Bisbat de Menorca - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEl bisbat de Menorca és una demarcació de l'església catòlica a les Illes Balears. Comprèn tota l'illa de Menorca, amb seu a Ciutadella.\nDioecesis Minoricensis (la)\n39° 57′ N, 4° 03′ E / 39.95°N,4.05°E / 39.95; 4.05Coord.: 39° 57′ N, 4° 03′ E / 39.95°N,4.05°E / 39.95; 4.05\nDiòcesi de Mallorca i Menorca\nEl santuari de la Mare de Déu del Toro, patrona de l'illa i de la diòcesi de Menorca.\nRestes de la basílica paleocristiana de Son Bou.\nLa diòcesi és dividida en tres arxiprestats: el de Ciutadella (amb quatre parròquies: la catedral, Sant Francesc d'Assís, Sant Esteve i Sant Bartomeu de Ferreries), el de Maó (amb set parròquies: Santa Maria, el Carme, Sant Francesc d'Assís i la Immaculada Concepció de Maó, el Roser d'es Castell, Sant Lluís i Sant Climent) i d'Alaior (amb cinc parròquies: Santa Eulàlia d'Alaior, Sant Martí des Mercadal, Sant Cristòfor, Sant Antoni de Fornells i Sant Joan dels Horts des Mercadal).\n1.1 Conquesta catalana\nNo tenim testimonis de l'arribada del cristianisme a Menorca, però les notícies històriques de principis del segle v ens mostren una presència cristiana ja molt arrelada a l'illa.\nL'any 418, Sever, bisbe de Menorca, dirigia una carta encíclica a totes les esglésies donant a conèixer la conversió forçada dels jueus de Maó (Magona) esdevinguda arran de la violència exercida pels cristians, amb crema de la sinagoga, tal com confessa Sever. Tot això coincidint amb l'arribada a l'illa d'unes relíquies del protomàrtir sant Esteve. De la lectura d'aquest document es desprèn el vigor que ja aleshores tenia el cristianisme a l'illa. El bisbe residia a Jammona, ciutat situada a la costa occidental i que corresponia a l'actual Ciutadella. Consenci, a través de la seva correspondència amb sant Agustí, ens fa conèixer la seva presència temporal a l'illa i de les seves cartes es desprèn que l'Església de Menorca estava en relació amb la península hispànica i també amb l'Àfrica proconsular.\nPels escrits de Víctor de Vita coneixem un altre bisbe de Menorca en el segle V, Macari, que l'any 484, amb altres bisbes, va sofrir persecució i maltractaments a Cartago pels vàndals arrians. Durant els segles vi i vii Menorca es troba integrada en l'Imperi Romà d'Orient. Els descobriments arqueològics ho posen en relleu. A Menorca hi ha un dels conjunts més interessants de restes arqueològiques paleocristianes d'Espanya. Vet aquí les principals basíliques excavades:\nLa de Son Bou, descoberta el 1951: de tres naus amb capçalera tripartita i una pica baptismal monolítica, tallada en forma de creu lobulada, que possiblement fou importada d'orient.\nLa des Fornàs de Torelló, descoberta el 1957: conté un esplèndid mosaic pavimental i restes d'un petit baptisteri.\nLa de s'illa del Rei, descoberta en el segle xix, però que no fou reconeguda com a tal fins al descobriment de l'anterior, amb la qual té moltes semblances.\nLa des cap des Port, prop de Fornells, que forma un ampli conjunt d'eficiacions: conserva restes d'una cripta en forma de creu, indici quasi segur d'un culte martirial, encara que pot no tractar-se d'un màrtir local, sinó de la veneració de relíquies importades. Aquest ampli complex, que va sofrir diverses modificacions, pot relacionar-se amb una llarga presència de comerciants grecs.\nDes del segle viii al X, Menorca es troba en una situació d'abandó i bastant despoblada, a causa de la invasió normanda i les primeres incursions musulmanes. A principis del segle x les Balears foren conquistades ja d'una manera efectiva pel califat de Còrdova i en el segle xi formaren part de la taifa de Dènia.Hi ha constància que, en aquell temps, hi havia mossàrabs a l'arxipèlag. Entre els anys 1114 i 1115 una armada conjunta de pisans i catalans es va apoderar per poc temps d'aquestes illes. Poc després s'hi feren presents els almoràvids i que foren suplantats pels almohades el 1203. Aleshores, la presència cristiana a Menorca es va reduir a captius i a comerciant.\nL'any 1229 Menorca fou feta tributària per Jaume I. El 1287 la va conquistar Alfons el Franc i va ser repoblada per persones procedents de Mallorca i de la Catalunya oriental. A partir de llavors es maldà dotar l'illa d'estructures eclesiàstiques. El monarca establí l'església major de Ciutadella, una altra església en el castell de Maó i una capella a la fortalesa de Santa Àgata. Es van assenyalar els primers districtes parroquials; es mencionen en els documents les parròquies rurals d'Artruix, Alinzell, Fornells, Sitllata, Tricampos i Torxella. També s'anomenen els convents de franciscans, de mercedaris i de monges clarisses, així com el santuari de la Mare de Déu del Toro.\nEn el 1295, el papa Bonifaci VIII annexionà l'illa al Bisbat de Mallorca. El 1301 el rei Jaume II de Mallorca, mitjançant un document anomenat el Paritage, hi va estructurar set parròquies: Santa Maria de Ciutadella, Sant Joan d'Artruix, Sant Bartomeu de Ferreries, Santa Creu de Lloriac, Santa Eulàlia d'Alaior, Sant Llorenç de Binixems i Santa Maria de Maó, junt amb algunes altres esglésies filials. Durant els cinc segles en què les illes de Mallorca i Menorca foren un sol bisbat, en molts d'aspectes es manifesta un notable floriment. El clergat era nombrós i no hi mancaren eclesiàstics de prestigi. Els convents arribaren a ser nou i les confraries i germandats van aconseguir un gran desenvolupament. El problema més fort era el perill d'incursions enemigues, i s'han de posar en relleu els assalts barbarescs i turcs a Maó el 1535 i a Ciutadella 1558. Durant el segle xviii es van produir cinc canvis de domini, amb efectes negatius per a les institucions eclesiàstiques.\nEl 23 de juliol del 1795, el papa Pius VI firmava la butlla per la qual es restablia el Bisbat de Menorca. El primer bisbe fou Antoni Vila i Camps (1797-1802). Li succeí el bisbe Pedro Antonio Juano (1802-1814), el qual es va esforçar en la formació del clergat i en la creació de noves parròquies i vicaries, i també va assegurar una absoluta castellanització del bisbat.\nEl segle xix va estar marcat per constants enfrontaments polítics i lluites civils que van influir notablement en la vida de l'Església. L'exclaustració dels frares va perjudicar la religiositat del poble. El bisbe Díaz Merino (1832-1884) va morir desterrat a Marsella, mentre a Menorca va romandre confinat durant nou anys l'arquebisbe de Santiago de Compostela. A mitjan segle es difonien doctrines no catòliques i creixia la propaganda antireligiosa.\nEl bisbe Mateu Jaume, el 1858, va fundar el Seminari diocesà. En temps del bisbe Manuel Mercader (1876-1890) es van fer grans esforços per tal d'aturar el procés de descristianització, fundant escoles catòliques i incrementant la tasca asistencial de l'Església. El 1899 es va construir a Ciutadella el col·legi Salesià, que havia de contribuir notablement en la formació cristiana de la joventut.\nJoan Torres Ribas és el bisbe que ha regit durant més temps la diòcesi de Menorca (1902-1939). Va ser un pastor bondadós, intel·ligent i molt caritatiu. Va afrontar amb lucidesa els problemes religiosos i socials que es manifesten a l'illa. Va obtenir alguns resultats favorables, però no li va ser possible aturar el procés de descristianització. Durant la persecució religiosa dels 1936, quaranta preveres menorquins van ser immolats, oferint la seva vida com a preciós testimoni de fe. El bisbe, cec i malalt, va morir desposseït de tot, a l'Hospital Municipal, el 6 de gener del 1939.\nD'història molt poc documentada, de la primera etapa del bisbat només ens han arribat els noms del bisbes següents:\nL'any 1295, l'illa de Menorca és annexada al Bisbat de Mallorca posteriorment el 23 de juliol del 1795, es restablí del Bisbat de Menorca.\nAntoni Vila i Camps (1795 – 1802)\nPedro Antonio Juano (1802 – 1814)\nJaume Creus i Martí (1815 – 1820)\nAntoni Ceruelo Sanz (1824 – 1830)\nJuan Antonio Díaz Merino (1831 – 1844)\nTomás de Roda Rodríguez (1853 – 1857)\nMateu Jaume i Garau (1858 – 1875)\nManuel Mercader i Arroyo (1876 – 1890)\nJoan Comes i Vidal (1890 – 1896)\nSalvador Castellote i Pinazo (1896 – 1902)\nJoan Torres Ribas (1902 – 1939)\nBartomeu Pascual Marroig (1939 – 1967)\nRafael Álvarez Lara, bisbe de Mallorca, administrador apostòlic (1966 – 1969)\nMiquel Moncadas i Noguera (1969 – 1977)\nAntoni Deig i Clotet (1977 – 1990)\nManuel Ureña Pastor, bisbe d'Eivissa, administrador apostòlic (1990 – 1991)\nFrancesc Xavier Ciuraneta i Aymí (1991 – 1999)\nJesús Murgui Soriano, bisbe auxiliar de València, administrador apostòlic (1999 – 2001)\nJoan Piris i Frígola (2001 – 2008)\nSalvador Giménez Valls (2009 – 2015)\nFrancesc Simó Conesa Ferrer (2016- )\nA finals del 2004, la diòcesi tenia 76.000 batejats sobre una població de 81.288 persones, equivalent al 93,5% del total.\n↑ 1,0 1,1 1,2 «bisbat de Menorca». L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\n↑ «Bisbe contemporani 2 - Pedro Antonio Juano (1744-1814)». [Consulta: 20 març 2019].\nAnglada i Gelabert, Miquel. Bisbes de Menorca. Menorca: Nura, 1999. ISBN 848857147X.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Bisbat de Menorca\nBiografies dels bisbes a la plana web del bisbat de Menorca[Enllaç no actiu] (català) (castellà)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Bisbat_de_Menorca&oldid=28283885»\nDarrera modificació: 21 set 2021 a les 10:05\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 21 set 2021 a les 10:05.


Tast d'oli amb Cooperativa de Viver\nCursos de formació continuada AlumniSAUJI\nÚltima modificació: 11/10/2017 | Font: AlumniSAUJI\nL'oli d'oliva, també conegut com l'or líquid, és un producte essencial a a la nostra dieta mediterrània, que banya plats i postres. Però no tots són iguals... sabries diferenciar-los?\nA aquest tast aprendrem a distingir les característiques que té que tindre un oli d'oliva verge extra i a diferenciar els diferents olis d'oliva que es poden trobar als supermercats i els seus millors usos.\nI tot organitzat per la Cooperativa de Viver (Alt Palància),una de les més prestigioses actualment i que compta entre el seu ampli ventall d'olis oliva amb "Lágrima" la seua varietat d'oli d'oliva verge extra guanyador de diversos premis a nivell nacional i internacional i que va ser considerat al 2015 el millor oli d'Espanya.\nBaix el nom «Aromes de la terra» hem encetat un cicle de tasts per tal de degustar vins, olis, cerveses i formatges de la província. No deixes passar l'oportunitat de participar al Tast de Vins amb Vintast Castelló (17 de novembre), Tast de formatges amb Quesos de Catí (16 de febrer) i Tast de cervesa amb Montmirà de L'Alcora (23 de març)\nData: 5 d'octubre de 2017. Dijous a les 18.30.\nProfessorat: Cooperativa de Viver (Alt Palància)\nLloc: Seu de la Ciutat - Llotja del Cànem\nMatrícula: del 12 de setembre al 2 d'octubre de 2017 a través de http://preinscripcio.uji.es/\nLes persones que s'inscriguen com a públic en general han d'enviar el seu nom i cognoms, DNI i dades de contacte per correu electrònic alumnisauji@uji.es o per telèfon 964 387 990/991 - 964 728 930/931 per tal de formalitzar la inscripció.\nData de confirmació del curs: 3 d'octubre\nResta de la comunitat universitària\n(PAS, PDI, etc.)\n10,50 € 12 € 14 €\nEl pagament del curs es farà mitjançant TP Virtual en el moment de la matrícula.\nQuè diu el nostre alumnat?\nAvisa'm quan s'obre la matrícula a este curs


La Vajol, esglèsia\nEls anys 1266,1277 i 1280 Guillem de Mont-Roig, Senyor del Castell de Mont-Roig, del terme de Darnius, reté homenatge al bisbe de Girona pels delmes que cobrava en aquesta rodalia. Entre aquests delmes figura el de "Sancti Martini de Savayolo". A les "Rations decimarum" s'esmentava la capella de "Savagol" l'any 1280. En els nomen clàtors de la diòcesi del final del S XIV, l'esglèsia de La Vajol s'esmenta como a sufragània de la Parròquia d'Agullana, condició que ha perdut al llarg del temps.\nSant Martí de La Vajol, que tenia sacerdot resident al S. XIV, el perdè posteriorment i no en tornarà atenir fins el S. XIX.\nEn una visita pastoral de l'any 1704 es diu que el poble havia quedat redüit, però que en aquell moment la població anava en augment i tenia quaranta cases. El lloc havia format part del comtat de Besalù.\nL' església de Sant Martí de La Vajol és d'una nau amb absis semicircular. Pertany al període ROMANIC III. En la façana occidental s'hi afegeix, exteriorment, una casa no molt antiga.\nNo és visible la finestra de doble esqueixada,\nl’única obertura que posseïa aquest mur. Al seu damunt s’adreça un cloquer de cadireta format per tres pilars, tres closes amb dos arcs de quart de cercle\nAquest campanar, de carreus i dovelles ben tallats, és coetani a les estructures romàniques de l’edifici. Al mur meridional de la nau hi ha la portalada de tres arcs en degradació, llinda i timpà llis.\nLes impostes de les arquivoltes i la motllura horitzontal, sobre el llinda, són de secció incorbada.\nEs tracta del tipus de porta caraccterístic del romànic avançat, que s’estengué profusament per l’Empordà, el Vallespir, el Rosselló i la Garrotxa els segles XII i XIII.\nAl costat de ponent de la portalada hi veiem, en aquest llenç, una finestra de doble esqueixada i arcs de punt rodó. A l’extrem de llevant del mur, des de la porta fins a la capçalera, s’hi adossaren capelles laterals d’’epoca tardana. El mur nors lateral de la nau no posseïa oberturas i es troba colgat per una capa de remolinat. També s’hi afegiran capelles laterals.


