Blog de la Secció Sindical de CCOO-UB: de maig 2017\nTemporalitat PAS: reunió amb Vicerectorat d’Organització i PAS, 20 de maig\nEls nivells de temporalitat del PAS (funcionari interí i laboral temporal) arriba a uns nivells mai assolits a la UB, motivat principalment per les continues retallades de personal a l’Administració Pública i particularment en el PAS de les universitats. Aquest abús de la contractació temporal fins i tot ha estat denunciada pels tribunals europeus.\nDavant d’això CCOO des del primer moment ha estat exigit l’eliminació de la taxa de reposició, i continuarem exigint la creació d’ocupació pública i la reducció de la precarietat laboral en els Serveis Públics. En aquest sentit et vam informar el 30 de març en el nostre blog, així com de l’”Acuerdo para la mejora del Empleo Público”, i de la proposta que vam realitzar la Secció Sindical CCOO-UB al rector de la acordar un Pla d’Estabilització.\nAmb posterioritat es va fer públic el projecte de Pressupostos Generals de l’Estat (PGE), i que, si no es modifica, pot comprometre la continuïtat PAS temporal de les universitats públiques, doncs d’una banda hi ha una prohibició taxativa a nomenament superiors als 3 anys, i d’altra banda les universitats no estan incloses en l’Oferta Pública extraordinària per a reduir la temporalitat. Per últim, prohibeix la contractació de personal “indefinit no fixe” si no és per sentència judicial.\nEl principal motius adduït pel Ministeri d’Hisenda per no incloure a Universitat en el “Acuerdo para el Empleo” és que segons les seves dades la temporalitat a les universitats és només d’un 4,8%, i fins i tot baixa al 4,5% a les universitats catalanes. Això és completament fals! I des de CCOO hem encetat una recollida d’informació de dades de Plantilla de les diferents universitats, a més de demanar als equips rectorals que facin arribar al Ministeri les dades oficials el més aviat.\nDavant de les greus conseqüències que pot tenir aquesta situació en el PAS de la UB, CCOO-UB vam demanar reunió urgent al vicerectorat d’Organització i PAS. La reunió va tenir lloc finalment el 19 de maig, amb l’assistència del Gerent, i els hi vam explicar amb detall la nostra proposta per “un Pla d’Estabilitat del PAS”. Així mateix li vam manifestar que cal actuar amb urgència, abans de que s’aprovin els PGE, per evitar conseqüències negatives. Entre d’altres qüestions li vam plantejar explícitament:\n- Creació de places per a totes les contractacions i nomenaments de caire estructurals (la gran majoria de personal funcionari interí te nomenament de “programa” i el laboral temporal te contracte “obra o servei”)\n- PAS laboral temporal: contracte com “indefinit “no fixe”. Aquesta mesura, complementària a l’anterior, ara és molt urgent que es realitzi abans de que s’aprovin el PGE, pels motius explicats abans.\n- PAS funcionari interí: encara que no existeix figura de “indefinit no fixes, la fórmula més propera és la de fer els nomenaments sobre plaça vacant\nTambé vam aprofitar la reunió per tornar a demanar la renovació “sense talls” de totes les contractacions que finalitzen a l’estiu.\nEl vicerector i el gerent van compartir la nostra preocupació per la situació actual, i es van comprometre a estudiar les possibilitats, particularment de incloure als temporals (funcionaris interins de programa i temporal laboral d’obra o servei) en places vacants.\nI així analitzaran si hi ha suficients llocs de treball, o si cal, i si es pot, crear de nous. De tota manera van recordar que hi ha dos límits que no es poden “saltar”: no incrementar nombre d’efectius i no incrementar capítol 1.\nRespecte d’aquestes limitacions, CCOO-UB li vam explicar que la nostra proposta és similar al que es va fer amb la RLT publicada al 2013, que es van crear més de 120 places (de PAS F i PAS L), i que no suposa increments, atès que el PAS temporal ja està pressupostat, i per tant, no hi ha increments. Ara caldria fer un nova aprovació que permetés regularitzar la situació actual amb contractes o nomenaments sobre plaça vacant\nPel que fa al tema de realitzar contractacions d’indefinits no fixes ens van explicar el vicerector que, malgrat estar d’acord amb la proposta, li preocupava les conseqüències de realitzar-ho ara, vista la previsió dels PGE.\nPel que fa a les dades de temporalitat de capítol 1 que li vam demanar, per contrastar amb les del Ministerio d’Hisenda, cal agrair la informació que ens va facilitar, i que complementa la informació que ja disposàvem a partir del fitxers de la UB.\nCCOO-UB esperem que hi hagi avanços importants properament i que s’arribin a acords amb els respectius òrgans de representació unitaris, Comitè d’Empresa de PAS laboral i Junta de PAS funcionari.\nPublicat per CCOO-UB a 11:06 Cap comentari:\nLa situació actual evidència un cop més els mateixos problemes que portem anys arrossegant:\n- condicions de treball indigne per a una part del professorat\n- falta de promoció acadèmica\n- falta d’estabilització del professorat\n- envelliment de la plantilla\n- manteniment dels mecanismes estructurals de precarització.\nUna part del professorat de la UB es troba en condicions laborals inacceptables. Ho són ara i ho han sigut durant llargs anys. La pregunta sobre què fer davant d’aquesta situació interpel·la el conjunt del professorat, a més de les autoritats acadèmiques i la Generalitat de Catalunya.\nDavant de la situació actual en la que al professorat a temps complert permanent se li recorda la normativa de PDA vigent des de 2012, cridem al professorat i als càrrecs acadèmics a prendre les següents mesures:\n- Complir estrictament les 1650h establertes a la normativa que regula la jornada laboral i el PDA. Això implica que al programar el curs 2017-8 el professorat no hauria d’acceptar que el seu PDA excedeixi de les 1650h. El lema és: ningú per sobre de 1650h.\nEn el context actual, les hores que es fan de més contribueixen a tapar problemes que la institució universitària fa molt temps que no ha entomat. La solució al problema no pot passar per contractar professorat en condicions precàries com a mà d’obra barata amb l’esperança de que algun dia millorin les seves condicions de treball.\n- Posar fi a la utilització de falsos associats per cobrir les necessitats docents. La figura de l’associat està ben definida en la llei i en el conveni laboral. S’ha d’acabar amb l’abús existent sobre una part del professorat no permanent.\nTanmateix, les tasques docents estructurals han de ser desenvolupades per professorat estable que pugui treballar en condicions dignes. Això suposa no col·laborar en la precarització del professorat. La docència s’ha d’impartir en condicions dignes i estables. Els complements i aportacions externes són molt rellevants, però no es poden utilitzar com a mà d’obra barata per fer feines que ha de fer el professorat permanent. ¿Acceptaríem a l’educació infantil, a primària, a secundària, a cicles formatius, a batxillerat... professorat precaritzat, amb salaris de misèria, per desenvolupar tasques que són estructurals i bàsiques per la institució educativa? La resposta és i ha de ser: No! Llavors, per què s’utilitza i accepta aquesta precarització a la Universitat?\n- En els casos en els que les autoritats acadèmiques detectin incompliments inadmissibles per part d’empleats públics, el deure legal de les autoritats acadèmiques és actuar per posar fi a les situacions que es detectin i aplicar les sancions corresponents. La defensa de la Universitat pública també passa per exigir responsabilitats quan es detecten comportaments inadmissibles.\nRespecte a la vaga de PDI proposada per Transformem UB, trobem legítim que cada sindicat o plataforma decideixi quina ha de ser la seva postura, però no ens hi podem afegir ja que ha estat una decisió unilateral no consensuada i considerem que la problemàtica és mes global. Es tracta d’unir forces, de consensuar postures i accions i de pensar i impulsar accions per afrontar els problemes que ens afecten com a col·lectiu docent i investigador:\nPer tant, us animem a adherir-vos al lema: Ningú per sobre de les 1650h!\nPer condicions de treball dignes per tots els docents!\nAixí mateix, com us vam informar el dia 6 d’abril, CCOO continuarem treballant en el sí dels òrgans unitaris de representació del PDI (Comitè d’Empresa i Junta de Personal) per vetllar pels interessos de tot el col·lectiu, i per platejar de manera consensuada una resposta front la situació actual. En aquest sentit, podeu el correu que el CE de PDI va enviar ahir.\nPublicat per CCOO-UB a 11:40 Cap comentari:\nPublicat per CCOO-UB a 16:49 Cap comentari:


Genís Boadella Esteve: El Parkinson en estat lleu i controlat no és obstacle per disposar de la guardia i custòdia dels menors - Social.cat\nEl Parkinson en estat lleu i controlat no és obstacle per disposar de la guardia i custòdia dels menors\nDimecres, 30 de març de 2016 | 05:00 h\nEn plena tendència jurisprudencial a favor d’entendre la guarda i custòdia compartida com una regla general i no com una excepció, arriba una sentència recent del Tribunal Suprem que cal tenir en compte. És la del 9 de març del 2016 i amb número 143/2016 amb la qual el TS rebutja el recurs que va interposar un pare que pretenia obtenir la custòdia del fill al·legant la malaltia degenerativa de la mare.\nEl Tribunal Suprem confirma els pronunciaments previs del Jutjat de Primera Instància i de l’Audiència Provincial i assenyala que, sense perjudici del que pugui passar en un futur, com que la malaltia es troba en un estat lleu i controlat, no té sentit el canvi de custòdia. Literalment resol que “no consta cap element que faci desmerèixer a la mare de la seva potencialitat com a educadora dels seus fills”.\nLa qüestió relativa a una petició subsidiària de guarda i custòdia compartida es desestima per motius processals. Sense entrar-hi a fons, la sentència no deixa de ser important perquè recorda que patir la malaltia de Parkinson no vol dir automàticament quedar impedit per cuidar els propis fills. I molt menys quan aquesta es troba encara en els seus primers estadis de desenvolupament.


