Andorra xarxes molt poc socials les eines de comunicació que faciliten les noves tecnologies són una peça clau a l’hora de fer política - MARQUETING DE CONTINGUTS\nXarxes molt poc socials.\nLes eines de comunicació que faciliten les noves tecnologies són una peça clau a l’hora de fer política. Tot i això, els partits que es presenten per a les pròximes eleccions comunals no demostren tenir una gran tradició i experiència en creació de continguts.\nMolts dels grans experts en el complicat món de la politología acostumen a dir que una bona campanya a les xarxes socials acaba sent clau per guanyar unes eleccions. En aquesta dinàmica hi ha moltes maneres de portar-la a terme i sembla que la del veí Miquel Iceta, de ballar en els actes, s’està posant de moda i és una de les més innovadores. Només fa falta veure el ball de les candidates d’Unió x Escaldes-Engordany durant la visita a la residència d’avis o els sorprenents vídeos a YouTube del seu cap de llista, Higini Martínez-Illescas. A més a més, cal veure quan es gasten els partits d’arreu en els darrers lustres en promocions a Facebook i, encara més, en la creació de bots a Twitter que puguin crear «fake news» per tal de desprestigiar el rival. I tot, amanit amb un llenguatge cada cop més anglosaxó. Així doncs, què passa en la campanya tuitaire de les comunals andorranes del 15 de desembre? Els perfils corporatius, creats a última hora i a correcuita per tal de marcar diferències entre els perfils nacionals i parroquials, no estan funcionant. Malgrat publicar diferents informacions de la campanya, aquests no arriben al públic. Bàsicament, perquè estan creats per funcionar durant 15 dies de campanya. No obstant això, altres perfils corporatius aguanten des de les eleccions generals, que van ser el gran boom de la creació de perfils de candidats. Què comporta aquest fet? Que al final s’acaba fent la campanya de les coalicions des dels perfils oficials nacionals dels partits, la qual cosa dificulta enviar un missatge per a cada parròquia.\nEl qui és qui a Twitter\nLes eleccions comunals estan deixant tres maneres molt diferents de gestionar la campanya 2.0. La primera, la del PS, que ha apostat per una centralització absoluta de continguts des del seu perfil oficial de caràcter nacional. Allí tant pots trobar un vídeo de la Rosa Gili com una infografia que et compara el que succeeix a Encamp. I des d’allí, els perfils dels candidats (els que en tenen) són els que s’encarreguen de fer d’altaveu en el si del món tuitaire, a través dels retuits. Una altra manera és afrontar-ho com ho fa tercera via. Els lauredians tenen perfils diferenciats per a cada parròquia, molts dels quals van néixer la campanya nacional de fa escassos 8 mesos, i complementen la informació des del perfil general. I finalment trobem l’estratègia mixta, que és l’opció de DA. I diem DA perquè el ball de sigles entre les diferents parròquies deixa en l’aire quin mètode han seguit per decidir quines candidatures tenen perfil propi a les xarxes i quines van al perfil general. Pel que fa als liberals, ja ha quedat més que palès que juguen en una altra lliga! Amb tot, el mapa polític a les xarxes socials es mostra ben heterogeni, així les reaccions dels diferents grups i partits també ho són. Quant a parròquies, la més animada és i serà Escaldes-Engordany, que cada dia ens dona un nou vídeo que acaba esdevenint viral, sigui dels socialdemòcrates o dels liberals.