El BLOC-Compromís d’Oliva denuncia el retard en les contractacions de treballadors aturats mitjançant el PACTASAFOR – Compromís per Oliva\nEl BLOC-Compromís d’Oliva denuncia el retard en les contractacions de treballadors aturats mitjançant el PACTASAFOR\nPublicat el 22 Novembre 2011 en Economia i Ocupació\nEn abril del 2010 es va constituir el Pacte Territorial per l’Ocupació de la Comarca de la Safor (PACTSAFOR), consorci del que forma part Oliva i que té com a objectius “el disseny, la promoció, la gestió i l’avaluació d’aquelles accions i programes que al seu si s’aproven per a la creació d’ocupació, la inserció sociolaboral i el desenvolupament empresarial en l’àmbit de la comarca de la Safor”.\nPer complir amb el Pactsafor, l’Ajuntament d’Oliva va destinar una partida de 60 mil euros en el pressupost municipal de 2011 per tal de contractar 24 treballadors aturats, tot esperant que la Generlitat Valenciana, que és l’administració competent en matèria de foment de l’ocupació, complira amb el seu compromís d’ampliar amb més diners els fons del Pactsafor a través del SERVEF.\nA finals de setembre va tindre lloc una reunió del Pactsafor a l’Ajuntament d’Oliva, després de la qual l’Alcaldessa d’Oliva, Chelo Escrivà, va anunciar la contractació imminet de treballadors aturats a través del Programa Pactsafor. En aquell moment, es va assegurar que les contractacions s’iniciarien l’1 de novembre.\nHan transcorregut 2 mesos des de l’anunci, un més llarg des que finalitzara el termini de presentació de sol·licituds (15 d’octubre), i 22 dies de la data prevista per a l’inici de les contractacions. Mentre tant, a data de hui, ni tan sols ha estat convocada la comissió de baremació.\nDes del BLOC-Compromís demanem a l’Alcaldessa i al seu govern (PP), el compliment dels compromisos adquirits, i sobretot, que convoque la comissió de baremació com a pas previ a la contractació de treballadors aturats.\nTambé demanem a l’Acaldessa que passe de l’autovictimisme a exercir la tasca de govern que li correspon. En tot cas, donada la necessitat de treball urgent en la que es troben moltes famílies d’Oliva, si el govern del PP no pot o no sap com resoldre esta situació, des del BLOC-Compromís oferim la nostra col·laboració.\n*Adjuntem l’enllaç de la notícia publicada en la web de l’Ajuntament d’Oliva el 27 de setembre d’enguany:\n← El BLOC-COMPROMÍS d’Oliva demana reiteradament a l’Alcaldessa la convocatòria de les meses de seguretat amb les associacions veïnals\nLa Generalitat, l’Estat i la Diputació deuen a l’Ajuntament d’Oliva quasi dos milions d’euros en concepte de subvencions des de 2009 que l’Ajuntament ja ha pagat →


Per Claudio Souza 12/01/2015\nHi va haver tres casos en sis dies. Els atacants estan casats i tenen fills\nGabriela Coelho, amb les agències de\nEn menys d'una setmana, el DF registrar tres càrrecs d'abús sexual contra els nens, els adolescents i les dones. El que és sorprenent és que aquests últims casos, els supòsits abusadors tenen una vida aparentment normal. Està casat i té fills, un principi-los tots. En els registres recents, les víctimes no coneixien els delinqüents. La característica va en contra de les estadístiques, ja que en la majoria dels abusos, els perpetradors són coneguts. Sovint la família.\nDijous passat, un empleat d'una companyia de telecomunicacions va ser detingut sospitós de violar una adolescent que estava sola a casa, el Emas Nook. El mateix dia, uns anys 36 pastor va ser empresonat per abusar de quatre nens a Aigües Bufones (GO). En l'últim segon, un home va ser arrestat per violar quatre dones. JAA, 44, que va afirmar ser el superintendent de Medi Ambient de la ciutat de Planaltina de Goiás, aprovada per pirata controlador de transport.\nSegons el sotsdirector de l'Oficina per a la protecció dels infants i adolescents (DPCA), Valeria Martirena els últims sis mesos, 27 sospita d'abús sexual contra menors d'edat van ser detinguts al DF. "Tots eren coneguts per la víctima o es mantenen alguns convivència", diu.\nValerie explica que, en general, els atacants no aixecar sospites. "Són bons veïns, companys de feina bones, que produeix més confusió perquè ningú esperava una actitud tan degradant", diu.\nEl supervisor del Centre de Referència per a la Violència Sexual en la Infància, Viviane Amaral, explica que hi ha diversos tipus de violència sexual. "No només es produeix quan hi ha penetració, sinó per una sèrie d'activitats, com anar de la mà en el cos, tocant-se els genitals, el coit simulat, l'exhibicionisme i la nuesa encoratjadors", explica.\nMés víctimes de la tècnica\nDues víctimes de WS tècnic de telecomunicacions, anys 34, s'havien de presentar a la comissaria de policia. SAT i HPR, tant de 25 anys, eren a casa quan van rebre dos tècnics per reparacions a la televisió. "Ell em va mirar d'una manera estranya, com si volgués devorar. Quan el tècnic va sortir l'altre prop, em van envoltar i es va passar la mà sobre els meus pits. Em vaig espantar i no sabia què fer ", diu T. desatesa\nElla diu que no perquè ella plorava congelar. "Quan jo era 12 anys vaig ser abusat per un familiar.\nI tot el que l'entrenador va fer va ser exactament igual al que he experimentat. Només aquells que ho van viure sap com ens sentim ", diu. La dona diu que ella estava tranquil · la amb la detenció del sospitós, però encara se sent amenaçat. "No sé quan sortirà. Tinc mania persecutòria. Crec que tothom m'està mirant i ningú és sospitós ", diu.\nSegons Viviane Amaral, de la Infància, víctimes que pateixen abusos més nens de tres a nou anys. "A aquesta edat, els nens depenen dels responsables i tenen por d'expressar. Sent vergonya o fins i tot por del que podria succeir ", va dir.\nD'acord amb el supervisor, el comportament després de l'abús varia. "Tot depèn de l'entorn familiar. Alguns nens són més agressius, altres es retiren. Alguns s'avergonyeixen del cos, orinar altre al llit i sentir els terrors nocturns. També aquells que se senten culpables, i ja no parla. Molt depèn del nen ", diu.\nArticle 244 de la Llei 8.069 / 90 (Estatut del Nen i l'Adolescent) estableix pena de presó de quatre a deu anys i multa de presentació d'explotació sexual infantil o adolescent.\nD'acord amb el Tribunal de Comptes, incorreran en les mateixes penes que el propietari, administrador o responsable del lloc on es produeixi la presentació de les pràctiques sexuals del nen o adolescent.\nL'abús sexual és una violació dels drets fonamentals dels nens, nenes i adolescents, com ara el dret a Sexualitat saludable, el respecte, la dignitat, físic i emocional, a la família.\nMapa de la Violència\nLa violència sexual en els nens de fins a nou anys, és el segon tipus de violència més característic d'aquest grup d'edat, deixant poc darrere de les notificacions d'abandonament i desemparament. La conclusió d'un nou estudi de Ministeri de SalutLa qual cosa, en 2011, gravat notificacions 14.625 de la violència domèstica, les agressions físiques i sexuals a altres nens menors de deu anys.\nLa violència sexual contra els nens de fins a nou anys representa 35% de les notificacions. Ja negligència i l'abandonament tenen 36% dels registres. Les xifres són del Sistema de Vigilància de la Violència i accidents (Viva) de Ministeri de Salut. Visca permet entendre la freqüència i severitat dels atacs i identificar la violència domèstica, sexual i d'altres formes (física, sexual, psicològica i negligència / abandonament). Aquest tipus de notificació es va fer obligatori per a tots els establiments de salut al Brasil l'any passat.\nLes dades preliminars mostren que la violència sexual també ocupa el segon lloc en l'era dels anys 10 14 amb 10,5% de les notificacions, només per darrere de la violència física (13,3%). De 15 a 19 anys, aquest tipus d'agressió està en tercer lloc amb% 5,2 darrere de la violència física (28,3%) i psicològiques (% 7,6). Les dades indiquen que 22% dels registres\n(3.253) que participen nens menors d'un any i 77% tenien entre un i nou anys. El percentatge és més gran en els homes (% 17) que nenes (11%).\nLa majoria dels atacs van ocórrer a la llar del nen (% 64,5). Quant al mitjà utilitzat per l'agressió, la força del cos / golpiza va ser la més punxeguda (% 22,2), arribant a més nens (23%) que nenes (21,6%). En 45,6% dels casos, l'autor probable de la violència era un home. La majoria dels agressors són els pares i altres membres de la família, o algú que viu molt a prop com amics i veïns.\nREVISTA DE BRASILIA - DF | SEGURETAT\nASSUMPTES RELACIONATS AMB ETS / SIDA i l'hepatitis\nVegeu el material sobre el lloc d'origen\nNotes Soropositivo.Org Editor:\nLes cursives són meves.\nCrec que les plomes suaus i tot això hauria de ser sense vida i ni tan sols les restes haurien d'abandonar-se. Han d'apoderar-se de la presó i ni tan sols els seus ossos podrien sortir d'allà si fos per mi\nL'abús sexual i violância contra els nens és com el segrest. COM seqüeles són per a tota la vida (...)\nLes directrius de l'OMS recomanen un tractament antiretroviral universal, PrEP per als que estan en ...


Aquesta Política de privacitat s'aplica a www.coreacondojeju.com, que és propietat i està operat per Corea Condo Jeju. Aquesta Política de privacitat descriu com recopilem i fem servir la informació que deixes al nostre web (www.coreacondojeju.com), com ara les teves dades personals. A més, descriu les opcions que tens pel que fa a l'ús que fem de les teves dades personals i com pots accedir-hi i actualitzar-les.\nSi vols que es deixin de processar les teves dades d'acord amb el que s'estipula als propòsits C-F i no trobes cap opció per donar-te de baixa directament (com per exemple, a la configuració del teu compte), posa't en contacte amb hc_jj@eland.co.kr .\nConfiem en tu per assegurar que les teves dades personals estan completes, són precises i estan actualitzades. Si hi ha cap imprecisió o canvi en les teves dades personals, cal que ens n'informis immediatament a hc_jj@eland.co.kr . Gestionarem la teva petició d'acord amb la llei vigent.\nSi tens cap pregunta o queixa sobre com processem les teves dades personals o vols exercir els drets que es descriuen en aquest avís, pots posar-te en contacte amb nosaltres a: hc_jj@eland.co.kr . També pots posar-te en contacte amb l'autoritat de protecció de dades local.