La noia té un nas gran. Fotos abans i després de la rinoplàstia\nQuan és molt gran el nas i cal corregir-lo?\nAvantatges i desavantatges de la rinoplàstia amb nas gran en les nenes\nExamen preoperatori del cos\nCanvi d'estil de vida preoperatori\nManeres de reduir el nas sense cirurgia. Comparació de l'eficàcia dels mètodes\nInjeccions de farciment ("rinoplàstia no quirúrgica")\nL’ús de lipolítics\nTecnologia de filaments\nVídeo de reducció del nas\nEs pot reduir un nas gran en les nenes, o bé va corregir la seva forma mitjançant un mètode modern de tractament quirúrgic anomenat rinoplàstia. La direcció de la teràpia plàstica consisteix a realitzar una operació amb escissió d’una part del teixit cartilaginós de l’envà nasal i sutura de la pell.\nLa correcció de la forma i la longitud d’un nas gran mitjançant una correcció estètica es realitza en condicions estèrils al servei quirúrgic. Durant el procediment, el pacient es troba sota la influència de l’anestèsia general.\nUn nas gran o petit en una nena està subjecte a correcció en els casos en què hi hagi signes de la seva estructura anormal.\nEl nas gran d’una noia es pot corregir mitjançant mètodes quirúrgics i no quirúrgics. Fotos abans i després de la correcció\nPer exemple, si, després d'un examen preliminar del pacient, es va trobar una violació de la proporció proporcional del sistema respiratori en relació amb altres segments de la cara.\nEn aquest cas, el cirurgià que ofereix serveis de rinoplàstia pot recomanar la correcció de l’envà nasal mitjançant el mètode d’intervenció quirúrgica.\nUn cirurgià qualificat que tingui experiència suficient en la realització d’operacions pot corregir el nas gran d’una nena.\nHi ha els següents avantatges de la rinoplàstia:\nuna oportunitat assequible per fer un nas net de mida mitjana que no tingui trets distintius;\ncorrecció de defectes acompanyants de l’envà nasal, que feien que la nena fos menys atractiva (per exemple, curvatura congènita de l’envà nasal, formació cartilaginosa a la superfície del pont del nas);\ncrear una imatge d’aspecte única, quan la nena, juntament amb el cirurgià, selecciona la longitud i la forma del nas;\nrestauració de la respiració completa a través dels canals nasals, si la ventilació de la nasofaringe i dels paranasals es veia afectada per un nas desproporcionadament gran.\nLa rinoplàstia realitzada a temps permet solucionar no només el problema de l’atractiu estètic de l’aspecte de la nena, sinó que també impedeix el desenvolupament d’un gran nombre de malalties inflamatòries de les vies respiratòries superiors.\nAl mateix temps, cal recordar els següents desavantatges de la correcció quirúrgica d’un nas de grans dimensions:\nel primer dia després de finalitzar l’operació quirúrgica, es produeixen sensacions de dolor pronunciades, la supressió de les quals requereix l’ús d’analgèsics;\nen la fase de curació de la zona operada de la cara, es poden produir problemes amb la respiració nasal, cosa que es torna extremadament difícil;\ndurant diverses setmanes, s’hauran d’observar una sèrie de restriccions que contribueixen a una recuperació més ràpida dels teixits operats;\nen el cas que durant l'operació quirúrgica es veiessin afectats els teixits ossis del pont del nas, durant les pròximes 1-2 setmanes la nena haurà de dur un guix;\nhauràs de renunciar a portar ulleres durant un temps, així com a aplicar cosmètics a la superfície de la pell de la cara, ja que aquestes accions poden causar complicacions, a més de prolongar el temps de curació dels teixits.\nDesprés de completar la correcció del volum del nas mitjançant el mètode de cirurgia plàstica, és possible canviar l’aspecte general del pacient.\nPer tant, és molt important que la noia estigui preparada psicològicament per als canvis que l’esperen. Si comparem els avantatges i els desavantatges de la rinoplàstia, els avantatges d’aquesta àrea terapèutica són molt més grans que els aspectes negatius.\nEl nas gran d’una noia es pot corregir mitjançant mètodes de cirurgia plàstica.\nHi ha indicacions de rinoplàstia:\nun nas massa llarg;\na la part posterior del nas hi ha una gepa voluminosa, que redueix l'atractiu estètic de l'aparença;\nla noia té un nas de sella pronunciat;\npunta del nas massa llarga;\nhi ha signes d’engruiximent del nas;\ncurvatura de l’envà nasal amb tancament parcial o complet d’un dels canals nasals;\nteixits del nas massa voluminosos, que són anormalment grans, violant la relació proporcional amb altres parts del disc facial.\nLes indicacions de rinoplàstia en nenes amb un nas massa voluminós o llarg són determinades directament pel cirurgià plàstic en funció dels resultats d'un examen extern i de mètodes de diagnòstic instrumental.\nEl nas gran d’una noia no és un defecte crític en el seu aspecte. Hi ha contraindicacions relatives i absolutes per a l’ús d’aquest tipus de teràpia quirúrgica.\nEn realitzar el procediment de rinoplàstia, es pot negar a pacients de diferents edats si hi ha les següents contraindicacions relatives:\nmalalties víriques, bacterianes i fúngiques en una forma aguda o crònica del curs (en aquest cas, haureu de realitzar un curs de teràpia farmacològica dirigit a restaurar les funcions normals del cos i, tot seguit, recórrer al mètode de la rinoplàstia);\nel període de recuperació del cos després d'un trauma greu i altres danys en el teixit epitelial, ossi o connectiu;\ndeficiència de vitamines i debilitament estacional de les funcions protectores del sistema immunitari.\nUna característica distintiva de les contraindicacions relatives a la rinoplàstia és que la nena pot tornar al problema de la reducció quirúrgica del volum del nas després d’eliminar els factors anteriors.\nLes contraindicacions absolutes per realitzar rinoplàstia s'apliquen a les nenes que tenen els següents problemes de salut:\nmalalties hematològiques associades a una violació del procés fisiològic de la coagulació de la sang;\ndiabetis mellitus tipus 1 o 2;\nneoplàsies tumorals, independentment de la seva ubicació al cos humà.\nLa reducció quirúrgica del nas no es realitza en pacients menors de 18 anys. L’incompliment de les contraindicacions per a la rinoplàstia pot provocar complicacions greus i una cicatrització prolongada dels teixits operats.\nFer una operació quirúrgica als teixits facials és una gran responsabilitat per al metge que realitza aquestes manipulacions, així com per a la nena que va decidir la correcció plàstica de la longitud o volum del nas.\nLa rinoplàstia comporta els següents riscos potencials per a l’aspecte i la salut del pacient:\nl’aparició de complicacions en l’etapa d’una operació quirúrgica o la curació de teixits ja operats;\ncometre un error per part d’un cirurgià plàstic;\nno obtenir el resultat que originalment esperava la noia;\nviolació de l'equilibri proporcional de la relació entre el nas i altres parts del cos.\nAbans de decidir sotmetre’s a una rinoplàstia, totes les noies haurien d’entendre els riscos potencials que poden esperar en la fase de tractament quirúrgic i de curació del teixit postoperatori.\nLa taula següent descriu detalladament les principals tècniques de correcció quirúrgica destinades a reduir la mida d’un nas de grans dimensions:\nMètodes de rinoplàstia Característica del tractament quirúrgic\nSeptoplàstia La septoplàstia és un dels mètodes de correcció quirúrgica en què s’alinea l’envà nasal. Per exemple, si el nas d'una nena sembla massa gran i estèticament poc atractiu després d'una lesió prèvia o d'una malaltia infecciosa.\nRinoplàstia tancada La rinoplàstia de tipus tancat requereix que el cirurgià faci diverses incisions a l’interior dels passatges nasals. Després d'això, la pell es separa de l'os i del teixit cartílag del pacient. Amb aquesta tècnica, el cirurgià plàstic accedeix al marc nasal nu. En eliminar una certa quantitat de teixit cartilaginós i epitelial, el metge aconsegueix els seus objectius per crear la forma del nas que satisfaci la nena.\nRinoplàstia oberta Una característica distintiva d’aquesta tècnica per a la rinoplàstia és que l’operació quirúrgica afecta simultàniament el teixit cartilaginós, epitelial i ossi. Per accedir a tots els segments del nas, el cirurgià fa incisions a l’interior dels canals nasals i també disseca els teixits tous a la zona de la columella. És el plec vertical de la pell que separa les fosses nasals. Després, es prenen mesures per crear la forma desitjada del nas.\nEn cas de complicacions o l’absència dels objectius inicialment fixats de la intervenció quirúrgica, és possible realitzar una rinoplàstia secundària. Aquest mètode de teràpia està dirigit a corregir aquelles deficiències menors que no es van eliminar al final de la primera etapa del tractament.\nEl compliment de les precaucions bàsiques sobre rinoplàstia per reduir un nas excessivament gran consisteix a observar les següents regles i recomanacions:\nSe sotmet a un examen exhaustiu de tot el cos per detectar la possible presència de contraindicacions absolutes o relatives a la intervenció quirúrgica.\nObserveu les regles de preparació per a l’operació.\nPreneu un curs de tractament per a malalties cròniques dels òrgans interns, així com elimineu els focus d'infecció crònica del cos.\nNo incompleixi les normes de rehabilitació postoperatòria.\nSeguiu totes les instruccions del metge assistent, independentment de la fase de tractament en què entren.\nPer evitar complicacions, per accelerar el procés de curació dels teixits, es recomana controlar l'estat general de salut del cos, per prevenir la hipotèrmia dels teixits facials, la fatiga física i mental.\nEs pot corregir un nas gran en una nena amb cirurgia, però només si se segueixen totes les etapes de la preparació.\nEn aquesta etapa de preparació, la nena ha de realitzar els següents tipus de diagnòstic de laboratori i maquinari:\nanàlisi de la sang capil·lar per a indicadors generals;\níndex temporal de la taxa de coagulació sanguínia;\nexamen general d'orina;\nanàlisi de sang venosa per bioquímica;\nnivell de glucosa en sang;\nfluorografia per excloure el factor de tuberculosi latent;\nexamen immunològic de sang venosa per ceps de microorganismes vírics (VIH, hepatitis, etc.);\nRessonància magnètica dels ossos facials;\níndex de protrombina per estar segur de la bona coagulació de la sang;\nMesura de l'ECG del cor i de la pressió arterial.\nPassar pel pacient en aquesta etapa de preparació per a la rinoplàstia permet al cirurgià i a l’anestesiòleg rebre informació completa sobre la salut de la nena i també minimitza el risc de complicacions.\nEn aquesta etapa de preparació per a la rinoplàstia, la nena ha de fer el següent:\naturar qualsevol activitat física 2-3 dies abans de l'operació programada;\nabstenir-se de procediments cosmètics que toquin la superfície de la pell de la cara;\ndeixar de prendre medicaments, les propietats farmacològiques dels quals afecten la coagulació de la sang, la sensibilitat al dolor dels teixits;\ndeixar de beure begudes alcohòliques i fumar;\nexcloure completament de la dieta els additius alimentaris d’etiologia química;\ndeixeu de prendre medicaments basats en hormones sintètiques, inclosos els anticonceptius orals.\nUna setmana abans de la data prevista de la cirurgia, la nena ha d’equilibrar la seva dieta. Està totalment prohibit abusar de les dietes, limitar el seu cos en aliments que contenen proteïnes i greixos d’origen animal.\nUn cirurgià plàstic del nivell d’habilitat adequat realitza una operació per reduir un nas sobredimensionat de conformitat amb el següent algorisme d’accions:\nEl pacient passa a les condicions estèrils de la sala quirúrgica i després s’estira a la superfície de la taula quirúrgica.\nL’anestesiòleg injecta a la nena un medicament que proporciona l’efecte d’un anestèsic general.\nUn cirurgià plàstic, que utilitza un bisturí i altres instruments, fa incisions de teixits tous a l'interior dels canals nasals, així com a l'exterior d'aquesta part de la cara.\nDepenent del resultat que vulgui obtenir el pacient, el metge realitza accions per extirpar una certa quantitat de cartílag, os o teixit epitelial.\nDesprés de completar aquestes manipulacions, s’aplica material de sutura i un embenat de fixació per garantir l’efecte de la pressió de compressió a les zones operades de la cara.\nTotes les accions anteriors del metge tenen com a objectiu reduir el volum del nas del pacient. En aquest cas, aquest mètode es pot utilitzar per corregir la longitud i l’amplada d’aquest òrgan de l’aparell respiratori.\nUn període de rehabilitació postoperatori adequadament organitzat permet aconseguir la curació més ràpida possible dels teixits operats.i també per minimitzar el risc de complicacions.\nLa cura de les zones operades del cos implica l’observació de les normes d’higiene personal i el tractament antisèptic regular de les superfícies de la ferida. Per fer-ho, almenys dues vegades al dia, és necessari netejar les costures operatives amb peròxid d’hidrogen.\nSi cal, el metge assistent pot prescriure l’ús d’un ungüent antiinflamatori basat en components antibacterians. Els procediments de cura de la cicatriu de la rinoplàstia els haurien de dur a terme els especialistes de la clínica on es va realitzar la cirurgia. A més, aquests serveis es proporcionen fins que s’eliminen les sutures.\nEn la fase de rehabilitació postoperatòria, està totalment prohibit realitzar les accions següents:\nutilitzar cosmètics amb la seva aplicació a les superfícies de les zones operades;\npermetre la hipotèrmia de la pell de la cara;\nrentar-se la cara amb aigua massa calenta;\npermetre la contaminació de la pell del nas;\ncontactar amb persones que tenen signes de SARS;\nportar ulleres o exercir algun altre efecte de compressió sobre els teixits del nas.\nDepenent de la complexitat de la cirurgia, el metge pot recomanar altres regles i restriccions per mantenir el nas saludable.\nEls pacients que només tinguin danys als teixits tous durant la rinoplàstia necessitaran almenys 1 setmana per recuperar-se completament.\nLes nenes que tenen una part del cartílag o del teixit ossi eliminat durant el procés de correcció del nas se sotmeten a la rehabilitació durant 2-3 setmanes.\nDurant i després de la rinoplàstia d'un nas massa gran, no es poden descartar les següents complicacions i conseqüències negatives:\nuna reacció al·lèrgica a un medicament utilitzat com a anestèsic;\ndificultat amb la respiració nasal a causa d'un edema tisular extens;\ndifusió d’hematomes a la zona de la cavitat ocular;\ndisminució de la sensibilitat dels teixits situats a la circumferència del llavi superior;\ninfecció de la zona operada de la persona;\nla formació de cicatrius profundes;\nviolació del sentit de l’olfacte.\nUna de les complicacions més perilloses de la rinoplàstia és la perforació del teixit ossi de l’envà nasal, així com el desenvolupament progressiu de processos atròfics a la zona de la localització de les articulacions cartilaginoses.\nEl cost mitjà de la rinoplàstia oscil·la entre els 90.000 i els 200.000 rubles.\nHi ha diverses tècniques no quirúrgiques destinades a corregir el nas. Al mateix temps, no permeten aconseguir el mateix efecte que després de realitzar una operació quirúrgica de tira.\nLa rinoplàstia botulínica implica l’ús de preparats de Botox.\nEl principi de correcció del nas mitjançant aquest mètode és realitzar injeccions amb toxina botulínica, que immobilitza determinats músculs facials, canvia la seva forma i aspecte. No obstant això, aquesta eina no és capaç de reduir el volum del nas.\nAmb l'ajut de farcits d'injecció, és possible aconseguir l'efecte de suavitzar les cantonades a la zona de les ales del nas, fer que la punta sigui menys nítida i restaurar la simetria respecte a altres elements del disc facial.\nL’ús de fàrmacs lipolítics té com a objectiu canviar la forma del nas eliminant les seves irregularitats i protuberàncies.\nLes injeccions cosmètiques d’aquest grup s’injecten als teixits de la punta del nas, les seves ales i la regió supra-punta.\nLa rinoplàstia amb sutures correctores Aptos permet aconseguir l’efecte d’aixecar la punta del nas i els seus costats.... En aquest cas, la pròpia introducció del filament es realitza a través de punxades especials que realitza un metge.\nAquesta tècnica no és molt popular a causa de l’alt risc de complicacions i cicatrius tisulars.\nLes noies que creuen que el nas és massa gran i desitgen sotmetre’s a una correcció quirúrgica de la seva forma haurien de ser conscients del risc significatiu de complicacions. La rinoplàstia és un procediment terapèutic que implica un trauma al cartílag, a l’epiteli i al teixit ossi del nas.\nEs produeix una disminució del volum d’aquest òrgan de l’aparell respiratori a causa de l’excisió d’una part de l’envà nasal amb una nova imposició de material de sutura.\nTots els procediments quirúrgics es realitzen amb anestèsia general.El període de rehabilitació postoperatòria requereix atenció antisèptica per a la zona de la cara que ha estat objecte de correcció. El temps per a la recuperació completa dels teixits nasals és d’1 a 3 setmanes, sempre que no hi hagi complicacions en forma de procés infecciós o inflamatori.\nCom reduir el nas sense cirurgia:\nPit de silicona. Cirurgia d’augment, quant costa un bell pit, mides d’implants, fotos, atenció\nMesoteràpia facial fraccionada, què és, com es fa, l'eficàcia de les cicatrius, les estries, les bosses sota els ulls, el preu del curs, les fotos abans i després, les ressenyes\nCarboxiteràpia. Què és per a una cara en cosmetologia: no injectable, no invasiva, injectable. Indicacions, contraindicacions, preu del curs. Ressenyes i fotos