Plaça Elisabet, 2 - COOLTUR Turisme Cultural\nAl centre urbà de la ciutat de Vic, a la comarca d’Osona, concretament a la Plaça Elisabet, 2, hi podem observar un edifici d’estil eclèctic.\nAquest edifici està format per una planta baixa dos pisos superiors i unes golfes. La porta d’entrada és d’arc escarser, i al primer i segon pis hi ha diferents balcons amb baranes de ferro forjat. A un costat de l’edifici hi ha un cos que sobresurt, el qual té una tribuna al primer pis, i una terrassa a la part superior.\nD’aquest edifici en podem destacar la decoració esgrafiada que hi ha a tota la façana.\nPlaça Elisabet, 2 was last modified: novembre 12th, 2020 by cooltur


Assessoria.com Assessoria.com - 3/10 - Especialistes al teu costat\nNous incentius i bonificacions del Real Decret Llei 1/2015\nEscrit per assessoria martínez. Publicat a Notícies\nEl Reial decret llei 1/2015, publicat recentment, estableix un nou incentiu per a la creació d’ocupació, consistent en la fixació d’un mínim exempt a la cotització empresarial per contingències comunes a la Seguretat Social per la contractació indefinida de treballadors quan es compleixin determinades condicions i requisits.\nEl Reial decret llei també estableix una bonificació als treballadors autònoms per conciliació de la vida professional i familiar vinculada a la contractació, en el supòsit de cura de menors de 7 anys que tinguin al seu càrrec, o en el supòsit de tenir al seu càrrec un familiar, per consanguinitat o afinitat fins al 2n grau inclusivament, en situació de dependència acreditada.\nAdjuntem un breu resum i restem a la seva disposició per qualsevol aclariment al respecte.\nNovetats en matèria laboral per 2015\nLa Llei de Pressupostos Generals per al 2015 inclou novetats en matèria laboral tals com el increment en un 0,5% del Salari Mínim Interprofessional, el increment de les bases màximes i mínimes de cotització, així com la pròrroga per poder celebrar contractes amb bonificació (tarifa plana) entre d’altres.\nAdjuntem un breu resum i restem a la seva disposició per ampliar aquesta informació.\nNou Sistema de liquidació directa de cotitzacions CRETA\nLa Seguretat Social ha establert un nou sistema de liquidació de quotes socials (també anomenat Projecte Creta o Sistema de Liquidació Directa), que substituirà a la tradicional autoliquidació que han de fer actualment les empreses pels seus treballadors, d’acord amb la nova Llei 34/2014 de Mesures en matèria de liquidació i ingrés de les quotes de la Seguretat Social. El nou model es caracteritza per un càlcul individualitzat de la cotització corresponent a cada treballador, efectuat directament per la Tresoreria General de la Seguretat Social (TGSS) en funció de la informació que ja obri al se poder, així com d’aquella altra informació que sigui proporcionada pel subjecte responsable del compliment de la obligació de cotitzar.\nModificació retenció de arrendaments i professionals\na partir de l’1 de gener de 2015, d’acord amb la Llei 26/2014 de 27 de novembre de 2014, es modifiquen les retencions a aplicar en els següents casos:\n• Arrendament de locals comercials: es redueix la retenció del 21% actual al 20%.\n• Professionals amb caràcter general: es redueix la retenció del 21% actual al 19%.\nPer qualsevol dubte o aclariment, poden posar-se en contacte amb assessoria Vilaseca\nAprovada la nova ajuda a parats de llarga durada\nAl BOE del dia 20 de desembre, s’ha publicat el Real Decret-llei 16/2014 pel qual es regula el Programa d’Activació per l’Ocupació, que beneficiarà als aturats de llarga durada amb càrregues familiars que hagin esgotat tota la protecció per atur i estiguin buscant feina activament. Els beneficiaris que participin en les mesures d’activació tindran dret a rebre una ajuda d’acompanyament durant 6 mesos, equivalent al 80% del IPREM (Indicador Públic de Renda de Efectes Múltiples): 426 euros mensuals.\nAdjuntem resum ampliant aquesta informació i restem a la seva disposició per qualsevol aclariment al respecte.