L’Ajuntament de Cullera crea el primer pla d’igualtat de la seua història – RiberaTV\nCULLERA. 14-09-17. L’Ajuntament de Cullera ha engegat la maquinària per a crear el I Pla d’Igualtat d’Oportunitats en l’àmbit de l’Administració pública local, un projecte que haurà d’acabar-se de redactar al novembre i s’implementarà en 2018.\nEste dijous, 14 de setembre, s’ha realitzat la primera sessió de desenvolupament, en la qual s’ha constituït la Comissió d’Igualtat —presidida per la regidora de l’àrea, Francesca Ortiz— que conduirà el procés de realització del pla i tindrà continuïtat en el temps per a actuar en esta matèria.\nEste organisme està format per persones de les diferents àrees de competència municipal, té un caràcter mixt i interdepartamental. El procés es porta de la mà de l’equip consultor de Transformacció – Associació d’Estudis Feministes, de Gènere i Sexualitats.\nDurant esta primera sessió s’han abordat a grans trets les primeres línies del treball iniciat, s’han compartit idees i inquietuds respecte a la igualtat d’oportunitats en l’Administració pública, prenent una especial rellevància les mesures de conciliació, accessibilitat laboral i formació, així com s’ha concretat el compromís de l’ajuntament mitjançant la definició del calendari de les següents sessions de treball.\nLa implementació del pla és de fonamental importància per al desenvolupament posterior del primer Pla Municipal d’Igualtat d’Oportunitats en el municipi de Cullera, ha destacat Ortiz.\nOrtiz ha abundat en esta idea en assenyalar que «si bé en l’Administració pública hem avançat barbaritats, encara queden molts espais de desigualtat» i ha destacat el paper que han de tindre els ajuntaments en l’entorn local «com a exemples» per a la resta de la ciutadania.\nEl pla també pretén abordar altres temes com ara el llenguatge sexista, que encara persistix en l’Administració, o dictar pautes per a una correcta utilització i representació de la imatge de la dona. També es pretén abordar la situació de les persones amb necessitats especials.\nL’associació Transformacció està formada per professionals del món acadèmic, de la investigació, així com per professionals vinculades amb l’activisme feminista, amb la sensibilització i mobilització entorn de la igualtat d’oportunitats i que treballen amb intervenció psicosocial en problemàtiques relacionades amb les desigualtats de gènere. Alguns dels seus eixos d’actuació de Transformacció són l’elaboració de plans d’igualtat, diagnòstics i anàlisis de polítiques públiques, ja que fan possible que entitats locals, regionals, empreses, etc. puguen fer efectiu el compliment de la igualtat d’oportunitats entre dones i hòmens.\nL’Ajuntament de Cullera crea el primer pla d’igualtat de la seua història added by Ribera Televisió on 15 setembre, 2017


La setmana vinent el govern català activa el compte enrere amb data i pregunta del #referèndum | Infoindepe\nLa setmana vinent el govern català activa el compte enrere amb data i pregunta del #referèndum\nAquesta setmana s'acabarà diumenge amb un acte multitudinari a les Fonts de Montjuïc, sota les quatre columnes de Puig i Cadafalch, convocat per l'ANC, Òmnium i l'AMI. La societat civil demostrarà d'aquesta manera el seu suport a la data i la pregunta pel referèndum sobre la independència que hauran anunciat pocs dies abans el president Puigdemont, el govern i els partits de la majoria parlamentària. A mesura que han anat avançant els mesos del mandat democràtic del 27-S, amb el referèndum incorporat al full de ruta a partir de la qüestió de confiança del setembre passat, la data i la pregunta han anat prenent cos i ja queden pocs dubtes sobre com serà el referèndum.\nEl govern farà demà la reunió habitual dels dimarts on s'acabarà d'esbossar l'estratègia. Però entre dimecres i divendres es convocarà una reunió extraordinària del govern per anunciar tot seguit la data i la pregunta del referèndum. L'anunci arriba després d'haver comprovat per enèsima vegada que el govern espanyol no està disposat a parlar d'una solució democràtica que impliqui escoltar la veu de la ciutadania de Catalunya. Un cop constatat que la via pactada no és possible, el govern emprendrà aquesta setmana la via unilateral amb la porta oberta a la negociació 'fins a l'últim minut de la pròrroga', segons va dir Puigdemont.\nMolt poques persones saben com serà la pregunta que anunciarà el president aquesta setmana. S'ha dit moltes vegades que aquest cop serà binària i no en forma d'arbre, com va ser el 9-N. Ell mateix va proposar-ne tres a principi d'abril en una extensa entrevista a la cadena Aljazeera des del Palau de la Generalitat. Va deixar clar que es tractava de tres exemples, que no eren les propostes oficials i que hi podia haver més fórmules. Heus-les ací: 'Vol que Catalunya sigui un estat independent?'; 'Vol que Catalunya sigui una república independent?'; i 'Vol que Catalunya continuï formant part d'Espanya?'. Aquesta última fórmula introduïa la possibilitat d'una resposta positiva que impliqués quedar-se a l'estat espanyol i que la negativa impliqués la independència. A hores d'ara, aquesta fórmula sembla que ha estat descartada davant de la negativa de l'estat a negociar res de res.\nQuan es va sotmetre a la qüestió de confiança al parlament, Puigdemont va anunciar que el referèndum es faria com a molt tard a final de setembre d'enguany. Poc després es va plantejar la hipòtesi que si l'estat cometia algun tipus de repressió severa contra la presidenta del parlament o alguna altra figura decisiva de l'independentisme caldria respondre amb la convocatòria del referèndum abans de l'estiu. Arribats a la situació actual, les dates que sonen amb més força són el 24 de setembre, l'1 d'octubre i el 8. Són tres diumenges, dos dels quals trepitgen ja el mes d'octubre per diverses raons.\nD'entrada, la data més bona, segons algunes fonts del govern, seria el 24 de setembre. El setembre independentista ha estat fort aquests últims cinc anys i l'Onze de Setembre quedaria dins del període de campanya. Amb tot, el 24 és la festa de la Mercè i Barcelona està immersa en una festa gegantina. Per aquest motiu i perquè no s'entengui que el govern vol beneficiar l'opció independentista incloent la diada nacional dins del període de campanya, el president ha posat damunt la taula els dos primers diumenges d'octubre. Els tres primers diumenges de setembre no són dates propícies perquè la convocatòria del referèndum s'hauria de fer durant l'agost, període majoritari de vacances.\nLa llei electoral espanyola marca actualment un període de cinquanta-quatre dies entre la publicació d'una convocatòria electoral i la jornada de votació. Amb tot, el referèndum tindrà una base legal pròpia aprovada al parlament abans d'entrar al període de vacances d'estiu. En principi, aquesta llei electoral o de referèndums provisional establirà uns terminis per a la convocatòria i la celebració de qualsevol mena de consulta. Caldrà veure quin període indicarà que ha de passar entre la convocatòria i l'execució del referèndum. Si es manté un termini llarg de gairebé dos mesos, el més probable és que el referèndum s'acabi fent el 8 d'octubre.


Moreno-Bedmar, Anna Maria / Munné-Jordà, Antoni / Villalonga, Anna Maria\n220 comunicacions, de les quals 217 numerades i 3 sense número. Però a partir del número 201 i fins al 217 són duplicats ?originals mecanografiats amb esmenes manuscrites, que fan pensar que poden ser informes lliurats a l?editorial i potser recuperats. Pedrolo llegeix els llibres objecte d?informe en ll...\nColección Monografies #97\n220 comunicacions, de les quals 217 numerades i 3 sense número. Però a partir del número 201 i fins al 217 són duplicats ?originals mecanografiats amb esmenes manuscrites, que fan pensar que poden ser informes lliurats a l?editorial i potser recuperats.\nPedrolo llegeix els llibres objecte d?informe en llengua catalana, castellana, anglesa, francesa i italiana.\nL?any 2014, mentre preparaven el material de l?exposició permanent de l?Espai Pedrolo al castell de Concabella (la Segarra), Adelais de Pedrolo i Anna M. Moreno-Bedmar van trobar, a la casa de l?escriptor a Tàrrega, més de dos-cents documents numerats i ordenats alfabèticament. Eren informes literaris redactats per Pedrolo sobre obres d?autors de nacionalitats i gèneres diversos, sense data ni destinatari. Pedrolo informa refà el camí que mena des de la troballa, la lectura, la classificació i l?anàlisi de cada text, fins a l?establiment d?algunes respostes sobre les editorials per a les quals treballava, les dates dels informes, els criteris literaris i comercials, sempre condicionats per la censura. I amb un sobreguany inesperat: la teoria literària de Pedrolo expressada a rajaploma just després de la lectura.\nAnna M. Moreno-Bedmar és professora de català. Ha escrit la tesi La literatura juvenil de ciència-ficció de Manuel de Pedrolo i articles. És comissària de l?exposició «Pedrolo, més enllà dels límits» (Espai Pedrolo) i de la itinerància homònima de l?Any Pedrolo.\nA. Munné-Jordà ha publicat una vintena de llibres, entre els quals Temps Obert de Manuel de Pedrolo entre les dues cultures. Darrerament ha prologat i revisat la reedició del volum Pedrolo contra els límits de Jordi Arbonès.\nAnna M. Villalonga és escriptora, professora de literatura catalana a la Universitat de Barcelona, investigadora i crítica. Ha publicat assaig i ficció. És la comissària de l?Any Pedrolo en la commemoració del seu centenari.\nRuna d'enderroc. Proves poètiques des de 1969\nArbonès i Montull, Jordi / Munné-Jordà, Antoni\nVillalonga, Anna Maria / Bea Seguí, Ignasi / Armadàs, Joan Ramon / [et al.]\nAlòs, Marta / Bagunyà, Borja / Villalonga, Anna Maria / Diversos Autors\nNovel·la catalana avui (2000-2016): 3r encontre d?escriptors i crítics a les Garrigues\nDando la lata... ¡de atún!. Cocina fácil y deliciosa para sorprender\nVillalonga, Anna Maria / Diversos Autors


Ciència | Compareu la diferència entre termes similars Ciència | Compareu la diferència entre termes similars\nInici / Arxius per a la ciència i la natura / Ciència\nLa diferència clau entre antiàcids i PPI és que l’antiàcid redueix l’efecte de l’àcid a l’estómac neutralitzant l’àcid mentre que l’inhibidor de la bomba de protons (PPI) redueix l’efecte de l’àcid a l’estómac reduint la producció d’àcid del cos. La malaltia per reflux àcid es produeix quan l’àcid estomacal torna a l’esòfag. Aquest [...]\nLa diferència clau entre les espècies exòtiques i les endèmiques és que les espècies exòtiques són espècies que pertanyen a alguna altra zona però que s’introdueixen en una altra zona estrangera, mentre que les espècies endèmiques són les espècies que pertanyen a una zona on es troben particularment. En la classificació biològica, una espècie és un grup d'organismes compost per [...]\nLa diferència clau entre la solubilització de fosfat i la mobilització de fosfat és que els microorganismes solubilitzants de fosfat hidrolitzen els compostos fòsfor insolubles orgànics i inorgànics en fòsfor soluble, mentre que els microorganismes mobilitzants de fosfats mobilitzen formes de fòsfor insolubles i fixes al sòl mitjançant la solubilització i la mineralització. El fòsfor és un dels nutrients essencials de les plantes. És només segon de [...]\nArxivat a: Microbiologia\n13 d’agost de 2021 Publicat per Samanthi\nLa diferència clau entre neotènia i paedogènesi és que la neotènia és el procés de retardar el desenvolupament fisiològic d’un organisme, mentre que la paedogènesi és el procés de reproducció d’un organisme que no ha assolit la maduresa física. El paedomorfisme és la retenció de trets per part d’un adult que abans es veia en els joves. El paedomorfisme és [...]\nQuina diferència hi ha entre ascòspores i conidis?\n12 d’agost de 2021 Publicat per Samanthi\nLa diferència clau entre les ascòspores i els conidis és que les ascòspores són espores sexuals produïdes dins dels ascis pels ascomicets durant la reproducció sexual, mentre que les conidies són espores asexuals produïdes dins dels conidiòfors pels fongs conidials durant la reproducció asexual. Una espora és una unitat de reproducció sexual o asexual en biologia. Està adaptat per a la dispersió i la supervivència [...]\nArxivat a: Micologia\nDiferència entre els processadors Intel Core Mobile Core i3 i Core i5\nDiferència entre flagels i cilis\nDiferència entre els telèfons intel·ligents Samsung Android Galaxy Fit i Galaxy Mini\nDiferència entre el pas elevat i l’overbridge\nDiferència entre l'efecte de parell inert i l'efecte de protecció


Posar en valor – marianofernandez\nAmuc és l’associació que agrupa els músics que posen la música al Metro de Barcelona.\nPer tots aquells que no coneixíem l’associació en profunditat , sorprèn el nivell de la feina que realitzen i que darrere de la imatge que el públic podia tenir dels músics que trobem en els corredors de metro, hi ha una organització i sobretot passió per la música i pel seu treball.\nDes del primer moment quedava clar, que més que una web, que era l’encàrrec original, calia posar en valor aquest treball. Calia exposar la seva identitat associativa i assembleària, organitzant una imatge pública potent i reconeixible.\nPer això els vaig proposar la realització d’un petit vídeo i començar a organitzar un banc fotogràfic que a més de les càpsules musicals que ja estaven realitzant, poguessin nodrir un canal de Youtube i de SoundCloud, que juntament amb la web, vertebrés la nova imatge pública de l’associació.\nClient: Amuc bcn\nDisseny logotip original: Jordi Jardí\nVídeo i fotografies: Yuri Scut