› Llengua i Cultura Catalanes › Convenis\nACORD INTERN DE COL·LABORACIÓ ESPECÍFICA ENTRE L’INSTITUT DE LLENGUA I CULTURA CATALANES I LA CÀTEDRA DE JOAN VINYOLI DE POESIA CONTEMPORÀNIA DE LA UNIVERSITAT DE GIRONA A través d'aquest acord, signat el maig de 2013, la Càtedra Joan Vinyoli de Poesia Contemporània i l'ILCC regulen els termes de la seva col·laboració:\nVegeu l'acord ACORD INTERN DE COL·LABORACIÓ ESPECÍFICA ENTRE L’INSTITUT DE LLENGUA I CULTURA CATALANES I LA CÀTEDRA DE PATRIMONI LITERARI MARIA ÀNGELS ANGLADA - CARLES FAGES DE CLIMENT DE LA UNIVERSITAT DE GIRONA A través d'aquest acord, signat el febrer de 2013, la Càtedra de Patrimoni Literari M. Àngels Anglada - Carles Fages de Climent i l'ILCC regulen els termes de la seva col·laboració:\nVegeu l'acord ACORD INTERN DE COL·LABORACIÓ ESPECÍFICA ENTRE L’INSTITUT DE LLENGUA I CULTURA CATALANES I LA CÀTEDRA JOSEP PLA DE LA UNIVERSITAT DE GIRONA\nA través d'aquest acord, signat el novembre de 2012, l'ODELLEUM i l'ILCC regulen els termes de la seva col·laboració: D'una banda, l'ILCC, mentre la seva dotació de personal així ho permeti, prestarà el servei de gestió tècnica i administrativa a l'ODELLEUM, de manera que aquest no hagi d'invertir part del seu presspost en aquest capítol. Al seu torn, l'ILCC podrà comptabilitzar els indicadors de recerca (convenis de transferència i obtenció d'ajuts) en la seva memòria d'activitats, en concepte de resultats de la gestió tècnica i administrativa duta a terme per a l'ODELLEUM. D'aquesta manera, s'estableix una relació equitativa i de benefici recíproc per a les dues parts.\nCONVENI DE COL·LABORACIÓ ENTRE LA UNIVERSITAT DE GIRONA I L’AJUNTAMENT DE CASTELLÓ D’EMPÚRIES La col·laboració científica entre l'ILCC i l'Ajuntament de Castelló d'Empúries es va iniciar l'any 2000, i els seus termes van ser actualitzats l'any 2010 amb la signatura d'un nou conveni de col·laboració. L'esmentat conveni indica els termes establerts entre l'ILCC i l'Ajuntament de Castelló d'Empúries per a l’organització del cicle de conferències del festival terra de Trobadors, de la Beca Jeroni Pujades de Recerca Històrica i de la coedició de la revista Mot so razo.\nL’Institut de Llengua i Cultura Catalanes col·labora amb l'Ajuntament de Castelló d'Empúries-Centre d'Estudis Trobadorescos en l’organització i la coordinació del cicle de conferències de temàtica medieval i literària del festival Terra de Trobadors, així com en la composició del tribunal seleccionador del premi de la Beca Jeroni Pujades de Recerca Històrica. D'altra banda, també participa en la coedició de la revista Mot so razo, amb la coordinació científica de la publicació i amb l’encàrrec, edició i preparació de textos i il·lustracions fins al lliurament per a la seva compaginació.


Fenologia i Meteorologia a l'Alta Segarra: Dades 27 d'abril de 2020\nLa setmana ha començat amb temps inestable,amb cels tapats sobretot al matí i amb algunes clarianes a la tarda, i amb ruixats que han caigut de forma irregular. De cara a les properes hores encara pot caure algun ruixat localment moderat i fins demà a primera hora,a partir de llavors el temps s'estabilitza de forma progressiva,amb més sol i temperatura més suau. El temps pels propers dies serà en general tranquil, amb núvols i clarianes i temperatures una mica més altes de dia,i sembla que es va confirmant una clara pujada de temperatura entre finals de la setmana i principis de la propera setmana,amb ambient gairebé d'estiu.\nLes màximes han baixat lleugerament, amb valors entre els 16 i 21ºC, i mínimes entre els 7 i 11ºC, amb humitat elevada, bona visibilitat i vent fluix de direcció variable.\nT. Mínima d'avui: 10,1ºC\nFenomens observats avui: rosada, pluja


Vostè es troba a: Àrea de Partner> Ha oblidat la seva contrasenya?\nHa oblidat les seves dades accés?\nSi ha oblidat la seva contrasenya, podrà demanar una nova. Per a això, introdueixi el seu Nom-Login i l'email que ens va facilitar en fer-se client. La nova contrasenya li serà enviada a la seva adreça d'email.


Fem panellets a casa - El Cargol\nFem panellets a casa\nLa tardor és temps de fulles seques, castanyes i panellets, entre altres coses. Avui us portem una recepta de panellets per fer amb els infants a casa.\nFer aquesta recepta és molt fàcil i els infants s’ho passen d’allò més bé, ja que els petits cuiners barregen ingredients, pasten la massa, fan boletes, enganxen pinyons o ametlles i finalment pinten i decoren els seus panellets. La vostra feina és la d’ajudar-los en la compra dels ingredients i posar-los al forn.\nIngredients que necessitem:\n250gr de farina d’ametlla\n175gr de sucre (normalment es realitza amb sucre blanc però es pot substituir per sucre morè)\n1 patata mitjana bullida i sense pell (també es pot fer amb moniato)\nCom fem la massa dels panellets:\nBullim la patata o el moniato. Ho pelem i ho aixafem bé amb una forquilla. Em de deixar refredar completament.\nAfegim la patata o moniato per poder començar a fer la massa.\nTreballem la massa fins que quedi tota homogènia i es pugui fer una bola. La massa ha de quedar una mica enganxosa però que no s’enganxi a les mans com al principi de treballar-la.\nUn cop feta la massa la deixem reposar ben tapada perquè no s’assequi.\nDividim la massa en funció dels diferents gustos que volem realitzar i els decorem.\nFinalment, els col·loquem a una safata de forn. Els posem al forn a 200ºC uns 10-12 min. (el temps pot variar depenent del forn, traieu-los quan tinguin un color dauradet.\nDeixeu refredar i llestos per menjar.\nCom fer els panellets amb els infants:\nEls panellets poden tenir moltes formes però n’hi ha que ja són un clàssic.\nEls de pinyons en forma de bola,\nEls d’ametlla allargats\nEls de coco en forma de piràmide\nEls de xocolata acostumen a ser rodons\nI els de confitura poden ser rodons però una mica aixafats o mini cilindres amb la confitura dins.\nPerò hi ha d’altres varietats com:\nTaronja confitada: Agafem un tros de massa base, li barregem taronja confitada triturada i pastem fins que es barregi bé. Es pot fer també amb altres tipus de confitures, les que més us agradin.\nCafè: amb un tasseta curta de cafè Nespresso o dissolent una mica de Nescafè amb aigua (que quedi concentrat). Agafem un tros de massa base i ho barregem fins que quedi una massa homogènia.\nCacau: barregem la massa base amb una mica de cacau en pols.\nXocolata: un cop tret el panellet del forn, remullem la meitat del panellet amb xocolata per a postres desfeta al bany maria.\nCanyella: fem la forma del panellet i al final, abans de posar-lo al forn, l’arrebossem amb una mica de sucre barrejat amb canyella en pols.\nCodonyat: estenem la massa base com per una pizza quadrada i posem el codonyat a una de les meitats. Després emboliquem el codonyat tapant amb l’altra meitat de la massa i tanquem, com si féssim una cresta rectangular. Finalment es talla en trossets quadrats.\nLlimona: barregem la massa base amb una mica de suc de llimona i ratlladura de pell de llimona molt fineta. Quantitat al gust.\nEls panellets de gustos com els de xocolata i coco, o els que porten colorant, es fan barrejant una part de la massa amb xocolata en pols, coco ratllat o gotes de colorant. Després es barreja bé la massa i se’ls hi dóna la forma desitjada.\nPer decorar els panellets podeu utilitzar ingredients com: pinyons, ametlla picada o tallada a tires, avellanes, fruita confitada, xocolata, coco…\nSi els infants volen donar color als panellets, també podeu separar una mica de massa i afegir-li unes gotes de colorant alimentari, així tindreu panellets blaus de barrufets, panellets taronges amb forma de carabassa, panellets grocs amb forma de plàtan, panellets verds en forma de poma…\nTrucs o recomanacions:\nDeixeu que l’infant inventi un panellet i li posi nom. Serà el seu panellet. Es convertirà en un mestre pastisser. Segur, segur que estarà boníssims.\nA continuació us deixem unes imatges de diversos panellets originals que hem trobat perquè deixeu volar la imaginació.\nJa arriba la CASTANYADA!Celebrem Halloween?


Propera funció: AIGUA\nTeatre de llums i ombres amb música en directe.\nDivendres 18 de desembre a les 18 h\nSala d'actes del Centre Cïvic.\nHistòria basada en la llegenda xinesa de Els quatre dracs.\nUn relat sobre l’amistat d’un ésser màgic, un drac xinès, i la Xen, una nena d’un poble d’agricultors. Tracta de la revolta davant la injustícia i l’abús de poder d’un mal govern. Tracta sobre l’ajuda desinteressada i la valentia dels dracs cap a la seva amiga Xen i el seu poble. En aquest muntatge es visualitza l’aigua com un recurs essencial per a la vida\nEl drac Liu Xiaulong veu patir la seva amiga Xen i la seva gent per falta d’aigua. Ell i tres dracs més volaran fins al reialme dels núvols per demanar a l’Emperador de Jade que faci ploure i així alleugerir la terra de la sequera.\nEn veure que el poderós governador no els fa ni cas decideixen espavilar-se seguint el que els marca el seu cor.


El Morvedre s'aferra a la permanència - À Punt\nEl Morvedre s'aferra a la permanència\nL'equip de Vicent Sos guanya la primera de les quatre finals que li queden i està obligat a sumar tres triomfs més per a tindre opcions de salvar-se\nMalena Guerisoli intenta un llançamemt a porteria / Twitter: @BMMorvedre\n07 de maig 2022 - 21:03\nL'Handbol Morvedre no es dona per vençut. L'equip de Sagunt ha guanyat 31-26 el Lanzarote per a mantindre les esperances d'aconseguir la permanència en la Lliga Guerreras Iberdrola. Les jugadores de Vicent Sos necessiten sumar tres victòries més en les tres últimes jornades i que el Porriño no sume cap punt per a aconseguir el miracle de la salvació.\nEl Morvedre ha aconseguit el seté triomf de la temporada en véncer el cuer de la competició al pavelló René Marigil. L'equip de Vicent Sos ha portat la iniciativa durant tot el partit, però no ha certificat la victòria fins a la segona part. Shandy Barbosa, amb sis gol, ha sigut novament la millor jugadora de les saguntines.\nL'Elx es retroba amb el triomf\nL'Handbol Elx ha completat el ple de victòries valencianes en la jornada 23 en guanyar 32-22 el Tenerife. L'equip de Joaquín Rocamora s'ha retrobat amb el triomf després de l'última derrota lliguera contra el Màlaga, el mateix botxí que en les semifinals de la Copa de la Reina.\nL'equip franjaverd no ha patit massa per a sumar dos punts més contra un dels equips que ja ha consumat el descens a la Divisió d'Honor Plata. Ángela Rodríguez, amb set gols, ha sigut la màxima anotadora de les il·licitanes.