Torra farà en els propers dies un dejuni de 48 hores per ser "l'altaveu" de la vaga de fam\nPublicat 7/12/2018 12:28:29CET\nFarà arribar una declaració del Govern català als líders europeus perquè coneguin l'acció\nEl president de la Generalitat, Quim Torra, ha anunciat aquest divendres que farà en els propers dies un dejuni de 48 hores per ser "un altaveu" de la vaga de fam iniciada per quatre dels dirigents polítics empresonats.\nEn declaracions als periodistes durant la visita a Ljubljana (Eslovènia), ha expressat que el gest vol ser una prova "d'admiració i respecte al coratge" dels que han iniciat l'acció de protesta.\nHa explicat que en el viatge ha abordat la vaga de fam amb dirigents polítics europeus i que ho ha explicat en la conferència que va fer aquest dijous: "Ningú a Europa entén res".\nHa assegurat que les justícies a Alemanya, Bèlgica i Suïssa han fallat de manera "contrària" a la justícia espanyola, pel que fa als delictes que s'atribueixen als dirigents encausats pel procés sobiranista.\n"Tots veuen fins a quin punt arriba el descrèdit de la justícia espanyola. La credibilitat dels tribunals espanyols és nul·la", ha criticat, i ha insistit que vol fer d'altaveu d'aquesta situació a Europa.\nDECLARACIÓ DEL GOVERN CATALÀ\nTambé ha anunciat que tenen previst enviar una declaració del Govern amb el seu posicionament sobre la vaga de fam a tots els "primers ministres dels estats europeus i a les associacions dels Drets Humans d'Europa i dels EUA".\n"Cal fer arribar a tothom aquest clam", ha explicat Torra, que se sumarà a les accions de dejuni impulsades per la plataforma StopHostatges que demana a la població encadenar dejunis en tres punts de la província de Barcelona: Barcelona capital, Montserrat i Cornellà de Llobregat.


Cercle d’Economia | Nota d’Opinió. Una Europa unida i millor per reforçar la democràcia\nNota d’Opinió. Una Europa unida i millor per reforçar la democràcia\nLa guerra ha tornat a Europa. Ho ha fet com en els pitjors moments de la història del segle XX: deixant després de sí una reguera de dolor i irracionalitat, de frustració i contrasentit que recupera per al nostre present la barbàrie.\nAquesta circumstància porta al Cercle d’Economia a demanar unitat en la defensa d’Europa. Unitat de les institucions, partits i agents socials que organitzen el conjunt de la societat civil del nostre país. A Catalunya i en tota Espanya. Però unitat, també, a Europa. La gravetat i urgència del moment present exigeix de tots els europeistes que comprenguem que el fonament del que defensem està amenaçat per la guerra desencadenada per Putin a Ucraïna.\nCal no oblidar que afrontem aquesta amenaça després de dos anys de pandèmia i amb una crisi econòmica i social molt profunda a la nostra esquena. La nostra societat està esgotada per tot el viscut fins ara. La pau social penja d’un fil i els malestars són nombrosos i complexos. Per això , la unitat ha de ser exemplar i un revulsiu de confiança que ens retorni la capacitat de creure en nosaltres mateixos en defensar sense fissures allò que volem continuar sent: demòcrates europeus.\nL’experiència col·lectiva de la pandèmia ha de ser-nos d’ajuda. Màximament quan Europa ha sabut estar a l’altura de les circumstàncies i ha demostrat que podia lluitar contra el virus i les seves conseqüències socials i econòmiques amb responsabilitat cívica, solidaritat i cooperació a tots els nivells. L’èxit de la nostra capacitat de recerca i desenvolupament de vacunes, la solvència dels nostres sistemes de salut, l’eficaç vacunació de la població, la mutualización dels efectes socials del cessament d’activitat associat als estats d’alarma i l’adopció de les mesures de reactivació econòmica com els fons Next Generation, entre altres iniciatives, constitueixen un balanç d’encerts que demostra que Europa és un èxit malgrat les dificultats.