El Medi físic - Cunit\nEn aquest extens apartat s’aglutinen tots els elements geogràfics que conformen les característiques de l’entorn del terme municipal, que serveix de base i condiciona d’alguna manera l’activitat humana sobre el medi natural.\nAixí la conjunció de la situació geogràfica, l’orografia, geomorfologia de la zona i la climatologia conformen la base territorial sobre la qual s’assenta una vegetació adaptada al medi, condicionada per l’activitat humana i es desenvolupa una fauna determinada. El conjunt de tots aquests elements formen el medi físic de Cunit i que juntament amb l’activitat humana i com la ma de l’home el condiciona, el modela i el transforma dona lloc al paisatge de Cunit, entès com la simbiosi entre medi natural i activitat humana, originant un paisatge característic, lleugerament diferenciat dels municipis del voltant, caracteritzat per un mosaic agroforestal amb una notable pressió urbana sobre l’entorn.\nDe manera separada s’analitzaran en aquest apartat, cadascun dels factors geogràfics que conformen el medi físic, i desprès la conjunció de tots ells que se sintetitza en el paisatge de Cunit. Els elements que conformen el medi físic els diferenciem en el següents àmbits:\nOrtofotomapa amb límits del terme de Cunit.\nPaisatge de Cunit


Dia Internacional del Joc, dissabte 28 maig\nINICI > Recerca > Grups de recerca del COPEC\nEl dia 28 maig celebrem el Dia Internacional del Joc. Quan juguem, siguem infants, joves, adults o gent gran, tenim l’oportunitat de viure situacions i vivències que ens ajuden a interioritzar allò que anem descobrint.\nCada vegada més, la recerca i la investigació demostren que jugant desenvolupem les nostres habilitats motrius, cognitives, afectives i socials. És per aquest motiu, que en totes les etapes de la vida el joc és essencial: tant des de l’escola, l’educació en el lleure, com amb la família i els amics.\nLa reflexió de Benjamin Franklin “Digues-m’ho i ho oblidaré, ensenya-m’ho i ho recordaré, involucra’m i ho aprendré per sempre” és una invitació a implicar-nos pedagògicament en el que fem i així, incorporar el joc per aprendre i adquirir coneixements, habilitats i valors de la vida humana, com ara, la paciència, el respecte i l’actitud positiva.\nÉs jugant que aprenem!\nCoordinadora del Grup de Treball de Joc i Joguina\nData de publicació: 27/5/2016


L’AP-7 pagarà més impostos per creuar el Tarragonès i el Baix Penedès | Notícies TGN - Notícies de Tarragona Diari Digital\nL’AP-7 pagarà més impostos per creuar el Tarragonès i el Baix Penedès\nA partir d’aquest 2017 els municipis per on passa l’autopista cobraran a Abertis el 100% de l’IBI\nEls municipis del Tarragonès i el Baix Penedès per on passa l’AP-7 encenten aquest 2017 amb bones notícies. Els seus ajuntaments podran cobrar a partir d’ara a la concessionària Abertis el 100% de l’Impost de Béns Immobles (IBI) generat per l’ocupació de terreny de la infraestructura viària, fet que fins ara havia estat impossible perquè l’autopista gaudia per llei d’una bonificació de l’impost del 95% (des dels anys 70). Una vintena de municipis del Tarragonès i el Baix Penedès es beneficiaran de la supressió d’aquesta bonificació i incrementaran sensiblement la recaptació d’impostos a l’autopista. En alguns casos, com per exemple l’Ajuntament de Tarragona, el consistori passarà de cobrar a Abertis uns 25.000 euros anuals a més de 500.000. Altres poblacions, com ara el Vendrell, també recaptaran fins a 10 vegades més (de 3.000 a 300.000 euros) del que cobraven fins ara a la concessionària per aquest concepte. La implantació del 100% de l’IBI comença aquest 2017 i es mantindrà en els pròxims exercicis fins a l’any 2021, quan finalitzarà la concessió de què gaudeix Abertis.\nA l’espera que tots els municipis generin els seus rebuts de l’IBI adreçats a la propietària de l’autopista, des de BASE, organisme de la Diputació de Tarragona que dona suport administratiu als consistoris més petits, ja es disposa d’una dada global sobre l’afectació que aquest increment de l’IBI de l’autopista tindrà en les arques municipals. La Diputació calcula que l’aplicació del 100% de l’impost a l’AP-7 i a l’AP-2 (ambdues amb contracte Acesa-Abertis), representarà un ingrés addicional de 2.248.389,47€ per a un total de 25 municipis del Tarragonès i el Baix Penedès (AP-7) i de l’Alt Camp i la Conca de Barberà (AP-2). En el cas de les comarques del Tarragonès i el Baix Penedès, si bé algun municipi com ara la Bisbal del Penedès acull les dues autopistes, la gran afectació ve donada pel pas de l’AP-7. Alguns exemples de l’increment d’ingressos els trobem a Creixell, on es cobraran més de 67.000 euros quan l’any 2016 es van cobrar poc més de 3.500€. A Torredembarra es cobraran 41.000 (pels 2.000€ l’any passat). A Constantí es cobraran 177.000 euros (pels 7.500 de l’any 2016) i a Altafula el rebut serà de 68.000 euros (per uns 3.400 l’any passat). A Vila-seca, que l’any 2009 va aconseguir rescabalar 400.000 euros després de guanyar un contenciós a la concessionària, es passaran a cobrar 52.000 euros (per 3.400 l’any 2016).\nL’autopista AP-7 al seu pas per la Riera de Gaià.T.V\nMés de 4 MEUR en total\nEn total a la demarcació, segons dades de la Diputació de Tarragona, hi ha un total de 37 municipis travessats per autopistes. La quota líquida total per a totes les concessionàries i per als 37 municipis per a l’any 2017 és de 4.755.077,54 €. L’autopista AP-7 en el tram sud (des de Vila-seca fins a l’Ebre), gestionada per Aumar, deixa uns impostos anuals d’1,6 milions d’euros. La C-32, gestionada per Autopistes de Catalunya, genera uns ingressos als consistoris del Penedès de 653.000 euros. Acesa, que gestiona l’AP-7 en el tram nord i l’AP-2, deixarà aquest 2017 amb el 100% de l’IBI un total de 2,4 milions d’euros.


blau25: septiembre 2012\nPAPALLONA POSANT-SE EN UNA BRANCA EN FLOR\nFa uns dies vaig publicar unes imatges de diferentes branques.\nDesprés d'un acurat estudi de gruixos, elasticitat, resistència, color...m'he decantat pel noguer.\nM'imaginava que, igual que faig amb les pedres, unes branques naturals podrien donar un bon joc amb l'esmalt.\nI el resultat m'ha agradat.\nLa papallona està esmaltada en tècnica de vitrall , es a dir, hi ha parts on el color no s'aguanta sobre el suport de metall sino que es manté a l'aire , dotant a l'esmalt d'una transparència molt delicada.\nLes flors del collar i de les arracades estan embutides i esmaltades amb blaus transparents i opacs.\nPublicado por Teresa Ulldemolins Aguadé en 7:37 No hay comentarios:\nEtiquetas: branca, collar, esmalt al foc, peça única, vitrall\nAmb el futbol, molts homes estan absents.\nEls gats, no.\nPublicado por Teresa Ulldemolins Aguadé en 14:15 No hay comentarios:\nEtiquetas: Boris, futbol\nÉs tradició que les núvies portin quelcom blau.\nTant pot ser una flor, una joia o una prenda íntima.\nAqui tenim un detall blau per a una núvia molt especial : Unes arracades d'argent amb esmalts transparents blaus.\nDe front, veiem l'argent enfosquit amb una pàtina i al darrera hi brilla el blau. Un cop posades, només veiem una mica de blau.\nUns brillants resplandeixen al mig i serveixen de suport. El millor d'aquest sistema és que depenent de l'arracada que s'hi posi, l'aspecte varia considerablement.\nVeureu que són de mides diferents: La més petita comparteix orella amb un segon forat que porta un brillant sol.\nLes vaig fer per la meva Maria i les va lluïr el dia del seu casament civil el passat dijous.\nPublicado por Teresa Ulldemolins Aguadé en 10:56 1 comentario:\nEtiquetas: arracades, blau, casament\nFeliç i reivindicativa diada!!!!\nPublicado por Teresa Ulldemolins Aguadé en 2:25 No hay comentarios:\nBranquetes i branquillons.\nSemblen iguals però no ho són.\nPublicado por Teresa Ulldemolins Aguadé en 6:28 No hay comentarios:\nEtiquetas: branques, branquetes, branquillons\nFa uns dies, mentre esmorzava tot i veient les notícies, vàren passar un ràpid resum de les desfilades de la Madrid Fashion Week. Entre glops de cafè amb llet, vàren desfilar davant dels meus ulls unes Frida Kahlo que em van recordar les nostres Frides, les de Les Ulldes.\nLa preciosa roba és de la dissenyadora Maya Hansen i la bijuteria és de la Patricia Nicolás.\nQuina fascinació que ens provoca Frida Kahlo!- Nosaltres ja ho vàrem expressar el Novembre del 2010.\nLes Frides de Les Ulldes , de metacrilat i esmalt al foc. Les tenim amb monyo o amb trenes. Totes són diferents i precioses. Les podeu trobar tant al taller com a la nostra botiga on line :\nPublicado por Teresa Ulldemolins Aguadé en 15:58 2 comentarios:\nEtiquetas: agulles de pit, Frida Kahlo\nEl dissabte passat en Pep i jo vàrem assistir a la inauguració de la darrera exposició de Rafael Arroyo .\nEn aquesta mostra podem disfrutar de l'imaginari d'aquest artista on els insectes conviuen amb els peixos i tota mena d'éssers fantàstics.\nRafael Arroyo ha sabut conjugar la fantasia, la innovació i la imaginació amb el virtuosisme tècnic.\nVaig conéixer en Rafael l'any 2006, en un divertit viatge organitzat pel departament d'esmalt de la Llotja. Anàvem a Limoges per veure una mostra d'esmalts d'alumnes d'aquest Centre, i a Morez, on hi vàrem exposar com a artistes catalans. Allà vaig descobrir els seus preciosos insectes i , des d'aleshores, no he deixat d'admirar-los.\nPodeu veure aquestes meravelles i moltes més al Museu Torre Valldovina, Plaça de Pau Casals s/n, a Santa Coloma de Gramenet, fins l'11 d'Octubre.\nDe dimarts a dissabte, de 18 a 20,30 h.\nDissabtes, diumenges i festius, d'11 a 14 h.\nPublicado por Teresa Ulldemolins Aguadé en 15:42 1 comentario:\nEtiquetas: creatures fantàstiques, esmalts al foc, exposició, Rafael Arroyo


