL 24/2020. La pròrroga de la prestació per cessament d’activitat i treball per compte propi queda recollida en la Disposició addicional 4a del RDL 30/2020.\nInformació necessària per a la seva tramitació\nDescarrega els requisitos clicant el següent enllaç.\nSol·licitud de la pròrroga\nSi vol sol·licitar la pròrroga del cessament ordinari després del cessament covid, cliqui aquí\nPrestació de cessament d'activitat compatible amb el treball per compte propi\nDestinada als treballadors autònoms que, a l’entrada en vigor d’aquesta norma, estiguessin percebent la prestació per cessament d’activitat prevista en l’article 9 del Reial decret llei 24/2020, de 26 de juny, o aquells que haguessin percebut fins al 30/06/2020 la prestació extraordinària per cessament d’activitat i no haguessin estat beneficiaris de la prestació de l’article 9.\nRequisits Requisits Accés a ServiMutua Accés a ServiMutua\nAquells treballadors autònoms l’únic treball dels quals, al llarg dels últims dos anys, s’hagués desenvolupat en el Règim Especial de Treballadors Autònoms o en el Règim Especial de Treballadors de la Mar, durant els mesos de juny a desembre, i hagin romàs en alta en els citats règims com a treballadors autònoms, almenys quatre mesos a l’any, durant aquest període.\nPrestació extraordinària de cessament d'activitat per suspensió temporal\nAquesta prestació està prevista per a aquells treballadors autònoms afectats per una suspensió temporal de tota l’activitat a conseqüència de resolució de l’autoritat competent com a mesura de contenció de la propagació del virus COVID-19.\nEn el cas de les activitats de restauració i hostaleria, juntament amb la sol·licitud han d’emplenar la declaració responsable conforme la suspensió de l’activitat és total.\nPrestació extraordinària de cessament d'activitat per reducció de la facturació\nEs tracta d’una prestació extraordinària per a aquells treballadors autònoms que, per no reunir els requisits de manca, no puguin causar dret a la prestació ordinària de cessament d’activitat prevista en la disposició addicional quarta d’aquest reial decret llei o a la prestació ordinària de cessament d’activitat regulada en els articles 327 i següents de la Llei General de la Seguretat Social, aprovada mitjançant Reial decret legislatiu 8/2015, de 30 d’octubre.


Humana recupera 27.000 articles de roba a Arbúcies | Ajuntament d'Arbúcies\n06/08/2021 - Atenció a les persones\nHumana recupera 27.000 articles de roba a Arbúcies\nEs duplica la quantitat recollida respecte al mateix període de l’any passat\nHumana Fundación Pueblo para Pueblo ha recuperat 6.019 kg de tèxtil usat a Arbúcies durant el primer semestre del 2021 per a donar-li una segona vida mitjançant la reutilització o el reciclat. La recollida selectiva de residu tèxtil es duplica respecte els primers sis mesos de l’any passat, que va ser de 2.700 kg.\nEls donants han revisat l’armari i han dipositat als contenidors de la Fundació la roba, el calçat, els complements i el tèxtil de la llar que ja no utilitzen. Les més de sis tones recuperades per Humana equivalen a 27.100 peces de roba que seran reutilitzades o reciclades i en veuran perllongat el cicle de vida útil.\nAquesta gestió implica un doble benefici: el primer és ambiental perquè en redueix la generació de residus i evita que acabin en un abocador. La recuperació del residu tèxtil durant el primer semestre representa un estalvi de 19 tones de CO2 no emeses a l'atmosfera.\nEl segon benefici és social: consisteix en la creació d’ocupació verda. Humana genera un lloc de treball per cada 30.000 kg de tèxtil recollit. A més, els recursos que se n’obtenen es destinen a iniciatives socials, després de més de tres dècades d'activitat, tres milions de persones s'han vist involucrades als programes de desenvolupament que Humana du a terme als països del Sud de la mà de contraparts o socis locals; són projectes centrats en la formació de professors de primària, l’impuls de l'agricultura sostenible o la lluita contra el VIH/SIDA, entre altres accions.\n“Quan aprofitem al màxim el residu tèxtil en donar-li una segona vida, convertim aquest residu en un recurs i li donem una finalitat social”, afirma Àgata Soler-roig, responsable de l’àrea de Recollida d’Humana a Catalunya. “Els articles que es recuperen són un actiu que, gestionats acuradament, es converteixen en motor d’ocupació i de generador de fons per a la cooperació al desenvolupament a l’hemisferi Sud i de suport local al nostre país. Per tot plegat, estem molt agraïts a la ciutadania per la seva solidaritat”, afegeix Soler-roig.\nPromou des del 1987 la protecció del medi ambient mitjançant la reutilització del tèxtil i du a terme programes de cooperació a l’Àfrica, Amèrica Llatina i l’Àsia així com de suport local i agricultura urbana al territori més proper. Forma part de l’Asociación Española de Fundaciones, la Federación Española de la Recuperación y el Reciclaje, l’Associació de Moda Sostenible de Barcelona i la Federació Humana People to People.