Comissió de manteniment i administració de comptes corrents | Consumer\nComissió de manteniment i administració de comptes corrents\nHan d'obeir inexorablement a un servei efectivament prestat\nData de publicació: Dimarts, 22deJuliolde2003\nConvé conèixer quins són els requisits exigibles a qualsevol comissió perquè pugui predicar-se la seva legalitat:\na) Ha d’existir un pacte previ i exprés amb el client respecte al concepte i quantia de la comissió que se li repercutirà. És a dir s’ha de recollir en el contracte signat per totes dues parts, sense que càpiga una remissió genèrica a tarifes, que expressament prohibeix la LGDCU.\nb) Les comissions han de recollir-se en un llibre de tarifes o fullet a la disposició del públic, i prèviament a la seva aplicació han de ser comunicades al Banc d’Espanya, requisits tots aquests exigits per la Circular 8/90 del Banc emissor.\nc) Han d’obeir inexorablement a un servei efectivament prestat. És aquí on sorgeixen les majors discrepàncies. Algunes comissions ho són només nominalment, però no en la realitat, atès que no es corresponen a la realització de cap servei.\nAnàlisi la legalitat de les comissions a dalt citades:\n1. Comissió de manteniment.\nS’aplica als titulars d’un compte corrent o de crèdit pel mer fet de ser-ho, amb independència del saldo, nombre de seients practicats, etc. Sol tenir una periodicitat de liquidació trimestral o semestral. En principi caldria predicar la seva legalitat, atès que no s’aprecia, a primera vista, servei cap afegit que les entitats prestin als seus clients.\n2. Comissió d’administració.\nAquí la justificació del cobrament es fonamenta en el fet de reflectir convenientment els moviments i operacions realitzats amb el compte. Si es cobra conjuntament amb la comissió de manteniment, una de les dues comissions manca de sentit.\nQuant al seu cobrament per part de les caixes d’estalvi, resulta interessant veure el que s’estableix en l’article 29 de l’Estatut de les Caixes Generals d’Estalvi Popular que ve a dir que l’administració dels estalvis de l’imponent serà totalment gratuïta. Això implica que aquelles entitats que tenen el concepte de caixa “d’estalvi” no poden cobrar cap de les dues comissions citades en el present article.\nbanca comissió dret


La policia turca va atacar ahir manifestants kurds a la frontera turco-siria\nLa policia turca va atacar ahir milers de manifestants kurds que es va reunir per expressar la seva solidaritat amb els kurds de Síria que han estat objecte d'atacs de militants islamistes recolzats per yihadites estrangers\nFa mesos que centenars de militants del PYD combaten els islamistes sirians (ajudats per voluntaris integristes d'altres països i pels governs d'estats com Qatar, Arabia Saudita i Turquia)\nDiumenge, la policia turca va llançar gasos lacrimògens i va utilitzar canons d'aigua per dispersar desenes de milers de manifestants kurds que van ocupar a la ciutat de Nusaybin a la província de Mardin i a Cizre a la província de Sirnak. Les manifestacions van començar pacíficament però els enfrontaments van esclatar quan els manifestants van marxar cap a la frontera amb Síria i alguns van arribar a entrar al país àrab. Tot i les converses de pau entre el PKK i el govern turc, els enfrontaments al kurdistan controlat per Turquia s'han reactivat els últims dies especialment des de que el PKK va segrestar 4 soldats turcs a la zona.\nEl 13 de desembre milicians islamistes ajudats per yihadistes estrangers (11.000 combatents yihadistes a Síria no són sirians i d'entre ells 2.000 són europeus) van segrestar al kurdistan sírià almenys 120 civils kurds d'un llogaret a la província nord-occidental de Alep. El grup islamista vinculat a Al-Qaida de l'Iraq va capturar als habitants del poble, incloent almenys sis dones, i els van portar a un lloc desconegut.\nDes de finals de juliol, els grups vinculats a Al-Qaida, han segrestat a diversos centenars de kurds sirians, entre ells dones i nens. Aquests grups yihadistes a més a més de rebre el suport de milicians islamistes estrangers reben el suport econòmic i material d'estats com Qatar, Aràbia Saudita i Turquia. Segons Nacions Unides més de 100.000 persones han mort (i milions han estat desplaçades) per la violència a Síria a les quals cal sumar les 300 vícitmes d'avui en un bombardeig de l'exèrcit sirià a la ciutat d'Alep.


Literatura, música i teatre omplen la programació de la Festa de Sant Hilari - vilanovainformacio.cat - Portal de Comunicació de Vilanova del Camí\nLiteratura, música i teatre omplen la programació de la Festa de Sant Hilari\nVilanova del Camí celebrarà el segon cap de setmana de gener la Festa de Sant Hilari, patró del municipi. A banda de la tradicional Fira del Camí Ral que enguany celebrarà la vintena edició, el municipi festejarà la Festa Major d’Hivern amb diferents activitats culturals\nEl programa festiu de Sant Hilari s’encetarà divendres 12 de gener amb una presentació literària, el llibre “Amb sense tu” de l’igualadí Pep Elias. Un acte que tindrà lloc a les 19 h, al vestíbul de Can Papasseit, i que organitza Ràdio Nova, on Elias hi col·labora des del 2015. L’acte comptarà amb la participació de la periodista i escriptora Mireia Rubio i la col·laboració de la biblioteca de Vilanova del Camí.\nI de la literatura a la música. Dissabte, a les 21 h, la Jove Orquestra Simfònica de l’Anoia oferirà un concert a Can Papasseit. L’entrada es podrà comprar de manera anticipada o el mateix dia de l’espectacle a Can Papasseit al preu de 3 €.\nAccediu al programa de la Festa\nLes activitats culturals del programa de Sant Hilari es clouran diumenge 14 de gener amb una representació teatral adreçada al públic familiar “El petit príncep” a càrrec d’El Grup Teatral de Capellades. La sessió començarà a les 19 h a Can Papasseit i el preu de l’entrada és de 3 €.\nEl Grup Teatral de Capellades celebra el seu 40è aniversari portant a escena un clàssic immortal, “El petit príncep”, d’Antoine Saint-Exupéry. Aquesta estrena que va culminar el passat mes de novembre més de tres anys de feina. Pep Vallès -que també celebra 50 anys de direcció teatral- és el director d’aquesta versió capelladina de la reflexió poètica i filosòfica que s’amaga sota l’aparença d’un conte infantil.\nEtiquetes: FestaMúsicaSant HilariTeatre\nLa gent gran acomiada l’any amb un ball molt participat\nLa Fira del Camí Ral reviurà la història del segle XV de Vilanova del Camí