Però va ser tal el “boom” de les narradores que van eclosionar amb la dura realitat de la dècada dels 90, que els “misògins literaris” que Yáñez apuntava “ja no poden obviar la presència d'escriptores en la literatura cubana”.\nPeriodistes i historiadores, a més de doctores enviades a l'Àfrica en missions internacionals sanitàries, s'han redescobert narrant les seves pròpies vivències o les de persones properes, arran del “desconcert davant el que passava a Cuba” i també “l'horror de la subsistencia”. Així ho expressa María Elena Llana, periodista i corresponsal a la Xina en els 90, ara també escriptora, en el magnífic llibre d'entrevistes Paraules sense vel de la periodista Helen Hernández Hormilla, que recull declaracions i contes o narracions de 10 importants escriptores de l'illa.\nAlguns llibres de les narradores escollides per Hernández Hormilla\n“Boom” de narradores després de la crisi dels 90\n“Aquella etapa va ser el final de les utopies; tot es va ensorrar”, afirma María Elena Llana i com “el periodisme és immediatesa i el que no es diu quan passa és una altra cosa”, anys més tard han aparegut a Cuba testimonis de multitud de dones relatant històries pròpies i alienes. És com un “boom” de narradores, que van emergir del ‘naufragi’ després de la tempesta econòmica i social que es va desencadenar a l'illa en la dècada dels noranta.\nMarilyn Bobes, historiadora i corresponsal de l'agència Premsa Llatina fins als 90, explica que tot el que ella va escriure en aquesta etapa “va ser a partir no de la raó, sinó de l'emotivitat”. Per als seus temes “el context va ser fonamental”, sobretot, perquè “la dona va ser una de les que més va veure alterada la seva vida durant el Período Especial” de Cuba.\nPer a ella, “la crisi va ser determinant”, però també va significar “una maduració de les dones, que van aconseguir moltes coses. Per exemple, des del punt de vista sexual l'alliberament ha estat gran”. Bobes revela que “m'he casat quatre vegades i m'he adonat que el matrimoni no és per a mi”, alhora que critica la moral social i denuncia que “no em sembla bé considerar a una dona triomfadora només quan té un matrimoni, quan té fills ... és l'esquema de dona realitzada que ve dels anys cinquanta”.\nUna “espècie de catarsi necessària”\nLa doctora internacionalista a l'Àfrica, Laidi Fernández de Juan parla dels 90 com “aquell període desastrós, que no sé a qui se li va acudir nomenar especial”. Per a ella l'escriptura es va convertir en una “arma de denuncia” perquè hi va haver una “espècie de catarsi necessària2. Nosaltres “varem patir doblement en els noranta” ... perquè “la dona era qui havia de posar el plat a taula”.\nMalgrat que, “la meva condició de dona gairebé sempre sense parella, m'ha comminat a criar els meus fills sola, manifesta Fernández de Joan, “aquella etapa la recordo amb tot l'espant ... cada nit em preguntava qué faria amb els meus fills al dia següent; com els hi aconseguiria aliments” es lamenta.\n“"Me'n vaig anar a Etiòpia amb el mur de Berlín intacte i vaig tornar sense ell”, relata la metgessa i docent de Salut a Etiòpia a principis dels noranta, Nancy Alonso. “Vaig sentir el desig de narrar com viviem nosaltres tot allò”... perquè “tot va anar a pitjor. La famosa segona jornada laboral -que mai ha deixat d'existir- es va triplicar “assenyala Alonso, perquè “la dona pateix els problemes de la familia” ja que aquest “és un paper que la societat ens dóna gairebé en exclusiva”. En canvi “encara ens falta més participació en la presa de decisions”. Per què si no, es pregunta Alonso, “no hi ha hagut una ministra de salut, si més del 60% de les treballadores de la salut són dones?”.\nEl malecon de L'Havana, protagonista en moltes novel.les, sense gent en un dia de pluja\nPer Mylene Fernández Pintado, que viu entre l'Havana i Suïssa i “va optar per la literatura mentre estrenava la seva maternitat”, opina que “les dones d'aquesta ciutat (l'Havana) són heroïnes com de quatre o cinc guerres mundials, perquè assumeixen el mateix que suposadament se'ls demana als homes... però després arribes a casa i són teus els nens, la rentadora, la cuina” retreu. “En fi, la Revolució els ha donat moltes possibilitats a les dones, però poca educació als homes perquè s'acabin d'assabentar que tot el que s'ha fet -si ells no posen de la seva part- no arriba a un altre banda”, denuncia.\nMentalitat més pràctica i menys inhibicions\nEn el Período Especial, Fernández Pintado explica que “les que es van despertar van ser les dones, perquè tenien una mentalitat més pràctica.... Molts homes deien: No, ja t’he donat els diners i no em molestis amb això” perquè “l'economia quotidiana és gairebé completament la seva responsabilitat”. Elles “van ser les que van decidir amb més força sobreviure al naufragi” perquè “tenen menys inhibicions per canviar de vida”. Per a aquesta narradora “les primeres a posar-se la mà al cap i decidir que calia fer alguna cosa per sobreviure van ser les dones”.\nPerquè, en efecte, en els 90, Cuba va tenir “una situació summament complexa que la va obligar a reestructurar la seva economia, ens explica a l'Havana, la economista Tania García Lorenzo. “El trencament del CAME (Consell d'Ajuda Mútua Econòmica) va tenir un impacte brutal en l'economia cubana on hi tenia integrada tota la seva dinàmica d'importacions i exportacions, pagaments ajornats... I, quan es desploma el sistema socialista”, prossegueix García Lorenzo, “va ser una dècada molt dura per a aquest poble. Això va obligar a Cuba a redissenyar el seu sistema econòmic, buscar nous mercats per comprar productes i poder produir”, en definitiva," reestructurar totes les bases d'aquesta cadena productiva; i això porta temps”.\nIsabel Moya, directora de la revista Mujeres i de l'Editorial de la Federacio de Mujeres Cubanas\nIndependents i transgressores de la norma\nIsabel Moya, prologuista del llibre Paraules sense vel i directora de la Revista Mujeres explica a La Independent a l'Havana que, en efecte, “els noranta van ser un moment de valoració” de les dones escriptores, perquè “quan arriben les crisis canvien els paradigmes; hi ha un reconeixement d'altres subjectes, altres realitats “i elles van abordar altres temes”: per exemple, el tema de l'amor entre les dones o la violència de gènere”.\nElles, continua Moya “debelan altres construccions de la feminitat, molt transgressores de la norma. Són dones independents que, desafiant l'ideal construït socialment, muden des de la indumentària fins l'amor i la familia”. Es fa visible una “dona sense parella, amb fills o sense fills, o les que assumeixen la maternitat d'una altra manera, que es construeixen sobre si mateixes i no sobre l'altre”, apunta la també directora de l'Editorial de la Mujer de la Federació de Dones Cubanes (FMC).\nI llavors “comença el tema de la sororitat i la complicitat entre dones; també es produeix una mirada a l'interior de la seva pròpia soledat perquè la dona es va quedar sola”. I Moya concorda també que “les dones són les supervivents del període especial, gràcies a les seves estratègies de supervivencia”.\n“Les dones editores ara manen”\n“Són les heroïnes del període especial; també sorgeixen acadèmiques sobre Gènere i aquest és un fet molt important; s'ha avançat molt en aquesta línia: Ja hi ha 30 Càtedres universitàries de Gènere i un boom de treballs sobre polítiques de gènere i feminisme” subratlla Isabel Moya a La Independent.\nI sobretot, ens assenyala que “les dones editores ara manen” perquè “proposen el que es publica; Aída Bahr amb la Col·lecció Papallones dedicada a la dona; l'editorial Extramuros manté una línia de literatura eròtica, i altres editorials ja tenen assajos sobre sexualitat o com educar en igualtat a nens i nenes”... Un altre element positiu en el món editorial, segons aquesta comunicadora i professora cubana, “és l'existència, des fa 8 anys, del Premi Especial de la Casa de les Amèriques als estudis sobre Dones”.\nA més, en la presidència de l'Institut Cubà del Llibre hi ha una dona Zuleica Romay, que és també la presidenta de la Fira del Llibre. Ella va obtenir el premi extraordinari de Casa de les Amèriques de 2012 pel seu estudi sobre la presència negra a Amèrica i el Carib: Elogi de la altea o les paradoxes de la racialitat.\nContent View Hits : 17314559


x: Fetes i malifetes de Ferran VII\nFetes i malifetes de Ferran VII\nL’altre dia, Alietes deia que no estaria malament dedicar algun text al Rei Felló, per conèixer els antecedents foscos de la monarquia que regna a les Espanyes. Doncs bé, ací van unes línies amb advertiment inicial: estan escrites sense cap intenció d’excessiu rigor històric. És més, alguns dels episodis que vaig a narrar són discutits i discutibles. Pretenen mostrar simplement el perfil més desconegut d’un personatge vilipendiat per molts historiadors. Tothom coneix les seues actituds i relliscades polítiques: l’avorriment a sa mare (amistançada amb Godoy), la conspiració contra els seus pares, la complicitat amb el Motín de Aranjuez (que acabà amb el destronament de Carles IV), les Abdicacions de Baiona, les humiliacions davant de Napoleó, el mite del “Desitjat”, la restauració de l’absolutisme i la Inquisició, la caça dels liberals i els maçons, el tancament de les Universitats...\nLa gent desconeix, en canvi, aspectes curiosos de la seua vida personal. Ferran VII practicà el costum, que després seguirien tots els seus successors, de sortir de palau a córrer aventures sexuals. Al monarca li encantava anar de putes. Direu que això no té importància; hi ha molts reis llicenciosos. És cert. Però les correries d’aquest monarca estan envoltades d’unes circumstàncies extraordinàries. Quan volava la notícia que Ferran sortia de palau, s’estenia el pànic entre les meuques de Madrid. El rei patia macrosomia genital, és a dir, tenia un penis exageradament gros i llarg. Les prostitutes li tenien tanta paor que feien un sorteig, per a veure quina de totes havia de ser follada pel monarca. Segons diuen, havia d’enrotllar-se una tovallola al piu per a poder enllestir l’acte sexual. És més, pel que sembla, els metges li havien fabricat un coixinet circular amb un forat enmig, per a poder mantenir relacions maritals amb les seues esposes, les reines. S’ignora si aquest tret (la grandària del piu) haurà estat transmès a alguns dels seus descendents posteriors.\nI el capítol de les marcolfes em recorda altre vessant peculiar del comportament eròtic del Felló. Fou afeccionat a ajuntar-se amb jovenetes de la família. Es va casar quatre vegades: amb la seua cosina Maria Antònia de les dues Sicílies, amb la seua neboda Isabel de Bragança (filla de la seua germana major Carlota Joaquima), amb Maria Josepa de Saxònia (que només tenia 16 anys quan es casà amb el monarca) i amb la seua neboda Maria Cristina de les dues Sicílies (de 23 anys, filla de la seua germana menor Maria Isabel de Borbó), de la qual va nàixer la futura reina Isabel II. Us imagineu les escenes de les nits de noces? Les nebodes descobrint el nap enorme de l’oncle... Segons algunes teories, la grandària del piu és inversament proporcional al coeficient intel·lectual del posseïdor, ço és, com més subnormal és un paio, més gran té la polla. En aquest cas, però, la teoria falla estrepitosament; el rei era, pel que sembla, intel·ligent i astut. Això sí, tenia poca curiositat i escassa altura de pensament.\nFerran VII estigué caracteritzat per la fal·làcia, la covardia, l’humor cruel i la hipocresia. És cèlebre la seua frase, quan es veié obligat a jurar la Constitució de 1820: Marchemos francamente, y yo el primero, por la senda constitucional. Sentia desinterès pels assumptes d’Estat, que confiava a la seua “Camarilla”. Li agradaven els bous i tocar la guitarra. Fumava com un carreter. Es voltava de gent ordinària i vulgar. Va patir, tota la vida, tendència a l’obesitat, per menjar massa carn (de fet, morí a causa d’haver contret la malaltia de la gota). Aquest és, en definitiva, el reietó que ens va governar durant la Dècada Ominosa, inaugurada amb la invasió dels Cent Mil Fills de Sant Lluís, tropes estrangeres que travessaren els Pirineus per a reimplantar l’absolutisme. Durant el seu regnat, es produí la Sublevació de Riego (general que havia de marxar a sufocar la rebel·lió de les colònies), l’afusellament de Torrijos i l’execució amb garrot vil de liberals innocents com Mariana Pineda i el llibreter Miyar. Aquest és el monarca que accelerà la independència dels països sud-americans i que, en abolir la llei sàlica, provocà les guerres carlines que assolaren la península durant vàries dècades. Un crack! Altre dia, parlarem de la seua filla, Isabel II.\nLlufa expulsada per Ximo a les 6:00\nCategoria bufil Història, Ximo\nDoncs mira, l'Asabeleta em ve més de gust que no aquest paio que fa por. Curioses teories les vostres, hi ha treballs publicats al respecte? ;)\n7 de juny de 2010 a les 8:58