\nPer tot això, estem en condicions d’afrontar, amb una sòlida base de cooperació i solidaritat acreditada excepcionalment aquests dos últims anys, el repte addicional d’una invasió com la que sofreix Ucraïna. No tenim dubte que el seu poble i el seu govern mereixen la nostra solidaritat. Això significa que el Cercle recolza sense objeccions a la Unió Europea en el seu suport a un país germà i una democràcia germana com és Ucraïna. Hem d’estar al seu costat i protegir-la d’una agressió injustificada amb tota l’ajuda que necessiti per a resistir la invasió i restablir la seva integritat, amb l’objectiu de crear les condicions perquè cessin les hostilitats i s’abordi una solució negociada que posi fi a la confrontació bèl·lica.\nAquesta solidaritat ha d’abordar-se amb determinació i intel·ligència alhora. Ha de combinar accions molt diferents que contribueixin al fet que finalitzi la guerra al més aviat possible, però buscant una sortida pacífica que restableixi la primacia del dret sobre la barbàrie que comporta la seva vulneració.\nLa solidaritat que reclamem amb Ucraïna suposa continuar impulsant la política de sancions portada fins al moment. És més, en la mesura en què contribueixi a la fi de la guerra, cal aprofundir en elles malgrat les repercussions econòmiques i socials que provoca dins de les nostres fronteres. Per a mitigar els seus efectes negatius és imprescindible adoptar a Espanya una sèrie d’iniciatives que donin estabilitat interna al nostre país.\nEn aquest sentit, és indispensable salvaguardar la pau social de la nostra societat mitjançant la generalització d’una sèrie de pactes d’Estat que afectin l’energia, les rendes, la política fiscal i laboral i l’estat del benestar, així com la seguretat i defensa. No podem oblidar que la societat espanyola, en particular, està greument tensionada per corrents de malestar i crispació que expliquen l’avanç dels populismes i la polarització política. Alguna cosa que cal relacionar directament amb l’erosió del seu benestar i seguretat per culpa no sols de la pandèmia, sinó també per les nombroses crisis que suporta la societat catalana i espanyola des de 2008.\nEl Cercle creu que l’impuls i desenvolupament d’aquestes mesures passa per dedicar tota la nostra energia col·lectiva de país a donar seguretat a una Europa que està en perill. Alguna cosa que ha d’impulsar-se a partir dels consensos que fonamenten els valors que encarna el projecte europeu i que defineixen un interès general que ha d’inspirar totes i cadascuna de les respostes que hauran de contenir, les reformes, els pactes i acords d’Estat que necessitem per a sortir victoriosos i enfortits com a país després d’aquesta crisi geopolítica.\nCal no oblidar que durant anys el projecte europeu va estar sincronitzat amb el desplegament de la globalització i que, ara, el seu qüestionament exterior per part d’autocràcies i dictadures ens obliga a consolidar el projecte amb noves visions que integrin polítiques europees de defensa, energia, immigració i tecnologia, entre altres. És el moment per a això. Aquesta és també la nostra esperança política. La que manté viva, expectant, la victòria de l’europeista Emmanuel Macron davant el fantasma del replegament nacionalista. Una esperança que sentim vinculada al principi de subsidiarietat defensat en el seu moment pel president Pasqual Maragall, doncs, com sostenia: el que és bo per a Catalunya és bo per a Espanya, i el que és bo per a Espanya és bo per a Europa.\nEspanya, gràcies a la seva posició geogràfica i la seva adhesió europeista, pot i ha de ser un actor rellevant en l’evolució futura del paradigma europeista. Ha de reivindicar no sols un ancoratge atlàntic i mediterrani dins del realineament que la pressió geopolítica en l’est i centre d’Europa planteja de cara al futur, sinó aprofitar la seva projecció a Àfrica, Amèrica Llatina i el món àrab. No serà senzill, però és necessari un esforç d’imaginació i reinvenció de les capacitats geopolítiques d’Espanya perquè està en joc el nostre futur com a país i com a societat.\nEn aquest esforç col·lectiu necessitem, com dèiem, aconseguir pactes d’Estat que garanteixin que l’economia geopolítica en la qual estem immersos i les decisions excepcionals que seran necessàries tinguin darrere un acord a l’altura del moment. Si, com deia Ortega, Espanya era el problema i Europa la solució, els espanyols, a través dels líders polítics i els agents socials, vam demostrar durant la Transició, amb els Pactes de la Moncloa, que sabem fer el que la situació exigeix. Una mostra de maduresa que ara hem d’actualitzar si volem que Europa continuï sent el projecte que tots estem d’acord a continuar fent nostre.