Alfredo Romeo ci spiega l'ID touch\nManaging your Public Domain CV 1: W...\nby Birmingham City U...\nRoof Repairs Katy, TX | Duran's Roo...\nPublicació editada amb motiu del 15è aniversari de DEP Institut on mitjaçant diferents entrevistes es mostren tots els projectes en el que hem treballat\npresentació Us interessa saber l’impacte econò- i política, salut, serveis socials, socie- mic d’un Gran Premi de Fórmula 1? tat civil, societat de la informació, tre- Voleu conèixer quanta gent estudia ball i formació, i universitat. un màster? Sabeu quants informàtics necessita el país? Quants voluntaris Avui, 15 anys després del naixement tenim? Quants malalts atén un pedia- de DEP, podem afirmar, amb modès- tre cada dia? Quanta gent canviaria tia però també amb convicció, que d’habitatge si pogués? Els conduc- hem contribuït a innovar socialment, tors coneixen el límit d’alcohol permès ja que hem aportat coneixement i re- per conduir? Saben els electors flexió sobre les actituds, les opinions quants diputats hi ha al Parlament? i els comportaments de les persones, dels ciutadans, dels usuaris de ser- La resposta a aquestes i altres pre- veis, dels estudiants, dels electors, guntes, i les reflexions que comporten, dels consumidors, dels necessitats les trobareu en aquesta publicació de suport assistencial o mèdic... i hem editada especialment amb motiu dels col·laborat en la creació, desenvolu- 15 anys de DEP. pament o consolidació de nombroses iniciatives públiques i privades actu- El número 15 és doblement protago- alment vigents. nista en aquest llibre, ja que no només fa referència als anys que compleix Gràcies a tots els qui ens heu acom- DEP sinó també als àmbits amb què panyat en aquests primers 15 anys l’hem estructurat: comunicació i pu- de DEP. blicitat, economia i empresa, escola, esports, gestió pública, habitatge, medi ambient, mobilitat, opinió pública 2.\n00 crèdits índex 15 anys dinnovació social 01_15 anys dinnovació social 06_ Editor Enric Renau 02_15 àmbits 12_ Coordinació i entrevistes 1_Comunicació i publicitat 14_ Daniel Romaní 2_Economia i empresa 24_ Disseny 3_Escola 34_ Glòria Escoruela i Flàvia Castro 4_Esports 40_ 5_Gestió pública 46_ Impressió Cevagraf, S.C.C.L. 6_Habitatge 52_ 7_Medi ambient 58_ Dipòsit legal: xxxxxxxxxxxxxx 8_Mobilitat 64_ 9_Opinió pública i política 70_ Institut dEstudis i Professions, S.L. (DEP) 10_Salut 76_ Carrer del Clot, 104, planta baixa 08018 Barcelona Tel. 34 93 21513 65 11_Serveis socials 86_ www.dep.net 12_Societat civil 96_ 13_Societat de la informació 106_ Primera edició: juny 2010 14_Treball i formació 116_ 15_Universitat 122_ 03_educaweb.com 128_ 04_formen part de DEP 138__4 5_ 3.\n15 anys d’inno- vació social cap_01_6 4.\ncap.01_15 anys d’innovació social DEP són les sigles de l’Institut d’Estudis i Pro- es feia segons les especialitats dels seus fun- Educaweb és actualment un dels líders del fessions, una entitat privada nascuda l’any “DEP realitza “La innovació dadors: el suport i consell a les persones des món virtual en l’àmbit de la formació i una re- 1995 de la mà d’una psicòloga i d’un sociòleg, del vessant psicològic, i el suport i consell a les ferència com a portal d’orientació, amb serveis Montserrat Oliveras i Bagués i Enric Renau i recerca social és organitzacions públiques i privades des del i continguts de qualitat, honestos i fiables. I un Permanyer. Després d’uns anys d’iniciació pro- vessant sociològic i politològic. bon negoci per a DEP, que té, en ell, un dels fessional en diverses entitats i empreses, d’am- sociològica, una eina de seus principals actius. Centenars d’universitats pliació d’estudis a Itàlia i als Estats Units, i d’una anàlisi del panorama empresarial, públic consultoria transformació En els inicis cal destacar el paper clau de Xa- i centres de formació l’utilitzen per donar a conèixer la seva oferta acadèmica i milions vier Riudor en la direcció inicial de l’activitat de i universitari català, tots dos ens vàrem atrevir a constituir una empresa, amb totes les con- i serveis de la realitat.” recerca i d’Isabel Arimany, i posteriorment d’Anna de persones per informar-se i orientar-se aca- dèmicament. Soms, en l’àmbit de l’orientació professional. seqüències i riscos que això comportava. relacionats També recordem amb gratitud les primeres responsables tècniques: Bibiana Bastardes, Sense gaire recursos propis, però amb molta amb lobtenció, Rosa Coscolla, Laia Pallejà i Ruth Sunyol. Des de l’any 2000, per tant, DEP concentra la seva activitat en la recerca, i la informació so- empenta i il·lusió, una certa experiència en pro- Enric Renau i Permanyer PRESIDENT EXECUTIU DE DEP jectes anteriors i una bona formació i, sobretot, gestió i difusió L’any 1997, quan es començava a intuir la re- cial i la consultoria estratègica, mentre que Educaweb ofereix els serveis d’orientació aca- CONSELLER DELEGAT D’EDUCAWEB la col·laboració de bons professionals i el suport Enric Renau és cofundador i soci de DEP i d’Educaweb.com. familiar, es va constituir la societat l’any 1995. dinformació.” volució digital a nivell mundial, i a l’Institut DEP rebíem encàrrecs de diverses empreses, ad- dèmica i professional. Llicenciat en Ciències Polítiques i Sociologia a la UAB, va ampliar Se’n va ubicar la seu al carrer Pau Claris de ministracions i fundacions que tenien a veure els seus estudis a l’Università degli Studi i a l’Istituto Universitario Europeo a Florència (Itàlia), i a la Walter A. Haas School of Barcelona i també vam comptar amb un des- amb Internet, les bases de dades i la gestió de Amb la reestructuració de DEP es consoliden Business de la University of California at Berkeley (EUA). Va ser patx per realitzar activitats d’orientació que ens la informació (les terminals de Servicaixa o el dues àrees d’activitat: la Recerca, sota el pa- professor associat a la UPF (1993-2006). És president executiu va cedir amablement la Fundació ICCIC. raigua denominat Institut DEP, i la Consulto- de DEP i conseller delegat d’Educaweb. És membre de la junta Servei Català del Voluntariat, per exemple), directiva de CTecno i de l’Associació Catalana de Sociologia. vam decidir dedicar una part dels recursos de ria Estratègica. www.dep.net D’acord amb l’especialitat de cadascun dels l’empresa a crear un portal educatiu d’orienta- dos socis fundadors, DEP es va estructurar ció acadèmica i professional. L’any 1998 es Ruth Sunyol assumeix l’any 2002 la direcció en dues àrees: l’una, l’orientació acadèmica i van iniciar les proves beta del primer portal tècnica de l’Institut. Hi aporta clarament rigor professional, i l’altra, la recerca sociològica, educatiu de l’Estat, Educaweb.com. L’any 2000 metodològic i capacitat organitzativa durant amb un fort èmfasi en tot allò que tenia a Educaweb es va constituir en una empresa in- deu anys. En aquest període l’empresa creix en veure amb l’educació, la formació i el món del dependent, però impulsada financerament i es- dimensió i clients i s’estructura en quatre àm- treball, però el seu camp d’activitat es va anar tratègicament per DEP. Xavier Riudor en va bits d’especialització, que actualment conti- obrint a altres àmbits socials i a les polítiques assumir la direcció. Cal fer una menció espe- nuen vigents: l’educació, la formació i el treball; públiques. cial a les persones que s’han mantingut fidels l’àmbit social; l’àmbit de les polítiques públiques al projecte d’Educaweb des dels inicis, fent-lo i l’àmbit dels serveis i el consum. També con- créixer amb il·lusió i màxima professionalitat: La distribució inicial de les tasques d’informa- solida la seva dimensió financera, sota la di- Xavier Aspas i David Farigola._8 ció i assessorament que se’ns encomanaven recció d’Albert Gorchs, que té cura del control 9_ 5.\ncap.01_15 anys d’innovació social econòmic de manera eficient i discreta, amb el seva demostrada experiència i visió estratè- conductes o desconeixements, actituds, opi- grans canvis socials i econòmics que s’estan suport constant de Laura Soms. gica, i per la directora de l’Institut, Sílvia Am- “DEP innova “DEP aporta nions i comportaments. produint des de fa anys van a favor de la nos- blàs, que avui és la responsable màxima de la tra activitat professional i del model d’empresa bona feina de tot l’equip, per la seva capacitat tenint pensament DEP pot innovar des de fa quinze anys per- que vam crear l’any 1995. Actualment DEP és una organització especia- de treball, competència tècnica i habilitat en litzada en l’àmbit social que realitza activitats la gestió dels recursos humans. El seu és un el ciutadà estratègic què té uns clients que volen que ho fem. Uns de recerca sociològica, consultoria i serveis re- clients que saben que el coneixement expert La societat del coneixement és una oportuni- lacionats amb l’obtenció, gestió i difusió din- exemple d’un dels trets definitoris de DEP: una escola de sociòlegs i politòlegs. sempre i capacitat i la informació social els ajuda a fer millor la tat i un repte per a DEP i, probablement formació. DEP dóna suport a empreses, seva activitat professional i directiva, sovint també, en bona mesura, per a les economies institucions públiques i entitats sense afany de al centre executiva de gran responsabilitat i repercussió pública. desenvolupades. Com ho és Internet, les lucre en la seva presa de decisions tàctiques i DEP està configurat actualment en cinc àrees Presidents, Consellers, Alcaldes, Polítics, Di- xarxes socials, nascudes a l’empara d’aquest estratègiques, tot aportant-los coneixement i que expressen la nostra especialització en de la per crear, rectors Generals, Directors de Màrqueting o poderós mitjà, i la tecnologia; la globalització eines per a una bona comunicació. l’àmbit social: Educació i Formació, encapça- Comunicació i Tècnics són els nostres inter- i l’espai europeu, i el ressorgiment de les lada per Vanessa Hernández, Polítiques So- perspectiva.” desenvolupar locutors habituals. A ells els devem bona part identitats nacionals i culturals; l’aposta per la cials i Treball, dirigida per Jillian Reynolds, del que som. formació i l’educació; la sostenibilitat i la Aquesta especialització ens ha permès créixer Serveis i Consum, coordinada per Pere Casa- i consolidar preocupació per un major equilibri entre els quantitativament i qualitativament. Per això mayor, Polítiques i Política, encapçalada per l’any 2005 vàrem inaugurar unes noves ofici- Míriam Gabriel, i Salut, portada per Sílvia projectes En aquest període de quinze anys de treball països rics i els pobres, etc. nes al barri del Clot que ens permetessin tre- de recerca hem pogut comprovar la comple- ballar més còmodament. Rueda. A més, s’acaba de crear l’àmbit Inter- nacional, amb Rachel Nelson al capdavant. concrets.” xitat de moltes situacions i l’existència de El reconeixement de la intensa activitat realit- moltes oportunitats. Hem facilitat la presa de zada al llarg d’aquests quinze anys de recerca decisions dels nostres clients, limitant el seu social i de recollida, endreça, gestió i difusió de L’equip humà actual del grup, format per Els resultats de la feina que es fa en cadascun marge d’error, i aportant una visió sincera i la informació, d’una banda, i d’assessorament 34 persones, és d’una qualitat humana i pro- d’aquests cinc àmbits posa de manifest una de equànime davant dels dubtes i la incertesa. estratègic, de l’altra, ens encoratja a continuar fessional excepcional. Com ho ha estat al llarg les tesis fonamentals de DEP: la innovació so- Hem aportat pensament estratègic i capaci- donant suport eficient, concret i constant, uns dels quinze anys passats. A DEP treballen titu- cial és una eina de transformació de la realitat. tat executiva per crear, desenvolupar i con- quants anys més, a totes aquelles persones i lats superiors i màsters en Sociologia, Ciències Polítiques i de l’Administració, Demografia, solidar projectes concrets. organitzacions que ens ho demanin. • Psicologia, Pedagogia, Enginyeria Informàtica, DEP innova des de fa quinze anys amb una Periodisme, Economia, i fins i tot Medicina. visió fresca i una metodologia que tracta de re- Aquesta vocació innovadora, que és un dels pi- Tots ells conformen un equip estable, inquiet, soldre temes socials complexos i problemàti- lars de la nostra empresa, ens permet dir, mo- exigent, rigorós i valent, que ha trobat a DEP ques noves i de sempre amb rigor. DEP innova destament, que tenim un gran futur. En un un bon espai per créixer professionalment. tenint sempre al centre de la perspectiva el ciu- període de greu crisi econòmica i financera en tadà, que és usuari de serveis públics o privats, què es troba immers el nostre país i el món que pot ser estudiant, malalt, consumidor, elec- sencer pot semblar presumptuosa aquesta L’equip de DEP està actualment dirigit a nivell tor, associat... el ciutadà o ciutadana que té afirmació. Però el cert és que no tenim por de_10 de grup per Josep Lluís Segú, que aporta la dubtes i certeses, il·lusions i preocupacions, l’esdevenidor. Al contrari. Considerem que els 11_ 6.\n15 àmbits cap_02_12 7.\nEl 64,7% 1_Comunicació i publicitatdels catalansconsidera Programa de televisió “L’aventura quotidiana” (TV3). Enquesta d’opinió “Internet és el millor canal d’informació” i comportament dels ciutadans.que el millor Broadcaster. (any 2001)canal 17,7% Totalment 6,9% Totalmentd’informació d’acord Sí 64,7% No 35,3% en desacord 47,0% 28,4%és Internet. Més aviat d’acord Més aviat en desacord “Tinc coses més interessants a fer que anar al gimnàs” 18,2% 5,9% Totalment Totalment d’acord en desacord Sí No 47,0% 65,2% 34,8% 28,9%DEP treballa per a mitjans de comunicació, Més aviat Més aviatprogrames de televisió i portals d’Internet, per d’acord en desacordals quals realitza sobretot enquestes d’opiniópública. DEP avalua campanyes publicitàriesi realitza estudis sociològics i de mercat per aagències publicitàries i grups de comunicació. 15_ 8.\ncap.02_15 àmbits_Comunicació i publicitat Josep Cuní PERIODISTA, DIRECTOR DE LA PRODUCTORA DE RÀDIO I TELEVISIÓ BROADCASTER Josep Cuní és periodista. Amb el seu programa “Els matins amb Josep Cuní” a Catalunya Ràdio va ser líder d’audiència durant anys, cosa que succeïa per primer cop en la història de la ràdio en català (1985-1995). Ha estat molt vinculat a Televisió de Catalunya, amb programes relacionats amb l’actualitat: “A debat”, “Així és la vida”, “Les notícies amb Josep Cuní”, “La tarda és nostra”, “L’aventura quotidiana” i “Coses que passen”. Actualment dirigeix i presenta “Els matins”, programa diari de cinc hores de durada, a TV3. És també director de la productora de ràdio i televisió Broadcaster. “Les noves tecnologies ens han www.broadcaster.cat de permetre apropar-nos més i millor a les persones” L’Institut DEP va realitzar l’any 2001 Ara, a “Els matins”, a TV3, continua recollint L’any 2004 la productora Broadcaster, que dels mitjans de comunicació...-, cosa que a una sèrie d’enquestes sobre la vida l’opinió dels catalans, a través de correus Un 40,7% vostè dirigeix, va encarregar a DEP una in- hores d’ara encara està pendent. electrònics, facebook, SMS, telèfon... vestigació qualitativa sobre la percepció quotidiana per al programa de TV3 “L’aventura quotidiana”. de ciutadans que la ciutadania té de la informació del Sí. En aquest cas, però, les dades que ens ar- Són uns quants els qui modifiquen els trànsit que ofereixen els mitjans de comu- riben tenen un valor orientatiu, no científic. De necessita nicació. Quines van ser les principals con- plans del cap de setmana després de co- A vostè li agrada encetar un debat a la te- tota manera, anem afinant el mecanisme: ara nèixer la previsió del temps però són pocs levisió amb dades sociològiques obtingu- ja no s’accepta més d’un correu del mateix el cafè per clusions? Com valoraven la “qualitat” de la informació del trànsit els enquestats? els qui canvien de ruta després d’haver emissor quan es tracta de contestar la pre- sentit a la ràdio que els espera un embús des per a l’ocasió. gunta del dia via web. funcionar millor. De manera força negativa. La consideraven on han previst circular. Sí, considero que són un bon element per poc útil, poc creïble -no sempre coincideix amb obrir i centrar el debat. Són un valor afegit que (any 2001) No hi són a temps! Quan senten la informació el que els conductors observen directament-, i permet emmarcar i fonamentar el motiu que Quan realitzes una enquesta presencial, a la ràdio ja són a prop de l’embús. A més, la afirmaven que es difon de manera poc precisa es planteja. ets tu qui esculls la mostra. En canvi, en xarxa viària de Barcelona ofereix poques alter- i poc entenedora. una enquesta “on line” no pots triar qui natives. És una ciutat densa, encaixada entre respon, de manera que la mostra no és el mar i la muntanya. Si t’agafa un accident a Quan, l’any 2001, vostè dirigia i conduïa, al gaire representativa: acostumen a respon- Encara hi ha molta feina a fer pel que fa a la ronda, tens poques sortides. I un problema costat de Glòria Serra, el programa “L’a- dre els extrems. la terminologia de la informació del trànsit. a les rondes acaba afectant bona part dels ventura quotidiana” a TV3, l’Institut DEP va accessos a la ciutat per l’efecte dòmino. Sí. Quan sentim l’home -o la dona- del temps fer-se càrrec de les enquestes que es pre- Sí, és clar. Recordo que, en una ocasió, una tenim la sensació que empren una terminologia sentaven en aquest espai. persona em va dir: “Mira què diu l’enquesta, adequada i entenedora. En canvi, quan sentim La ràdio és el mitjà preferit per informar- quanta gent que està a favor del que diem no- Eren enquestes sobre l’opinió i el comporta- els qui ens parlen del trànsit, no. Estan clars se del trànsit, oi? saltres!” I ella mateixa havia fomentat la parti- ments dels ciutadans en temes molt diversos els topònims, els punts quilomètrics i la xarxa cipació perquè sortís el resultat que desitjava. Sí, i al cotxe, per la qual cosa qualsevol incidèn- de la vida quotidiana: els motoristes, els pro- de carreteres... ductes “light”, el tabac, la infidelitat, el cafè, el cia t’agafa ja en ruta i, sovint, a prop de l’incident. reciclatge, els tatuatges i els “piercings”, els te- Continua tenint màgia la xifra als mitjans Tot i això, quan es parla, per exemple, de la lèfons mòbils... En aquell espai volíem reflectir de comunicació. BV-4608, la major part d’oients no saben La ràdio i el cotxe són una parella ben la realitat social complementada amb les mos- quina carretera és. avinguda. tres demoscòpiques. I es va evidenciar la Sí. De tota manera, insisteixo: jo sóc molt crític manca d’informació real que hi havia, malgrat amb l’ús que sovint se’n fa. Sempre els dic als Sí. I a més hi ha moltes expressions que són Efectivament. Segons l’Estudi General de Mit- que el tema que tractàvem era el consum en el meus col·laboradors: “No donem mai una xifra enteses de diferent manera. No tothom entén jans, un 30% llarg de persones que diuen que seu sentit més ampli. relativa sense conèixer l’absoluta. Si diem, per igualment “retenció”, “problemes”, “aturades”, escolten la ràdio ho fan des del cotxe, amb un exemple, que la delinqüència ha augmentat el “aturades intermitents”... Per això una de les doble comportament: al matí, quan van de casa 20% a La Rambla d’un any a l’altre, hem de dir propostes de l’estudi de DEP era consensuar la a la feina, prefereixen escoltar les notícies, i al també el nombre de persones: és molt diferent definició dels termes per part dels qui els utilit- vespre, de la feina a casa, música. Al matí van_16 que siguin 100 o 1.000 persones”. zen -el Servei Català de Trànsit, els professionals contrarellotge i al vespre s’ho agafen amb cal- 17_ 9.\ncap.02_15 àmbits_Comunicació i publicitat ma. Des d’aquest punt de vista és lògic que Com qualificaria aquesta relació? Vostè ha manifestat en alguna ocasió que de començar el debat; ho veig en els espec- un embús al matí indigni més i faci cremar De promíscua. La informació que sorgeix d’a- Un 13,1% El 83,3% la llibertat ens fa por, a Catalunya. tadors... Aquí debatem sobre tres o quatre més adrenalina al conductor aturat que no pas qüestions que sempre solen ser les mateixes, al vespre. questa relació té connotacions fraudulentes. dels catalans de les persones La llibertat comporta assumir riscos i no els que parteixen de punts poc elàstics, molt blo- Un s’erigeix en font informativa i l’altre en volem assumir. En un sentit legal, tenim lli- quejats, de manera que no faciliten que el missatger de qui vol que es transmeti una de- estaria disposat creu que bertat d’expressió, però ens autocensurem debat existeixi. Dos monòlegs no vol dir ne- Per tant, la informació del trànsit cal fer- terminada informació o un punt de vista. De ve- constantment. Ho veig en els convidats, abans la sobretot al matí, quan s’escolten les gades, fins i tot, de qui vol llançar globus sonda a fer-se la majoria cessàriament diàleg. • notícies. a través dels mitjans. Jo intento mantenir-me’n Sí. I per això totes les emissores de ràdio l’han al marge, sincerament, encara que no sempre un “piercing” de trucades ho aconsegueixo. incorporat independentment del seu contingut programàtic. I fa poc s’hi ha afegit la televisió. o un tatuatge. que fa amb Les noves tecnologies han facilitat la feina (any 2001) el mòbil són a moltes professions, també al periodisme. Com la majoria de professions, el perio- disme s’ha transformat molt en pocs anys. Però no tot són avantatges. innecessàries. Alguns mitjans i professionals segueixen Cal fer-ne un bon ús, de les noves tecnologies, (any 2001) camins difícils de justificar. no per ser esclaus de la màquina sinó per apro- Sí, molts periodistes volen ser els primers a par-nos més i millor a les persones, i posar-les donar una informació només per penjar-se la a la seva disposició. Les noves tecnologies medalla d’haver-la donat deu segons abans també han d’anar a favor dels valors, no només que l’altre, sense preocupar-se de contextua- dels interessos. litzar-la ni d’informar-ne a fons. Molts pensen que tenen una exclusiva -cosa que gairebé mai Permeten que tothom sigui emissor, però... és certa, perquè no és una notícia que hagin no és clar que el poder el tingui el ciutadà. esbrinat ells-, quan en realitat es tracta d’una primícia, que acabaran donant els altres mit- Bé, pot passar, efectivament que gràcies a la jans, potser de manera més precisa. Quin sen- tecnologia les empreses puguin ser més for- tit té aquesta pressa?, quin sentit té voler ser tes, més potents, amb més poder de decisió el primer? Com a conseqüència d’aquesta mala per dir què és i què no és notícia, i que així s’a- pràctica, en força ocasions alguns periodistes llunyi la possibilitat d’intervenir-hi, de contrastar no informen sinó que deformen. D’altra banda, la informació i de poder triar entre versions di- també sóc molt crític amb la relació que s’es- ferents. Això ens pot convertir en espectadors tableix entre els polítics i els periodistes, entre d’una realitat que en el pla mundial depengui alguns polítics i alguns periodistes. de molt poques mans. 19__18 10.\ncap.02_15 àmbits_Comunicació i publicitat Enric Pujadas PRESIDENT DEL GRUP BASSAT OGILVY Enric Pujadas va cursar la carrera de Ciències Empresarials i va realitzar el Màster en Direcció d’Empreses a ESADE. PADE (Pro- grama d’Alta Direcció d’Empreses) a l’IESE. Des del 1982 la seva carrera professional s’ha desenvolupat a Bassat Ogilvy. Al llarg d’aquests anys ha intervingut en el plantejament estratègic de comunicació de les marques de quasi tots els clients d’aquesta agència. Actualment és President del Grup Bassat Ogilvy. Ha estat vicedegà del Col·legi de Publicitaris de Catalunya. www.ogilvy.com “El món digital suposa en gran part la fusió de la investigació i la publicitat” Malgrat que el món de la publicitat Faci’ns cinc cèntims de David Ogilvy. part la fusió de la investigació i la publicitat. Encara de publicitat ens cal treballar amb menys “gla- està basat en la creativitat, la investi- David Ogilvy va fundar l’any 1948 l’agència “La publicitat hi ha, però, certa resistència al canvi. Penso que mour” i menys pressupost, però amb més idees algunes empreses no estan invertint en l’aspecte i més eficàcia. L’important per a les empreses gació contribueix decisivament a que aquesta creativitat sigui encertada per Hewitt, Ogilvy, Benson & Mather. Ell procla- mava que cada anunci és part de la inversió a “on line” permet digital tot el que haurien d’invertir. I crec que ani- és que les seves marques siguin percebudes rem veient moltes innovacions en el terreny digi- pels consumidors com unes marques pròximes, a l’objectiu que es proposa. llarg termini en la personalitat de la marca. fer enviaments tal que encara avui són difícils d’imaginar. que les entenen, que si hi ha un problema són Ogilvy va ajudar a crear algunes de les mar- Quina importància té la investigació d’ac- ques més reconegudes al món: American molt segmentats, a prop... Per això, les empreses han de crear tota una sèrie de ponts de comunicació que els tituds i opinions dels ciutadans per al món Express, Sears, Ford, Shell, Barbie, Pond’s, Al món digital tothom pot emetre missat- de la publicitat? Dove i Maxwell House, i més recentment, IBM destinats a ges, crear una pàgina web... Això ha perju- permetin tenir contacte amb les marques. Fa uns anys dèiem que era necessari tenir una i Kodak. Era un home alhora pragmàtic i ro- dicat la publicitat? Essencial. Malgrat que el món de la publicitat màntic. Avui és recordat per unes quantes de públics específics, Internet pot ser una eina poderosa per al ciu- gran idea. “Si el teu anunci no conté una gran idea, passarà com un vaixell a la nit”, deia David està basat en la creativitat, la investigació con- les campanyes més famoses de la publicitat. tribueix decisivament a que aquesta creativitat Potser la més coneguda és la de la frase: “Als ha abaratit tadà i perillosa per a les empreses, ja que es Ogilvy. Ara, cal anar una mica més enllà: no fa falta només tenir una idea, sinó un ideal de sigui encertada per a l’objectiu que ens propo- 60 quilòmetres per hora, el soroll més fort en pot consensuar un missatge contrari als inte- sem. A Bassat Ogilvy no fem obres d’art sinó aquest nou Rolls-Royce prové del rellotge costos, ha ressos de la companyia. Trobar-se amb grups marca. Quan les marques són realment po- creativitat aplicada a uns objectius comercials. organitzats que parlin malament de la teva tents, d’alguna manera formen part de les nos- elèctric”. Com més precisa sigui la investigació i més provocat un marca, com succeeix a Internet, no li fa gràcia tres vides i, llavors, han de tenir certs ideals. ben llegida estigui, més podrem afinar la cam- a cap empresa, però som en un mercat en el panya. Nosaltres pensem que val més la pena De quina manera ha afectat la digitalització gran canvi qual la comunicació va en totes direccions. Les La televisió ha anat perdent protagonisme a la publicitat? marques han de ser, més que mai, honestes en dedicar esforços a fer una recerca prèvia a una campanya publicitària que fer-la un cop s’ha re- La digitalització ha estat una gran revolució per en les formes la seva comunicació: estan molt més exposa- a la societat i també per a la publicitat: a des. Jo, que porto molts anys al món de la co- més del “boom” d’Internet s’ha produït una alitzat, que val més la pena conèixer amb detall les preferències dels consumidors que només a molts àmbits de la societat, també per al món de la publicitat. És una revolució tan sols com- de treball... municació, crec que això és absolutament segmentació de canals de televisió. avaluar l’impacte publicitari d’un “spot”. Fins fa relativament pocs anys els empresaris i direc- parable a l’arribada de la televisió. Permet fer enviaments molt segmentats, destinats a pú- A més, tot el fantàstic, perquè aquelles marques que tenen un comportament honest són les que triomfen. Bé, molta gent està veient la televisió a la seva pantalla de l’ordinador. Gràcies a Internet es pot tius d’empresa d’aquest país funcionaven bas- tant intuïtivament, però això ha anat canviant: blics específics, ha abaratit costos, ha provocat un gran canvi en les formes de treball... A més, que és digital veure la televisió des de qualsevol lloc del món on hi hagi connexió a la xarxa i en qualsevol Ara tot és més complex, no només perquè han anat dedicant més atenció a l’anàlisi i l’es- tot el que és digital és immediat, sí, immedia- és immediat els consumidors també tenen la paraula hora. La televisió no està morta, ni de bon tros. tratègia. Per això el mercat de la investigació tíssim, i mesurable. A Bassat Ogilvy hem creat Quan va aparèixer la televisió semblava que la sinó també per la competència ferotge que social està creixent més que el de la publicitat. el cap de desenvolupament digital perquè pen- i mesurable.” hi ha al món de la publicitat, oi? ràdio tenia els dies comptats, i no va ser així. David Ogilvy, el fundador d’Ogilvy, abans de fer sem que aquest és un aspecte clau. El mercat Tampoc morirà la televisió. El que passa és que cada campanya, sempre es mirava la investi- et diu immediatament si una acció comunica- Sí. El gran repte és saber arribar als consumi- s’ha de resituar. Cada mitjà ha de trobar el seu gació que s’havia realitzat a propòsit. I és que tiva agrada o no, i de seguida pots corregir-ho; dors, els quals han de fer front a entre 3.500 i paper, en aquest món digital. Ara el principal abans de ser publicitari havia treballat en in- de manera que podem fer centenars de cam- 5.000 missatges de màrqueting diaris, i acon- drama l’està vivint la premsa escrita, que ha per-_20 vestigació, concretament a l’Institut Gallup. panyes al mes. El món digital suposa en gran seguir captar la seva atenció. A les agències dut molta publicitat. 21_ 11.\ncap.02_15 àmbits_Comunicació i publicitat Els classificats dels diaris gairebé han tradicionals; ara ja representa menys del 50% desaparegut! del negoci. La resta procedeix d’altres espe- “Val més la pena cialitats del món de la comunicació com el màr- Sí, Internet ofereix molta més riquesa, tant pel queting directe, les relacions públiques, el conèixer que fa a l’aspecte visual com al text, i els preus disseny, les comunicacions digitals... Més que per als anunciants són molt més assequibles. una agència de publicitat ara ens considerem amb detall I mentrestant els anuncis ens han de con- un grup que treballa en qualsevol àrea de co- municació comercial. A més, d’un temps ençà, les preferències tinuar sorprenent. la internacionalització i la bona reputació que té la creativitat d’aquest país més enllà de les dels consumidors Jo continuo sorprenent-me de moltes de les campanyes. El ser humà és creatiu, i encara nostres fronteres ens ha dut a proposar idees i realitzar campanyes per a marques lí- que només que moltes vegades pugui semblar que tot està inventat, afortunadament cada dia descobrim ders a nivell mundial. En els darrers anys hem col·laborat amb DEP en diversos estu- avaluar l’impacte noves formes de sorprendre. Hi ha una cosa que considero molt important: que la creativi- dis per comprendre les necessitats dels con- publicitari sumidors o ciutadans, que han estat molt útils tat sigui viscuda per tots els que treballen a l’a- gència, no només pels creatius. per a les estratègies de comunicació dels d’un “spot”.” nostres clients. • Vostè va començar a treballar a Bassat Ogilvy l’any 1982. Sí, ja fa uns quants anys... Quins records té d’aleshores? La publicitat era un terreny força verge i tenia un gran poder d’atracció. Hi havia moltes coses per fer. Com ha vist l’evolució de l’empresa Bassat Ogilvy en tots aquests anys? Els grans canvis s’han produït sobretot els úl- tims deu anys. A la dècada de 1990 la nostra_22 activitat principal era la publicitat en mitjans 23_ 12.\nLa majoria 2_Economia i empresade catalansdesconeix Coneixement i percepció dels impostos. Enquesta d’opinió a ciutadans i empresaris. Departament d’Economia i Coneixement real dels impostosels diferents Finances. Generalitat de Catalunya. (any 2002) 76,8%impostos i 73,8%taxes queels afecten. 39,3% 35,0% 34,8% 24,8% 21,0% 14,8% IVA IRPF Taxes Patrimoni IAE Succes- Impostos Transmis- sions i especials sions donacionsDEP col·labora amb sindicats, patronals icol·legis professionals en l’anàlisi de la satis-facció, les necessitats i l’avaluació de serveissegons l’opinió dels associats. DEP treballaper als governs en matèria de coneixement iavaluació de polítiques econòmiques i en lacreació d’estadística oficial. 25_ 13.\ncap.02_15 àmbits_Economia i empresa Francesc Homs i Ferret ECONOMISTA. SOCI PRESIDENT DE RJCE CONSULTORIA D’EMPRESES Francesc Homs va iniciar la seva carrera professional com a professor d’economía industrial a la Universitat Autònoma de Bar- celona. Va ser diputat al Congrés de Diputats, regidor de l’Ajun- tament de Barcelona i diputat al Parlament de Catalunya. Va ser Conseller d’Economia i Finances de la Generalitat (2001-2003). És President Executiu de RJCE Consultoria d’Empreses i Presi- dent d’Abertis Logística. www.rjce.net “El govern, per prendre decisions, ha de tenir molta informació dels ciutadans i de les empreses” L’Institut DEP va realitzar del 2001 al d’Economia. Des de l’Institut Català de Finan- no només de les propostes de la Conselleria impostos de l’Estat a la Generalitat. La majoria 2003 l’Observatori sociològic de la si- ces havíem obert unes línies de finançament i Només l’11% d’Economia sinó de la major part d’iniciatives de catalans, amb independència de la seva avals a petites empreses i professionals, amb la del Govern. Des d’aquesta Conselleria estàvem ideologia, deien: cal que els impostos es ges- tuació econòmica de Catalunya. col·laboració de l’ICO (Institut de Crèdit Oficial) de catalans més ocupats a fer viables financerament de- tionin des de Catalunya. Finalment, l’estudi feia i de diverses entitats financeres i volíem saber terminades accions que a explicar-les. I de la una sèrie de recomanacions, entre les quals Quin era el principal objectiu de l’Obser- com es valoraven. A més, el Govern havia iniciat coneix major part de les nostres iniciatives hi havia un destacaven la d’impulsar una política d’educa- vatori sociològic de la situació econòmica de Catalunya, que va realitzar durant uns la concessió d’ajudes a la gent gran amb de- pendència i a les famílies amb fills menors de el percentatge coneixement baix. Ara, això sí, la gent que co- neixia les accions que dúiem a terme les valo- ció fiscal i la d’explicar especialment els im- postos cedits a la Generalitat. anys DEP per al Departament d’Economia i Finances, que vostè dirigia? tres anys, unes mesures que afectaven a molta gent, i ens interessava saber també com es va- d’IVA que rava positivament. La realització de l’Observatori sociològic Conèixer l’opinió dels ciutadans i del món em- loraven. El govern, per prendre decisions, ha de tenir informació dels ciutadans i tenir molt amb s’aplica al pa, És lògic que la major part de recursos de de la situació econòmica de Catalunya va presarial sobre la situació econòmica, la seva l’administració es destinin a l’acció i no pas coincidir amb l’acord de finançament de la valoració de la política econòmica i de la ges- compte la seva opinió. El Departament d’E- conomia és el responsable del control del la llet o la farina, a la difusió. Generalitat amb el Govern espanyol, que tió de la Generalitat. va representar la cessió del 33% de l’IRPF, pressupost i ha de tenir criteri sobre les priori- i el 55% Sí, és clar. Però pot passar que a alguns col·lec- el 35% de l’IVA i el 40% dels impostos es- tats a l’hora d’esmerçar els recursos. Per això tius que poden beneficiar-se del que fas no els En quin període va realitzar-se? necessita uns canals d’informació permanents. a una peça arribi la informació. Per això és important fer- pecials (alcohol, tabac i hidrocarburs). Del 2001 al 2003. M’hauria agradat que ha- ne difusió. Sí, aquest acord va representar un increment gués tingut més continuïtat i poder conèixer No es pot qualificar de departament neu- de roba. important de recursos per atendre les necessi- com anaven evolucionant les opinions. Però es tats dels ciutadans. D’aquest increment ha vis- tre, doncs, el d’Economia. (any 2002) Els impostos van ser un dels temes cen- va acabar la legislatura i vam haver de deixar cut el govern tripartit de la Generalitat els trals de l’estudi. Quins eren els resultats? el Govern. No. És un departament transversal. Per això darrers set anys. ha de tenir informació sobre l’evolució del Les enquestes ens deien que els ciutadans te- mercat, de la societat i de les opinions que nien un coneixement baix sobre el contingut Quantes onades es van fer? De tota manera, la clau de la caixa la con- els ciutadans i els empresaris tenen de l’acció dels impostos i la seva finalitat. I la majoria volia tinuava -i la continua- tenint Madrid, oi? Cinc. de govern. que disminuïssin, tot i que expressaven que es- taven d’acord a pagar-los. No ben bé. Des d’aleshores ja era compartida. És a dir, ja hi havia corresponsabilitat fiscal: tant Quina utilitat tenia per a vostè i el seu Els van sorprendre algunes de les dades la Generalitat com l’Estat recaptaven impostos. equip de la Conselleria d’Economia i Fi- que oferia l’Observatori sociològic de la si- Això passa a tot arreu... nances l’Observatori sociològic de la si- tuació econòmica de Catalunya? No. Hi ha països on els ciutadans ja estan d’a- tuació econòmica de Catalunya? També preguntàveu sobre l’evolució del Per un costat confirmaven unes intuïcions cord amb els impostos que paguen, saben molt pes econòmic de Catalunya en els cinc Ens proporcionava informació, d’una manera sobre tendències que ja observàvem. De tota bé a què es destinen. D’altra banda, vam cons- anys anteriors, oi? ordenada i sistematitzada, de la percepció que manera, la meva sorpresa va ser que hi havia tatar una alta acceptació a la idea de transferir_26 la societat tenia de la tasca de la Conselleria un gran desconeixement de l’acció de govern, en la seva totalitat la recaptació i gestió dels Sí. 27_ 14.\ncap.02_15 àmbits_Economia i empresa I què deien els ciutadans i els empresaris? econòmica de la nova seu de la Fira a L’Hos- pitalet. La Fira de Barcelona ens preocupava Més del 70% Deien que Catalunya havia perdut pes econò- mic respecte els anys anteriors; concretament especialment perquè havia anat perdent pes i dinamisme, i des de la Generalitat havíem posat coneix ho deien el 38,1% dels ciutadans i el 44,7% dels empresaris, segons les dades de l’onada força recursos per redreçar aquella tendència a la baixa. l’IVA i l’IRPF. d’octubre del 2003. En canvi, Coincidia amb el que deien les dades, aquesta percepció? La realització de l’Observatori també va co- incidir amb l’entrada en vigor de l’euro, oi? els impostos Era una pèrdua de pes relatiu. L’economia ca- Efectivament. I observàvem que els ciutadans especials, els talana gaudia de bona salut, estava guanyant veien que tenia avantatges però també alguns productivitat, creixia la seva posició als mercats inconvenients. En alguns sectors de consum de successions internacionals, s’estaven introduint noves tec- els preus van pujar més que el raonablement nologies, la formació estava donant resposta a esperat pels efectes de l’euro. La nova moneda i els de les demandes de les empreses, els beneficis es reinvertien... El que passava és que la resta europea ha tingut efectes positius sobre l’eco- nomia espanyola; no obstant això, ha generat transmissions de les comunitats autònomes també s’havien desenvolupat i per això, en termes relatius, Ca- una modificació dels valors dels béns i serveis que ha creat una tendència moderada a l’alça són coneguts talunya perdia pes. Però que la resta d’Espa- nya vagi bé no ha de preocupar mai Catalunya. de preus. • per menys Avui Europa està experimentant una pèrdua de pes relatiu en l’economia mundial a causa del del 25%. creixement dels països menys desenvolupats (any 2002) d’altres continents, però al mateix temps té més oportunitats de negoci en aquests països. L’Observatori sociològic de la situació eco- nòmica de Catalunya va fer-se a l’època en què es va construir la nova Fira de Barce- lona a la Gran Via, fet que va ser reflectit a l’estudi. Sí, i la majoria d’enquestats no sabien que la_28 Generalitat havia estat la principal impulsora 29_ Recommended\nManaging your Public Domain CV 1: Why Mahara?\nVULNERABILIDAD Y DEBILIDAD QUE PUEDEN EXPLORAR LOS ATAQUES.Trabajo de power p...\nRoof Repairs Katy, TX | Duran's Roofing