Llistant per Matèria Àlgebra lineal numèrica\n< anterior Vista preliminarDataTítolAutor(s)8-mar-2011Àlgebra lineal numèrica. Tema 3. Errors. Xifres significatives correctes i relació amb l'error relatiu; Propagació de l'error en les operaciones aritmètiques bàsiques i en una funció arbitrària; Condicionament d'un problema; Normes pràctiques de control d'errorsRodríguez-Ferran, Antonio\n5-abr-2011Àlgebra lineal numèrica. Tema 4'. Sistemes lineals sobredeterminats. Condicionament de les equacions normalsRodríguez-Ferran, Antonio\n12-abr-2011Àlgebra lineal numèrica. Tema 4'. Sistemes lineals sobredeterminats. Factorització QR mitjançant transformacions de HouseholderRodríguez-Ferran, Antonio\n7-abr-2011Àlgebra lineal numèrica. Tema 4'. Sistemes lineals sobredeterminats. Mètodes d'ortogonalització: factorització QR. Algoritme de Gram-Schmidt. Transformacions de HouseholderRodríguez-Ferran, Antonio\n29-mar-2011Àlgebra lineal numèrica. Tema 4'. Sistemes lineals sobredeterminats. Plantejament del problema. Mínims quadrats: equacions normals. Interpretació geomètrica. Cost computacional de les equacions normalsRodríguez-Ferran, Antonio\n22-feb-2011Àlgebra lineal numèrica. Tema 4. Sistemes lineals d'equacions. Anàlisi matricial del mètode de Gauss. Aplicació al càlcul del determinantRodríguez-Ferran, Antonio\n10-mar-2011Àlgebra lineal numèrica. Tema 4. Sistemes lineals d'equacions. Condicionament d'un sistema lineal d'equacions.Rodríguez-Ferran, Antonio\n22-mar-2011Àlgebra lineal numèrica. Tema 4. Sistemes lineals d'equacions. Matrius amb estructura especial. Emplenat en mètodes directes. Esquemes d'emmagatzematge i algoritmes de renumeracióRodríguez-Ferran, Antonio\n17-mar-2011Àlgebra lineal numèrica. Tema 4. Sistemes lineals d'equacions. Mètode de Cholesky ( (LLT)Rodríguez-Ferran, Antonio\n22-feb-2011Àlgebra lineal numèrica. Tema 4. Sistemes lineals d'equacions. Mètode de Gauss amb pivotament.Rodríguez-Ferran, Antonio\n17-feb-2011Àlgebra lineal numèrica. Tema 4. Sistemes lineals d'equacions. Mètode de Gauss sense pivotament.Rodríguez-Ferran, Antonio\n24-feb-2011Àlgebra lineal numèrica. Tema 4. Sistemes lineals d'equacions. Mètode de Gauss: comentaris finals.Rodríguez-Ferran, Antonio\n15-mar-2011Àlgebra lineal numèrica. Tema 4. Sistemes lineals d'equacions. Mètodes de factorització. Mètode de Crout (LU)Rodríguez-Ferran, Antonio\n17-feb-2011Àlgebra lineal numèrica. Tema 4. Sistemes lineals d'equacions. Sistemes amb solució trivialRodríguez-Ferran, Antonio\n12-abr-2011Àlgebra lineal numèrica. Tema 5. Valors i vectors propis. Introducció. Conceptes bàsicsRodríguez-Ferran, Antonio\n14-abr-2011Àlgebra lineal numèrica. Tema 5. Valors i vectors propis. Introducció. Conceptes bàsics (continuació)Rodríguez-Ferran, Antonio\n5-mai-2011Àlgebra lineal numèrica. Tema 5. Valors i vectors propis. Iteració vectorial directa (IVD) i inversa (IVI) pel problema generalitzatRodríguez-Ferran, Antonio\n3-mai-2011Àlgebra lineal numèrica. Tema 5. Valors i vectors propis. Iteració vectorial inversa (IVI) pel problema estàndar IVD pel problema estàndar (continuació)Rodríguez-Ferran, Antonio\n26-abr-2011Àlgebra lineal numèrica. Tema 5. Valors i vectors propis. Propietats del problema simètric. Translació d'autovalors. Deflació d'autovalors. Quocient de RayleighRodríguez-Ferran, Antonio\n28-abr-2011Àlgebra lineal numèrica. Tema 5. Valors i vectors propis. Quocient de Rayleigh. Iteració vectorial directa (IVD) pel problema estàndarRodríguez-Ferran, Antonio


Dilluns, 05 Setembre 2016 13:12\nL'alcaldessa de Rubí, Ana María Martínez, durant la inauguració del nou escolar 2016-2017\ninici curs, educació, Rubi, Castellbisbal, ajuntament, Serveis Territorials d'Ensenyament al Vallès Occidental, Museu Municipal Castell,\nEl Castell s’ha omplert de professors i equips directius de centres educatius de les dues poblacions i, en el cas de la nostra ciutat, també hi eren presents els regidors d’Esquerra Republicana de Catalunya (ERC), Xavier Corbera; el del Partit Demòcrata Català (PDC), Victor Puig i, el de Ciutadans-Partido de la Ciudadanía (C's), José Abadías.\nL’acte ha servit perquè des dels Serveis Territorials hagin remarcat la importància de la qüestió lingüística destacant que el català ha de continuar sent la llengua vehicular en el món de l’ensenyament. I d’altra banda, Carme Vigues ha comentat que tant a Castellbisbal com a Rubí s’ha produit una “estabilització temporal de l’etapa infantil, però amb una clara tendència a la baixa i, per tant, hem de continuar treballant amb les 2 administracions”. Un altre element que ha assenyalat Vigues és que pel que fa a l’educació secundària passa tot el contrari, és a dir, que ha crescut el número d’alumnes que inicien primer d’ESO. “També estem treballant per donar una resposta personalitzada en cada cas”. En aquest sentit, la directora dels Serveis Territorials ha anunciat la licitació de les obres del Torrent dels Alous, molt esperades a la ciutat. Vigues també ha detallat altres aspectes que es potenciaran durant el curs que s'inicia dilluns 12 de setembre: l'aposta clara per la Formació Professional dual, l'atenció a la diversitat o la formació de professors i directius d'escoles i instituts.\nPer la seva banda, l’alcaldessa de Rubí Ana Maria Martínez, ha agraït la tasca que fan professors i Associacions de Mares i Pares d’Alumnes (AMPAS) per “animar a estudiar i per fomentar la llavor del coneixement”. I ha afirmat que des de l’equip de govern segueixen apostant per una educació de qualitat i per reivindicar “tot allò que és necessari perquè l’educació sigui igualitària”. Martínez s’ha mostrat molt satisfeta per la citada licitació de les obres del Torrent dels Alous, però ha reclamat altres millores educatives per la ciutat com ara a l'Escola del Bosc o l'ampliació del Centre d'Educació Especial de Ca N'Oriol. La primera edil ha recordat, a més, la pèrdua dels cicles formatius de l'institut J.V.Foix o el fet que l'Ajuntament de Rubí està assolint cada vegada més el pagament de les beques menjador.\nL’acte ha finalitzat amb la conferència La creativitat, la motivació i l’atenció: les claus de l’educació a càrrec de David Bueno que és professor del departament de Genètica, Microbiologia i Estadística de la Universitat de Barcelona (UB).\nCarme Vigues, directora dels Serveis Territorials d'Ensenyament al Vallès Occidental


Notícies - SEGUEIX EL CAMÍ BLAU\nEL CAMÍ BLAU\nUna indústria responsable de productes tèxtils garanteix la seguretat i un entorn net, garantint així un model de negoci a llarg termini per a totes les empreses implicades. La tecnologia més avançada i les millors pràctiques aplicades donen lloc a un avantatge competitiu alhora que redueixen els efectes sobre el medi ambient i les persones. Això és el que entenem per la via blava. Junts canviem l'impacte mediambiental dels tèxtils per a millor.\nGestionar substàncies químiques des del començament del procés de fabricació de productes tèxtils i en endavant, una visió a la qual BLUESIGN està compromesa. La gestió del flux d’entrada és la ruta a través de la qual s’aconsegueix això. És per això que els socis de la indústria química se sotmeten a una estricta avaluació in situ per tal d’examinar l’eficàcia del sistema de gestió de productes implementat. Això permet una visió transparent dels productes químics fabricats i dels seus riscos. Les dades precises i el desenvolupament de nous productes químics amb baixos riscos són la clau per a la gestió del risc i un allunyament sostenible de les substàncies químiques perilloses. La gestió real del canvi químic facilita la desintoxicació de tota la cadena de subministrament, que al seu torn proporciona unes condicions de treball i de vida més segures i sostenibles.\nMaterials i accessoris tèxtils fabricats exclusivament amb productes químics inspeccionats en una instal·lació de producció segura i neta sense comprometre la qualitat, el rendiment o el disseny; BLUESIGN ho garanteix mitjançant avaluacions in situ de l'empresa i la implementació d'un pla integral de gestió de riscos per a tot tipus de fabricants. A més de la gestió química qualitativa i quantitativa, el concepte promou un processament que millora els recursos per tal de reduir els impactes sobre les persones i el medi ambient en general. L’adhesió a un estàndard social és un requisit previ bàsic per a nosaltres. El resultat és empleats satisfets de la cadena de proveïdors i consumidors convençuts.\nLa traçabilitat dels productes tèxtils requereix dades verificades i informació qualificada. A més, la traçabilitat ha de ser ràpida i senzilla per prendre decisions empresarials responsables. Una solució de computació en núvol proporciona una traçabilitat contínua dels productes, una advertència de risc en línia si hi ha canvis i recomanacions per minimitzar el risc addicional. Una cadena de proveïdors en xarxa connecta els socis adequats. Per tant, els productes es fabriquen amb una alta eficiència i un màxim benefici per al consumidor i el medi ambient. Es tracta d’una traçabilitat directa.\nEl món el porta: productes tèxtils que segueixen el camí blau i tenen una traçabilitat clara i contínua. La qualitat de la marca representa, per tant, una mínima càrrega ambiental amb la màxima sostenibilitat. La comunicació oberta mitjançant informació verificada i basada en fets de tercers explica una història del nou producte que garanteix una imatge honesta i sostenible alhora que genera confiança. Mostrem l'enorme esforç de la indústria i orientem el consumidor pel camí blau.


ALOCIX RESULTATS: Jornada 15 #LigaEba Gr C-A Victòries dels liders Gr C-B mollet nou lider\nJornada 15 #LigaEba Gr C-A Victòries dels liders Gr C-B mollet nou lider\nVictòries dels líders.\nSalt ja es quart.\nImportants victòries de Sant Nicolau i Mataró per allunyar-se del descens.\n69-75: Victòria per lluitar per la permanència.\nDerbi vallesà entre el Castellbisbal vuitè classificat, a la zona mitja de la taula classificatòria i el Sant Nicolau, que la victòria de l’anterior jornada li va donar un respir momentani, en la seva lluita per allunyar-se del descens, victòria dels sabadellencs que fan un pas important per allunyar-se del descens, en un partit amb domini inicial dels visitants (32-40) al descans, però amb reacció local a la represa (51-50) al minut trenta però en el darrer parcial novament el domini fou visitant per adjudicar-se el partit i també igualar l’average particular. Jugadors destacats el local Gerard Galbete 20 punts i el visitant Felix López 23 de valoració.\n76-67 Continuen en la lluita pel liderat.\nA Sant Lluis el Menorca, que va perdre el liderat la setmana passada, necessitava una victòria per no allunyar-se de la lluita pels primers llocs i Cornellà per mantenir l’avantatge amb els equips de la part baixa. Victòria local gracies especialment a un gran primer quart 22-11, avantatge que no han pogut recuperar els visitants, amb destacada actuació del local Jorge Giménez amb 23 punts i 21 de valoració.\n84-55: Amplia victòria per seguir en el liderat\nA Martorell els locals que havien recuperat el terreny perdut i ja eren segons i co-liders rebien a un Jac Sants que esta situació tranquil·la, però que la volia millorar, amplia victòria local que no va donar opcions al visitants, de manera que els del Baix continuen en la lluita pel primer lloc i els visitants aprop de la part baixa- Jugadors destacats els locals Alex Hernández 16 punts d’anotació i David Jofresa 22 de valoració\n73-59: Mantenen el liderat davant d’un rival qualificat.\nA Santa Ponsa el nou líder Calvià rebia al Collblanc, en el partit de la jornada, els locals volien mantenir la bona dinàmica i els de l’Hospitalet entrar en la lluita pels primers llocs, que els hi ha costat arribar a dalt, però ja hi son com de costum, amb un gran ambient els locals superaven als visitants amb comoditat de manera que mantenen el seu lloc de privilegi i els visitants perden la quarta plaça, amb destacada actuació del visitant Roger Juan 20 punts i el local José Maria Morales 22 de valoració-\n64-80. Ensopegada inoportuna que els acosta a la zona de perill.\nAl Clot el Barna després de la derrota a Sabadell, necessitava una victòria per mantenir el marge amb la part baixa i rebia a un difícil rival com l’Arenys que no es volia allunyar de la part alta, victòria visitant sobre tot gracies a un gran primer quart 5-24 i que tot i la reacció local sobre tot al darrer quart 30-19 la remuntada ja no fou possible. Jugador destacat, el visitant Àritz Tomàs 32 punts i 33 de valoració, màxima anotador de la jornada.\n76-66: Victòria de vital importància per deixar el darrer lloc.\nAl Josep Mora partit molt important entre el darrer classificat Mataró i el Olivar a una victòria dels locals, el resultat seria de gran importància pel futur, els visitants per augmentar el seu marge amb el descens i els del Maresme per no quedar momentàniament despenjats, l’average es favorable als locals +6. Victoria local en un partit on en el descans ja dominaven clarament i que els permet sortir de l’últim lloc que ara ocupa l’equip de Zaragoza. Jugadors destacats, El visitant Cèsar Hidalgo amb 17 punts i el local Santi Serratacó 21 de valoració.\n73-61: Victòria local i 4rt lloc.\nA Salt els locals en cinquè lloc i amb dinàmica guanyadora rebien la visita del Santfeliuenc, que buscava millorar el seu novè lloc, per saber si mirar cap amunt o cap avall. Victòria local fonamentada en una gran primera part, en la que el partit va acabar pràcticament decidit. Jugadors destacats, el visitant Mouhamadou Diop i el local Xavier Torrents, 21 de valoració.\nMollet nou líder i Pardinyes 2on classificat\n72-60: Victòria per consolidar-se a la zona de confort.\nA Muro els locals, en vuitè lloc van rebre la visita de El Masnou, setè, i separats per una sola victòria, el guanyador faria un pas important. Victòria local que permet a l’equip de les Illes superar als maresmencs a la taula classificatòria. Jugador destacat, el local Andreu Adrové 25 unts i 29 de valoració.\n77-64: Respir pels Vallencs i descens pels del Garraf.\nA Valls els locals, necessitaven la victòria per allunyar-se de la zona perillosa i el seu visitant Sitges per no caure en descens. Victòria local en un partit dominat en tot moment pels locals que els permet augmentar les diferencies amb la zona perillosa. Jugador destacat, Alejandro Alba 15 punts i 22 de valoració.\n98-71: Exhibició dels de l’Anoia per frenar el líder.\nA les Comes l’Igualada, tot i la bona reacció en els últims partits tindrà una empresa mes que difícil intentar superar al líder Quart que encadena ni mes ni menys que set victòries consecutives i ara es capdavanter en solitari, victòria local en un partit on en un espectacular tercer parcial (30-12), els locals vàren decidir al seu favor la sort del partit, que porta als gironins a perdre la condició de líder solitari. Jugador destacat, el local Eduard Tejero 28 punts i 37 de valoració MVP.\n77-71: El de la Terra Ferma tornen a co-liderat.\nA Barris Nord Pardinyes, després de la derrota de la setmana passada rebia a un difícil adversari com Ubsa, però els locals desprès de perdre el co-liderat necessiten la victòria per no perdre de vista al líder i els visitants refer-se de l’ensopegada com a locals, victòria local que els permet tornar al co-liderat, tot i que fins al darrer quart no es vàren fer amb el control del partit. Jugadors destacats, els locals Xavier Mendiburo 18 punts i Carlos Gasqué 19 de valoració.\n64-72: Gran victòria a les illes i co-liderat.\nA Palma en el partit de la jornada els locals que semblava que recuperaven sensacions després de dues victòries rebien al Mollet, que ara és segon i porta vuit jornades invictes, els vallessans volien seguir l’estela de líder i els locals recuperar el terreny perdut. L’average +4 pels locals. Victòria del visitant tot i el domini inicial dels locals, que ràpidament van recuperar el marcador, aconseguint una victòria que els porta al primer lloc. Jugadors destacats, Carlos Bustamante 15 punts i Carlos Poyatos.\n91-70: Victòria vallessana i 4rt lloc.\nA Barberà els locals cinquès classificats rebien al Castelldefels a una victòria dels llocs de descens, per tant intentaven una victòria per alleugerir la seva classificació i els vallessans per la seva part mantenir-se en llocs d’honor. Victòria local en un partit en que el segon parcial va decantar el triomf pels locals. Jugador destacat, el local Luís López 27 punts i 34 de valoració.\n68-69: Els del principat deixen el darrer lloc.\nA Cerdanyola els locals rebien la visita de l’Andorra els visitants en últim lloc i per tant en descens buscaven una victòria que els permetés tenir opcions de sortir d’aquest mal moment però davant tenien un Cerdanyola amb una victòria més i no volia caure en descens l’average a favor dels visitants +15. Victòria visitant en una gran remuntada a la segona part amb destacada actuació del local Genís Tena 26 punts i 30 de valoració.