\nPrecisament aquest és per al Cercle el compromís més profund i autèntic, que allotja en el seu si fundacional com a entitat de la societat civil. Un compromís europeista que neix dels seus valors originals i que tenim consciència que han de ser actualitzats perquè continuïn vigents. Per això, volem ser especialment enèrgics en la seva defensa. Com reconeix la Brúixola Estratègica aprovada pel Consell el 21 de març, el nostre continent és especialment vulnerable a la crisi geopolítica que ens ha posat davant la invasió d’Ucraïna. Els països europeus són una minoria democràtica en un món cada vegada més sotmès a l’autoritarisme. Vuit de cada deu persones viuen en el planeta sota autocràcies o governs en procés de ser-ho. Europa continua sent una excepció, encara que allotja en el seu si corrents socials poderoses que també desitgen solucions autoritàries.\nAquesta realitat tan hostil a la democràcia liberal i que evidencia la invasió de Putin d’Ucraïna, exigeix d’Europa un pas endavant com a actor internacional si volem continuar vivint sota governs que protegeixen la llibertat dels seus ciutadans. Això suposa que, al costat de l’esforç de combatre la crisi ecològica impulsant una economia descarbonizada, ara, a més, lluitem contra la crisi geopolítica que provoca l’auge global de l’autoritarisme. Un esforç addicional que no invalida el primer, sinó que el complementa.\nAquesta és la raó per la qual els fons Next Generation han de seguir destinats a reduir la petjada de carboni global, en la línia programàtica de la presidenta de la Comissió, Ursula von der Leyen, a qui enguany concedim el nostre Premi Europa. Però, també, aquests fons han de donar-nos seguretat en el procés descarbonizador en garantir la pau que necessitem per a afrontar aquest repte. Per a això, no sols necessitem incrementar la nostra despesa en seguretat per a protegir la nostra manera de vida, sinó també orientar la nostra economia cap a objectius geopolítics. Una obstinació realista que ha de fer-nos apostar, entre altres coses, per una sobirania tecnològica europea, perquè fabricar els nostres propis xips és tan important com defensar la llibertat d’informació en les xarxes socials o evitar el hackeo de les nostres infraestructures crítiques.\nMoltes i difícils són les proves que estem afrontant les societats democràtiques en els últims anys. La guerra a Ucraïna probablement no serà l’última d’elles, però segur que dependrà de nosaltres que no sigui la definitiva. Per això és fonamental combatre la por de la guerra i apel·lar a l’esperança de la pau. De nosaltres dependrà que venci la segona. Entre altres coses perquè, com ens van ensenyar els clàssics, en el caràcter de l’ésser humà està el nostre destí. Avui, quan la invasió de Putin mostra el rostre més cruel d’una guerra que tracta de subjugar a tots els europeus, en el Cercle d’Economia estem convençuts que la confiança en la força imperible de la llibertat continua sent la millor garantia que continuarem trobant en ella el nostre destí.


Les imatges d'una realitat defensable - Eduard Batlle Blog\nAquest reportatge de l’Entre línies sobre Ernest Benach es converteix en l’evidència contra el periodisme partidista i interessat. La nostra realitat parlamentària demostra que els temps han canviat i que si les escoles no han de tenir parets en la nova societat del coneixement, la cambra catalana, tampoc. Però ara ja és tard perquè el president Ernest Benach va fer marxa enrere per evitar més polèmiques. Debilitats institucionals. Pocs van donar-li suport. Fins i tot, massa pocs del seu partit i del govern. Debilitats partidistes i globals.\nPerò amb el temps hi sortirà guanyant el qui més s’ho mereix: perquè creu en la institució i en el país. I en les TIC. I tot i el que es digui per interès polític i les intoxicacions, el nostre president li dóna vint voltes a José Bono. Ai president del Congrés si aixequéssim la catifa… I ja no parlem de l’heroïna Esperanza Aguirre., que va fugir de Bombay sense escrúpols. Però clar, a les espanyes el patrotisme ven i s’enalteix, tot el contrari de Catalunya. Amb l’esperança que tots plegats n’aprenguem…\nMúsica / Estacio # Mart’nália e Luiz Melodia