territoris.cat / ACN 12:33 02/12/21\nA LA REGIÓ SANITÀRIA TAMBÉ HI HAURÀ PUNTS DE VACUNACIÓ A LLEIDA, MOLLERUSSA I ALCARRÀS\nA més a més, en aquests espais, es poden imprimir el certificat Covid les persones que tinguin dificultats per descarregar-se'l digitalment\nja punt massiva el tarrega está\nPla curt on es pot veure com posen una vacuna de la Covid-19 a un home a Tàrrega - Foto: Oriol Bosch\nEl punt de vacunació massiva contra la Covid-19 a Tàrrega ja està plenament operatiu des de primera hora d'aquest dijous. Dos mesos després de tancar l'equipament pel baix nombre de persones que hi anaven a vacunar-se, Salut ha tornat a habilitar l'Espai Mercat per reforçar ara la campanya d'immunització amb terceres dosis a majors de 65 anys però també segones i primeres dosis a d'altres persones que encara no havien rebut la pauta completa.\nL'augment de casos positius, l'entrada en funcionament del passaport Covid per a la restauració i l'aparició de la nova variant òmicron, han contribuït també al repunt de la vacunació al conjunt del país\nA la Regió Sanitària també hi haurà punts de vacunació a Lleida, Mollerussa i Alcarràs.\nDes que es va començar a administrar la vacuna contra la Covid-19 a la població en general, l'Espai Mercat de Tàrrega havia estat un dels centres de vacunació massiva que Salut havia instal·lat a la demarcació de Lleida. L'1 d'octubre va tancar portes davant la davallada de la demanda per posar-se la vacuna i es va traslladar temporalment l'administració de dosis en una sala d'actes de la Biblioteca Comarcal. Quan va començar la campanya de vacunació de la grip a l'octubre, l'Espai Mercat es va tornar a habilitar com a punt d'administració i ara, novament, s'ha tornat situar en aquesta instal·lació la vacunació contra la Covid-19.\nEn aquest punt es vacuna majoritàriament amb cita prèvia, primeres i segones dosis, però sobretot la tercera dosis per a majors de 65 anys. El fet que la població hi acudeixi amb hora programada, agilitza el tràmit d'acollida i ajuda als professionals a treballar de forma més ordenada.\nA l'Espai Mercat de Tàrrega, que es va començar a muntar dimecres, s'hi administrarà el vaccí de dilluns a divendres, de nou del matí a dues de la tarda i de quatre de la tarda a set del vespre.\nPer la seva banda, les Escoles Velles d'Alcarràs també han reobert com a punt de vacunació massiu aquest dijous. A més a més, a Mollerussa també s'obrirà un nou punt de vacunació poblacional en un espai i una data encara per determinar.