USTEC creu que les ràtios d'Educació a Girona són una "presa de pèl" i demana més professors La República\nUSTEC creu que les ràtios d’Educació a Girona són una “presa de pèl” i demana més professors\nACN Girona.-El sindicat USTEC-STES a Girona critica que el Departament d’Educació hagi fet “obres d’enginyeria” per mantenir les ràtios a la demarcació malgrat la pandèmia. Segons el portaveu del sindicat, […]\nACN Girona.-El sindicat USTEC-STES a Girona critica que el Departament d’Educació hagi fet “obres d’enginyeria” per mantenir les ràtios a la demarcació malgrat la pandèmia. Segons el portaveu del sindicat, Xavier Díez, el fet que hi hagi 18,5 alumnes per cada grup estable a primària i 24,8 a secundària és una “presa de pèl”, ja que cal “contractar més professorat i buscar més espais” per aconseguir grups més reduïts. A més, Díez ha recordat que les comarques gironines són “líders en l’ús de barracons” fet que posa de manifest una “manca d’infraestructures”. Díez ha assenyalat que aquestes xifres són conseqüència de les retallades que es van fer al sistema educatiu durant la crisi econòmica ara fa deu anys.\nEl sindicat USTEC-STES no aprova les ràtios que el Departament d’Educació ha presentat a la demarcació de Girona per aquest curs. Aquest dimarts, Educació anunciava que els grups estables tindrien de mitjana 18,5 alumnes als cicles d’Infantil i Primària, mentre que a l’ESO augmentarien als 24,8.Segons el portaveu gironí, Xavier Díez, això és una “presa de pèl”, ja que creuen que el Departament hauria d’haver contractat “més professorat” per poder disminuir el nombre d’alumnes per cada grup. A més, Díez també ha demanat a Educació que busqui “més espais” per esponjar els grups.De fet, el sindicat ha lamentat que el Departament no hagi escoltat les demandes que porten fent tot l’estiu. “Els hi vam dir, però no n’han fet cas”, ha afegit el portaveu d’USTEC. Per altra banda, Díez creu que aquestes xifres són una “obra d’enginyeria” per amagar les ràtios d’aquest curs 2020-2021 a la demarcació.Els alumnes per cada classe seran de 20,04 a P3 i 27,47 a 1r d’ESO. Un fet que es reduirà amb l’aplicació dels grups estables, amb menys alumnes per classe. De tota manera, Díez ha apuntat que aquest augment de ràtios amaga la manca de contractació de docents estructural. El portaveu del sindicat ha recordat que aquest curs hi haurà 2.691 alumnes més en tot el sistema educatiu públic, un augment del 2,19% respecte l’any anterior. Per contra, les contractacions en places estructurals arriben a les 24,5 places. Segons Xavier Díez, això representa que “per cada docent contractat hi ha 120 alumnes” que s’incorporen al sistema educatiu.USTEC creu que els protocols són un “desgavell”Per altra banda, el sindicat també ha lamentat el “desgavell” que hi ha en protocols a menys d’una setmana per començar el curs acadèmic. Segons el portaveu gironí, el Departament ha enviat protocols molt seguits i moltes vegades “contradictoris”, fet que genera “desconcert, angoixa i irritació” entre el professorat.Xavier Díez creu que el sistema educatiu públic “és un vaixell que durant 10 o 15 anys no s’ha fet cap manteniment i ara ens acostem a una tempesta”. El líder d’USTEC a les comarques gironines ha lamentat que aquest vaixell pugui “naufragar” aquest curs davant de la pandèmia, tot i que demana que s’escolti a la comunitat educativa per seguir navegant.


El balear conforma una família de dialectes del català que es parlen a les Illes Balears. Els subdialectes que la formen són el mallorquí, el menorquí i l'eivissenc. La llengua catalana hi va ser duita per habitants provinents del Rosselló i l'Empordà en temps de la conquesta, per la qual cosa es conserven característiques dialectals emparentades amb les variants d'aquestes zones.\nPronunciació com a vocal neutra [ə] de les e tòniques procedents de la e tancada del llatí vulgar (tal com es feia abans en tota l'extensió del català oriental): tauleta [təwˈlətə], vermell [vərˈməj], creure. Una part de Menorca, una de més petita d'Eivissa i una regió de Mallorca, però, han transformat la vocal neutra [ə] tònica en e oberta [ɛ], com al català oriental continental.\nEn els grups verb + pronoms febles, l'accent recau generalment damunt els pronoms, excepte en eivissenc. Per exemple, comprar-ne es pronuncia [komprər'nə] o [komprən'nə].\nEliminació de la a en les paraules esdrúixoles acabades en ia: glòria [ˈglɔɾi] a la major part de Mallorca.\nReducció dels grups gua i qua a go i ko, en posició àtona i en qualsevol posició a Mallorca: aigo, llengo, colque...\nEn el subdialecte mallorquí es distingeixen la o i la u àtones, excepte a Sóller i a Fornalutx. En canvi, en el menorquí i l'eivissenc, la o àtona es neutralitza en u com a la resta del català oriental. A una part de Mallorca, però, hi ha neutralització si a la síl·laba següent hi ha una [i] o una [u] (conill, comú) i a la resta de l'illa, en la mateixa posició, la [u] es canvia per [o] (punyir, humit).\nS'hi esdevé la iodització tradicional: cella [ˈsəjə], tallar [təˈja], etc. No hi ha ieisme (excepte en parlants de Palma, segurament per influència del castellà): lluna, Mallorca... es pronuncien com a eles palatals [ʎ]. Per tant no es pronuncia igual el "poll" cria d'ocell que el "poll" insecte paràsit (aquest darrer es pronuncia [ˈpoj]).\nEn alguns casos es produeix una pèrdua de la ll quan es troba entre vocals. Per exemple, collir es pronunciaria coir, o ulleres es diria ueres.\nEs distingeix la b de la v (tot i existir el betacisme, no generalitzat).\nÚs dels articles salats es, sa, ses, s'. Segons el subdialecte, de vegades, la forma es pren la forma so després de la preposició amb. Hi ha paraules i frases fetes, però, en què només s'utilitzen els articles el i la, com la mar, el bisbe, el Barça, la setmana que ve... Tot i això, no sempre es pot donar una norma vàlida que funcioni en qualsevol cas. Per exemple, a Sóller es diu es carrer de sa mar, i en canvi se sol dir la mar. En alguns noms de lloc es pot fer servir l'article salat o no segons es parli d'un lloc geogràfic o un altre: per exemple, l'Horta a Sóller o s'Horta a Felanitx. A Pollença mai no s'utilitza l'article salat. Tot i això, en general, els substantius amb què s'empra l'article literari són considerats especialment importants o transcendents tradicionalment ("la Mare de Déu", "el bon Jesús", "el cel", "l'infern", etc.).\nÚs dels articles personals clàssics en i na davant noms propis de persona, i de la contracció n' quan comencen en vocal.\nMorfema zero en la primera persona del singular del present d'indicatiu en comptes del morfema -o característic del català central, fora dels verbs amb lexema acabat en u, on es pronuncia [w] (suu ['suw] de suar).\nEls verbs de la primera conjugació tenen formes característiques. Les formes plurals de les 1a i 2a persones del present d'indicatiu són: cantam i cantau; l'imperfet de subjuntiu és: cantàs, cantassis o cantasses, etc. Tot i això, s'està estenent l'ús de cantés, cantessis, etc., que ja és l'únic emprat a Menorca.\nOrdre dels pronoms febles precedint el verb. En la combinació de dos o més pronoms, si un és de complement directe (CD) i és el, la, etc. i un altre és de complement indirecte (CI), i és me, te, etc., apareix primer el pronom de CD. Exemples: la me dóna, el se menja, però me'n dóna i se'n menja. Aquest tret es troba en retrocés entre els joves.\nal·lot (noi), assajar (emprovar), ca o cus, cussa (gos, gossa), moix (gat), cercar (buscar), besada (petó), brossat (mató), capell (barret), horabaixa (tarda), botar (saltar), berenar (esmorzar o berenar), boix, nin, fillet (xiquet, nen), renou (soroll), escatar (netejar fregant, i també a Menorca enllestir, deixar acabada una cosa), témer-se (de qualque cosa) (adonar-se, advertir, notar, parar esment, fixar l’atenció en qualque cosa o en qualcú), etc.\nAlgunes variants semàntiques:\nAlguns exemples de variants formals:


Tot a punt per a la 7a edició de la Cursa de Panxampla | EbreActiu.cat, revista digital per a la gent activa | Terres de l'Ebre...\nTot a punt per a la 7a edició de la Cursa de Panxampla\nAlfara de Carles ja ho te tot a punt per a rebre als participants que concorreran en alguna de les quatre modalitats de cursa i la marxa que inclou la 7a edició de la Cursa de Panxampla, una jornada esportiva que mobilitzarà aquest diumenge el municipi ebrenc.\nAlfara de Carles ja ho te tot a punt per a rebre als participants que concorreran en alguna de les quatre modalitats de cursa i la marxa que inclou la 7a edició de la Cursa de Panxampla, una jornada esportiva que mobilitzarà aquest proper diumente el municipi ebrenc.\nLa prova reina és la Cursa Absoluta, amb un recorregut llarg i tècnic de 27 km i un desnivell positiu de 1.800 mts, puntuable al Circuit de Curses per Muntanya de les Terres de l'Ebre. Segueix la Cursa "dels Civils", una mica més curta, però tot i això amb 21 km i 1.400 md+, un recorregut que comparteix la major part del traçat amb la prova llarga.\nHi ha cursa també en categoria Júnior, la “Futurs Bandolers”, de 14 km i 953 md+ i que té com a punt de sortida la Font dels Xorros, a la zona del Toscar. La “Petits Bandolers”, en categoria cadet i la marxa “Masovers del Terreno” sortiran des del Mirador d'Alfara i compartiran el recorregut de 10km i 600 md+. Totes les proves acabaran a la zona esportiva del municipi.\nAlguns dels llocs emblemàtics pels quals transcorren les proves són, a més de la Font dels Xorros, el Carrascot dels Castellassos, Font del Bosc Negre, Cova del Vidre, Cova Pintada, els Colls d'en Ciprés, de la Creu, de Morera, de Carabassets i l'Embarronat, punt més alt de la cursa (1.132m). A més de les magnífiques vistes aèries de les Rases del Maraco.\nLa Cursa Panxampla està organitzada per l'Ajuntament d'Alfara de Carles i compta amb la col·laboració de nombrosos voluntaris del municipi, com ara l'Associació de Dones, que és l'encarregada de la fideuada que s'oferirà al finalitzar les curses als participants.