USTEC·STEs QUALIFICA D’INDECENTS ELS PRESSUPOSTOS PER EDUCACIÓ PRESENTATS PER LA CONSELLERA RIGAU\nUSTEC·STEs denuncia la retallada dels pressupostos d’educació, que s’han reduït un 12 % en els dos últims anys, cosa que ens ha fet recular a l’import del 2007, malgrat l’increment de 100.000 alumnes que hi ha hagut en aquest mateix període de temps.\nUSTEC·STEs denuncia que la major part de la reducció (200 milions) afecta els salaris del professorat i del personal laboral, cosa que fa evident el menyspreu de la consellera a la seva tasca docent.\nUSTEC·STEs exigeix uns pressupostos dignes per una educació pública de qualitat i això passa necessàriament per un augment i no pas per una disminució dels pressupostos d’educació.\nUSTEC·STEs denuncia que la retallada del 25% de les subvencions a les llars d’infants i a les escoles de música, juntament amb la disminució de les beques, implica castigar també les famílies amb menys recursos.\nLa proposta de la Sra. Irene Rigau és una proposta classista i populista, que deixa més desprotegits els sectors que ja estan patint més la crisi: els treballadors i treballadores de l’educació i les famílies amb menys recursos.\nUSTEC·STEs fa una crida a la mobilització ciutadana en defensa de l’ensenyament públic i la seva qualitat i aprofita per convocar tota la comunitat educativa a la MANIFESTACIÓ d’aquest proper dissabte, 28 de gener, a les 5 de la tarda a la plaça de Catalunya, en defensa dels serveis públics i en contra de les retallades.