XX Trobada de Presentació d'Experiències d'aplicació de la Pedagogia Sistèmica - Universitat Autònoma de Barcelona - UAB Barcelona\nLa trobada es durà a terme el dijous 3 de maig de 2018, de 18 a 20.30h, a la Sala d’Actes del Rectorat de la UAB.\nL'objectiu d'aquestes trobades és donar a conèixer experiències d'aplicació de la Pedagogia Sistèmica, que s’estan duent a terme a les diferents etapes i contextos educatius del nostre país, així com des d’altres contexts professionals.\nEn aquesta ocasió gaudirem de quatre noves propostes. Ens ha semblat interessant recollir una experiència d’infantil al voltant dels contes sistèmics; també una experiència de primària, que planteja l’ús del llenguatge a cicle inicial; una experiència de l’àmbit social en relació al treball amb persones sense sostre; i una quarta experiència vinculada a la vivència d’una mare que va perdre al seu fill acabat de néixer.\nPàgina de la trobada


Exportadors i distribuidors de peix i marisc fresc i congelat\nPresentació dels productes de Peixos de Palamós a Seül\nEl passat 5 i 6 de setembre, Peixos de Palamós va presentar els seus productes en un seminari de cuina a Seúl, a Corea del Sud. La presentació es va fer de forma conjunta amb l'empresa CFCO.LTD. CFCO és un importador i distribuidor de peixos i marisc frescos i congelats.\nPeixos de Palamós va presentar els seus nous productes a potencials clients interessats en la distribució de peix i marisc fresc i congelat d'alta qualitat per al canal de restauració.\nEl Secretari General de la Cambra de Comerç d'Espanya a Corea, Roger Royer, va assistir com a invitat a la presentació i seminari de cuina. En aquest seminari, un cuiner especialitzat va mostrar diferents receptes cuinades amb peix i marisc. D'aquesta manera es va mostrar no només el producte en si, sinó tota la gastronomia i cultura del país. Tot el producte mostrat havia estat capturat al Mediterrani, processat i exportat per Peixos de Palamós.


La Campana Editorial | L’Editorial\nEts a: Inicio / L’Editorial\nHi ha molts llibres per llegir\nEncertar és saber triar\nLa Campana, nascuda el 1985, destaca pel seu alt percentatge d’èxits. Ni llibres difícils, per a una minoria, ni títols impresos només amb una intenció comercial. La Campana és exigent amb ella mateixa, per correspondre als lectors exigents.\nAntologia de floretes\n«La Campana és com l’Astèrix de les editorials. És una petita empresa que resisteix ara i sempre –i de vegades supera- als grans grups. La seva línia –“fer llibres de qualitat però que siguin per a tothom”.»\nX. Ayén. La Vanguardia.\n«La Campana, editorial petita però amb molta personalitat, d’aquelles que no defrauda mai el lector. Tots els editors que he conegut defensen a capa i espasa els seus autors, et parlen dels llibres que han de publicar amb un entusiasme fora de mida, però aquesta dona, Isabel Martí, els supera tots. Un argent viu al servei del llibre.»\n«Una bona elecció d’originals i un treball intensiu amb ells ha fet que disfrutin del costat bo de la concentració de les vendes en només uns quants títols.»\n«La Campana, tres dècades de rigor i de vigor literaris. La Campana ha enramat tot el seu camí d’èxits. Els més sonats les novel·les de Sánchez Piñol. Més enllà dels best sellers, hi ha la feina callada i eficaç d’un equip que ha trencat esquemes.»\n«La Campana ha mantingut una línia editorial independent i rigorosa. Ha resistit totes les temptacions del món editorial. La temptació de créixer en facturació a base d’ampliar el número de novetats. La temptació de publicar bestsellers de patacada. La temptació de passar-se al castellà. La temptació de publicar llibres manufacturats a la tele. La temptació de cedir el seu fons a operacions de butxaca. La temptació de casar-se amb un autor només perquè li ha donat vendes en un primer llibre. La temptació de traduir un títol estranger igual que l’editor castellà, per pur seguidisme. Isabel Martí ha demostrat que el lector català es pot mobilitzar amb independència dels corrents del mercat espanyol.»


El CFS Tàrrega es converteix en vinculat del Manresa FS - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl CFS Tàrrega es converteix en vinculat del Manresa FS\nL'entesa premetrà al club bagenc tenir prioritat per incorporar jugadors targarins als seus equips formatius\nJordi Tamajón i Pere Joan Pusó van fonamentar l?acord arxiu particular\nJordi Tamajón i Pere Joan Pusó van fonamentar l?acord\nEl Manresa FS i el CFS Tàrrega han signat aquesta setmana un acord que vincula el club targarí amb el degà del futbol sala manresà. El pacte facilitarà a ambdues entitats organitzar accions formatives per als seus tècnics i jugadors i preveu que els millors entrenadors del club manresà facin conferències a la capital de l´Urgell per transmetre els seus coneixements als tècnics de l´entitat lleidatana. Alhora, es contempla la possibilitat que s´efectuïn campus de tecnificació a Tàrrega, dirigits als jugadors del planter targarí, a càrrec dels entrenadors de la base del Manresa FS.\nPer la seva part, el club manresà tindrà prioritat a l´hora de fitxar als jugadors dels equips formatius targarins més prometedors.\nLes bases de l´acord les van posar el coordinador del CFS Tàrrega, Jordi Tamajón, i el president del Manresa FS, Pere Joan Pusó, diumenge passat, i l´han rubricat els presidents de les dues entitats, Pere Joan Pusó i Xavier Robinat (CFS Tarregà), aquesta setmana.\nJordi Tamajón ha assenyalat que «creiem que oferir el Manresa FS com a referència als jugadors que conformen els 11 equips formatius que tenim és un atractiu que ens ajudarà a incrementar-ne el número i a donar un significatiu salt qualitatiu».\nEl Solsona i cinc clubs lleidatans fan propostes per a l'escenari amb covid.


Platja Blanca Allotjaments vacacionals - Canarias, Espanya | Airbnb\nLloguers vacacionals a Platja Blanca\nEls allotjaments vacacionals més ben valorats a Platja Blanca\nApartamento Mare Relaxa'tPis ben il·luminat, zona molt tranquil·la amb bones vistes, gran terrassa privada, sense barreres, platja més propera a 1 km, parada de bus de 300 m, a 10 min a peu de restaurants, supermercats, cafeteria. A 5min en cotxe del Centre de Salut, a 100m del Red Mountain Crater Trail...\nCASA ONDA Platja Blanca, LanzaroteLa Casa Onda és un apartament en planta baixa d'una vil·la amb zona exterior equipada i piscina que deixem exclusivament als nostres hostes. Està situat a Playa Blanca, al sud de Lanzarote, a la zona compresa entre la Muntanya Roja i el Far de Pechiguera, a 150 metres de l'oceà i del passeig marítim que porta al centre de Playa Blanca. És un apartament amb saló/cuina, dormitori amb llit de matrimoni, un bany i plaça d'aparcament.\nBlau marí i blanc 1 - Vistes a l'oceàPis de nova construcció i qualitat, al centre de Playa Blanca i al costat del mar amb vistes espectaculars de Fuerteventura i l'illa Lobos. La seva situació és imbatible. El pis disposa de totes les comoditats, Wifi i aire condicionat amb fred i calor. La terrassa dóna al passeig marítim i a la platja del poble, a pocs metres.\nEquipament i serveis que triomfen als allotjaments vacacionals a Platja Blanca\nAltres allotjaments vacacionals fantàstics a Platja Blanca\nRed Mountain - Amplia zona exterior/propera al mar\n· Platja Blanca\nVilla Caribe, una vila encantadora!!!\nHABITACIÓ ORIGINAL AMB TERRASSA\nHABITACIÓ ÍNTIMA I CÒMODA A LA PLATJA BLANCA.\nApartament amb vista a la platja Blanca\nVilla privada.Jacuzzi- piscina de sal 29°C- Privacitat !\nallotjament coquet al sud del llançament\nApartament a Bissau, a un pas de tots els serveis\nNou i preciós Villa-pool Heated-SkyTv-Wifi-AirCon\nLa meva llar...\nLes Palmes de Gran Canària176 km\nGran Canària197 km\nPort de la Creu268 km\n› Platja Blanca


Castelló activa 4 estacions meteorològiques que ajudaran en la prevenció i seguiment de situacions de risc - Valencia Noticias\n6 de julio de 2017 by pressvalencia\tNo Comments\tLes estacions s’han instal·lat en la Caserna de Tetuán XIV, l’Edifici Urban, la reguarda de bombers del Grau i el Palau de la Festa\nEl regidor de Transparència i Modernització, Ignasi Garcia, i el regidor de Seguretat Ciutadana, Antonio Lorenzo, han presentat aquest matí en roda de premsa la nova xarxa municipal digital d’estacions meteorològiques que permetrà rebre alertes quan les condicions ambientals de vent, pluja, humitat i temperatures siguen perilloses. En la roda de premsa, tots dos han estat acompanyats d’Antonio Costa, sergent de bombers i cap de Protecció Civil de l’Ajuntament de Castelló, i Jovi Esteve, responsable d’Inforatge, l’empresa proveïdora de les estacions.\nGarcia ha explicat que la instal·lació d’aquestes estacions segueix la línia iniciada des de la Regidoria de Transparència, la qual “parteix de tenir les dades en obert i convertir-les en informació que ens permeta prendre decisions i no fer les coses per intuïció”. El regidor ha informat que Castelló comptarà amb 4 estacions meteorològiques de molt alta precisió –instal·lades en la Caserna de Tetuán XIV, l’Edifici Urban, el Palau de la Festa i la reguarda de bombers del Grau– “per a arreplegar la informació en directe del que està passant en el nostre terme municipal”, i és que fins ara la informació oficial de la qual disposava la ciutat de Castelló provenia de l’estació de AEMET instal·lada a Almassora.\nEn aquest sentit, el titular de Transparència ha manifestat que “l’interessant de la instal·lació d’aquestes estacions és que la informació que ens brindaran ens ajudarà a prendre decisions, especialment en matèria d’emergències i a més podrem atendre una demanda de les asseguradores, i és que l’Ajuntament podrà fer certificacions de meteorologia quan ocórrega un sinistre amb una elevada precisió”.\nEl regidor de Seguretat, Antonio Lorenzo, ha volgut insistir en la idea que la informació arreplegada per les estacions “facilitarà la presa de decisions amb la millor informació a la disposició. Des de l’Àrea de Seguretat agraïm l’impuls donat des de la Regidoria de Modernització, dirigida per Ignasi Garcia, perquè puguem tenir ja aquesta iniciativa en marxa que era una necessitat no solament en el tema de la prevenció quant a episodis d’altes temperatures o abundants precipitacions, sinó també en el seguiment de situacions de risc quant a la qualitat de l’aire”.\nPer la seua banda, el sergent de bombers i cap de Protecció Civil, Antonio Costa, ha destacat que “aquesta eina ens permetrà millorar en dos àmbits: el d’anticipar-nos i preveure situacions desfavorables a nivell meteorològic i d’altra banda el seguiment en temps real d’altres circumstàncies no directament relacionades amb fenòmens meteorològics però que es vegen afectades pels mateixos”.\nLa iniciativa suposa un nou avanç en la millora de mitjans de l’àrea de seguretat per a garantir una resposta més efectiva davant emergències, ja que aquesta tindrà accés a les dades i els mesuraments obtinguts generaran alertes específiques per a la ciutat de Castelló en funció de la pluja, el vent, humitat o temperatures que es registren. Per exemple, davant una determinada velocitat del vent s’activarà una alerta que permetrà als serveis de Protecció Civil i Emergències de l’Ajuntament de Castelló engegar mesures preventives com el tancament de parcs públics o la suspensió d’esdeveniments en espais oberts.\nEl mateix en cas que es produïsquen pluges. Quan se superen determinats litres en un període de temps concret es podrà activar un protocol preventiu de tancament de camins o restricció de pas en zones sensibles davant inundacions. Aquesta xarxa també possibilitarà activar protocols preventius per risc d’incendis forestals en el terme municipal per la combinació de factors meteorològics com la temperatura i la humitat o també el vent.\nValencia noticias , licencia Creative Commons\tAcceder - Diseño Jose Cuñat - Designed by Gabfire Themes Leer entrada anteriorLos hoteles del litoral de la Comunitat prevén una ocupación del 83% para el mes de julio, superando casi un 4% las cifras de 2016La previsión de ocupación media para los hoteles del litoral de la Comunitat Valenciana en este mes de julio parte...Cerrar