Prova d'accés per a més grans de 25 anys - Universitat d'Andorra\nHome / Requisits d’admissió / Prova d’accés per a més grans de 25 anys\nLes convocatòries de la prova d’accés als estudis d’ensenyament superior es duen a terme durant el mes de maig. Cada candidat/a disposa d’un nombre il·limitat de convocatòries per superar les proves i la convocatòria no es considerarà esgotada quan el candidat no s’hagi presentat a cap dels exercicis, tant de la prova general com de la prova específica. En el moment que l’estudiant és considerat “apte” en les proves d’accés, podrà matricular-se a la Universitat d’Andorra.\nA causa de de les mesures excepcionals establertes pel Govern d’Andorra, atesa la situació d’emergència sanitària causada pel coronavirus SARS-CoV-2, la convocatòria del maig del 2020 es va haver d’ajornar (consultar l’Avís d’ajornament del 30-3-2020) i finalment va tenir lloc els dies 13 i 20 de juny de 2020 (consultar l’Avís de nova convocatòria del 20-5-2020).\nSol.licitud de revisió de l’examen 2020\nAvís de convocatòria a la prova d’accés als estudis d’ensenyament superior per a persones més grans de 25 anys (darrera convocatòria)\nDecret del 25-10-2017 d’aprovació del Reglament de la prova d’accés als estudis d’ensenyament superior per a persones més grans de 25 anys\nNormativa i horaris de la darrera prova d’accés\nLlengua estrangera (a triar entre anglès, espanyol o francès)\nModels d’exàmens d’edicions anteriors


Final d'agost eclèctic - Diario de Mallorca\nFinal d'agost eclèctic\nSimfònica.- Per avui horabaixa s'anuncia a l'Hotel Formentor un concert en el qual la nostra Simfònica acompanyarà el pianista Juan Pérez Floristán en la interpretació del Concert per a piano i orquestra número 2 de Beethoven i el Concert número 1 de Txaikovski. La cita és a les 20 hores.\nPer avui també i dins el cicle Sonam per tu de la mateixa Simfònica i en el Castell de Bellver (21.30h), un duo de violí i piano interpretaran una sonata de Beethoven, una de Mendelssohn i una col·lecció de miniatures musicals de Kreisler.\nDemà, el mateix cicle i en el mateix espai ens proposa un trio de volí/viola, violoncel i flauta amb Elisabeth Romero, Luis Correa i Enrique Sánchez, respectivament, el qual interpretarà un programa entorn de la família Bach, amb peces del mestre i d'alguns dels seus fills. La cita és a les 21.30 h.\nVeu i piano.- Ainhoa Arteta torna al Teatre Principal de Palma avui vespre (20 h) dins el cicle Fila U. Compartirà escenari amb alguns solistes vocals illencs i el Cor del Teatre Principal, amb acompanyament de piano. Durant el concert es farà un recorregut per algunes de les peces més conegudes de la lírica.\nBeatles.- Dins el cicle musical Nits Clàssiques de Tramuntana avui en el Museu de la Mar de Sòller i demà al Claustre de Sant Francesc de Palma, l'Ensemble Tramuntana, reconegut per les seves interpretacions de peces del repertori clàssic, oferirà un concert una mica atípic en el qual es versionaran cançons dels Beatles, Simon and Garfunkel, The Mamas and The Papas, Eagles, Deep Purple així com un tema del violinista i compositor mallorquí Enric Pastor.\nOrgues.- Tant a les esglésies d'Alaró (11.30 h) i de Santanyí (12 h) segueixen demà els matinals concerts d'orgue. A Alaró l'organista Tània Dovgal interpretarà obres de Fauré, Ravel i Bach i a Santanyí Francesca Suau presentarà un programa que inclou partitures de Pachelbel, Pare Soler, De Cabezón i Bach.\nPollença.- Il Giardino Armonico és una de les formacions de música Antiga més prestigioses del moment. Tancaran a Pollença (22 h) el Festival de Música d'enguany amb un programa de música instrumental veneciana, en el qual no mancaran peces de Vivaldi.


Revisió del 19:32, 15 feb 2018\n327 bytes afegits , fa 1 any\nEs desfà la revisió 19662257 de 83.38.226.101 (Discussió)\ntmèsLa '''llibertat''' és la capacitat d'escollir. És una idea que inclou el no estar [[submissió|sotmès]] a un [[Subjecte (filosofia)|subjecte]] diferent d'un mateix, [[autoritat]], [[dominació (sociologia)|poder]] que estableixi una [[alienació]], [[deure]], [[disciplina]] o qualsevol condició no establerta pel mateix subjecte. Designa la facultat de la [[persona]] [[humana]] que li permet decidir portar a terme una determinada obra o no portar-la a terme. En altres paraules, el que permet a la persona humana decidir si vol fer quelcom o no, el fa lliure, però també [[responsabilitat|responsable]] dels seus actes. ▼\n▲tmès]] a un [[Subjecte (filosofia)|subjecte]] diferent d'un mateix, [[autoritat]], [[dominació (sociologia)|poder]] que estableixi una [[alienació]], [[deure]], [[disciplina]] o qualsevol condició no establerta pel mateix subjecte. Designa la facultat de la [[persona]] [[humana]] que li permet decidir portar a terme una determinada obra o no portar-la a terme. En altres paraules, el que permet a la persona humana decidir si vol fer quelcom o no, el fa lliure, però també [[responsabilitat|responsable]] dels seus actes.\nEl cristianisme lliga aquesta facultat a l'[[ànima]], és un dels atributs humaliguenhumans regalats per Déu. Déu va permetre triar l'home (encara que ell sap per endavant què triarà) i per tant després de la mort li pot demanar comptes per les seves accions i condemnar-lo a l'[[Infern]] o elevar-lo al [[Paradís]]. La majoria de religions tenen creences semblants, que lliguen la llibertat a un do diví i al destí de la persona després de morta.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/wiki/Especial:MobileDiff/19662281»


Formes de pagament - Esportissim\nInici > Ayuda> Formes de pagament\nAmb aquest sistema de pagament, després de confirmar la comanda es connectarà directament amb el banc perquè pugui introduir les dades de la targeta sempre sota un entorn totalment segur verificat per VISA.\nBanc 1 Sabadell Atlántico: 0081 0065 11 0001040214\nIBAN: ES19 0081 0065 11 0001040214\nBanc 2 La Caixa: 2100 0591 410200201545\nIBAN: ES87 2100 0591 410200201545\nTitular: La Botiga del Triatló S.L.\nSi s'envia al fax 93 300 33 14, o al correu electrònic esportissim@esportissim.com, el resguard de la transferència s'agilitzaran els tràmits d'enviament.\nPayPal és una forma senzilla, ràpida i sense riscos per a realitzar el pagament mitjançant la targeta de crèdit, targeta de dèbit o compte bancari. Aquesta forma de pagament no té cap cost addicional sobre el total de la comanda. Pots pagar amb la targeta de crèdit o dèbit, a través del servidor segur de PayPal, sense necessitat d'obrir un Compte PayPal.\nAquest sistema de pagament no està activat actualment a la nostra botiga, si necessita fer-nos alguna consulta al respecte, ens pot escriure al compte de correu electrònic esportissim@esportissim.com\nPactada amb Esportíssim\nAmb aquest sistema de pagament el client podrà escollir l'import a pagar mitjançant els sistemes de Paypal o targeta. D'aquesta manera s'evitarà haver de realitzar una transferència bancària i, a més, el control del pagament és immediat. S'utilitzarà aquest sistema per comandes telefòniques acordats prèviament amb nosaltres. Accedeix al nostre sistema.


Un vaixell volador davant de Barcelona? - El temps\nDijous al matí es va veure des de Collserola, dissabte al matí des de Gavà\nNéstor Gómez 12/06/2021 - 07.38 Actualitzat 12/06/2021 - 07.48\nUn vaixell per sobre de l'horitzó del mar, un vaixell "volador". Especular i sorprenent fotografia feta dijous per Alfons Puertas des de l'Observatori Fabra de Barcelona i feta, al detall, per demostrar que no és un miratge superior. El fenomen s'ha repetit aquest dissabte, com podeu veure en el vídeo de Xavi Cabo, gravat des de Gavà.\nEl vaixell sembla que voli, però en realitat navega per una mar completament plana, creant un efecte mirall i prenent el color del cel. En canvi, més a prop de la costa hi ha una mar arrissada amb certa ondulació. Cosa que provoca la desaparició de l'efecte mirall i el mar recupera el color blavós.\nVaixell 'volador' davant de Barcelona (Alfons Puertas)\nUna situació del mar que pot portar a confusió amb fenòmens òptics com el miratge superior o la Fata Morgana.\nMiratge superior i Fata Morgana\nSi bé és un fenomen òptic més propi de regions fredes, perquè cal una temperatura del mar molt freda.\nEls miratges superiors inverteixen la imatge i l'objecte té els contorns difuminats i tremolosos. Es formen per la diferència de densitat de l'aire produïda per la inversió tèrmica. Ara és l'època de l'any amb la temperatura del mar més freda: l'aigua refreda l'aire que hi està en contacte, de manera que es forma una capa inusualment freda sota d'una de més càlida. La diferència de densitat de les diferents capes de l'aire fa que els raigs de llum facin una inflexió quan travessen aquestes capes. Per aquest motiu, és un fenomen que es dona més en els mesos freds de l'any.\nHi ha diversos graus de complexitat en el procés i que tenen com a conseqüència efectes diferents sobre la imatge. Alguns objectes semblen flotar a l'aire (efecte "looming"), altres es veuen molt deformats verticalment (efecte "towering").\nL'anomenada Fata Morgana implica una complexitat encara més gran, i una superposició d'imatges sobreelevades, deformades i invertides que distorsionen completament la imatge.\nEl fenomen del "vaixell volador" a Gavà


Desnones dèries com aquell que espolsa l'arbre perquè creixi un hivern en el buit que deixa el verd. I, en aquest desfici de fer net, endreces un altre estiu que no t'ha abraçat gaire -o ets tu qui potser no s'ha deixat estimar prou? De sobte, inventari de freds a la memòria. Aquell de branca nua que arrela fàcilment a la pell, i t'obliga a cercar una primavera urgent en el cos de l'amant amb un gest que imagina tot d'ocells que tornen dels tròpics. O el fred d'olor de neu que duu el vent que bufa des del país dels teus trenta anys. El calfred que provoca el desig a deshora. I penses que potser sí que hi ha estius amables que t'abracen prou fort perquè no acaben mai de marxar del tot. Perquè tornen dels tròpics quan els invoques amb un gest suau sota el llençol i, enmig d'un hivern, ens recorden que el fred també crema.