Cambrils obre la convocatòria per a seleccionar els candidats a pubilles i hereus del 2013 — Ajuntament de Cambrils\nEsteu aquí: Inici / Cambrils / Ajuntament / Comunicació / Cambrils obre la convocatòria per a seleccionar els candidats a pubilles i hereus del 2013\nLa pubilla i l’hereu representen el municipi en tots els actes i festes populars i tradicionals\nEl departament de Festes de l’Ajuntament de Cambrils ha convocat una nova edició per l’elecció de la Pubilla i l’Hereu de Cambrils i les seves damisel·les i fadrí, així com de la Pubilla i Hereu Infantil.\nLa pubilla i les seves damisel·les, l’hereu i el fadrí, i la pubilla i l’hereu infantils, representaran el municipi en tots els actes i festes populars i tradicionals de Cambrils, durant tot un any, des del mes de juny de 2013, coincidint amb la Fira de Cambrils fins al Pregó de la Fira de l’any 2014, a finals del mes de maig.\nEl veredicte es farà públic el dia del Pregó de la Fira\nEls candidats a pubilla i hereu han de tenir entre 16 i 22 anys fets i han d’estar empadronats a Cambrils. El dia 9 de maig es realitzarà la prova de selecció. I dins l’acte del Pregó de la Fira (26 de maig) es farà públic el veredicte del Jurat. Durant aquest mateix acte es farà l’elecció de la Pubilla i Hereu infantils, en el qual es poden presentar nens i nenes que tinguin entre 6 i 9 anys.\nPer a publicitar les bases s’han editat uns flyers informatius on hi ha publicades les bases, que es repartiran per les escoles de Cambrils, a diferents cursos segons les edats a qui va destinada la informació i també es podran trobar als comerços i als locals municipals com el centre cultural, la biblioteca, l’ateneu juvenil, l’ajuntament, els centres cívics.\n47 anys de tradició ininterrompuda\nCambrils té una llarga tradició en l'elecció de la Pubilla i Damisel·les. L'any 1966 va ser la primera vegada que es va fer l'elecció. Des d’aleshores cada any hi ha hagut noies que han tingut la il·lusió de presentar-se individualment o com a representants d’alguna entitat. Amb els anys s'han incorporat noves eleccions com la Pubilla Infantil (1969), l'Hereu Infantil (1980), l'Hereu de Cambrils (2007), i el Fadrí de Cambrils el (2009).\nPer aquest motiu, des de l’àrea de Festes es vol animar a tots els joves i més petits de Cambrils a participar en aquest acte de cultura popular catalana i amb tanta tradició a la nostra vila. Així mateix es demana expressament a les entitats de Cambrils que presentin candidats/es a pubilla i hereu en representació de l’entitat i d’aquesta manera acostar les tradicions de Cambrils a les noves generacions.\nEl termini per a les inscripcions és el divendres 3 de maig pels grans i el 17 de maig pels petits. Per a inscripcions i informació us podeu adreçar al departament de Festes de l’Ajuntament, telef: 977 794579, ext. 3082, al correu: festes@cambrils.org o a través de la web: http://www.cambrils.org/festes/festes_web


Va guanyar el premi Joan Carles I fa uns mesos, però encara no n'ha cobrat l'import. Les coses dels diners són així\nXavier Sala Martín, economista : "Rússia fa xantatge de manera sistemàtica"\nEs home de cella desafiant, un triomfador que utilitza tàcticament el color de les seves jaquetes per arruïnar la dialèctica gris marengo als economistes a l'ús. Devot dels ratolins de Disney i altres conills similars és --així ho anuncien certs homes del temps-- algú que encara volarà més amunt. Es catedràtic de la Universitat de Columbia, Nova York, i assessor del Fons Monetari Internacional i del Banc Mundial.\n--¿Vostè sap el que està passant?\n--L'economia és molt semblant a la medicina. Les malalties noves sempre sorprenen els metges. De la mateixa manera aquesta virulència internacional que ens ocupa ha agafat per sorpresa tots els economistes.\n--Es a dir, que ningú sap res.\n--Sabem, més o menys, el que ha passat, però desconeixem la raó de tanta virulència. Sabem, per exemple, que tot això va començar quan fa 10 anys estava de moda als països europeus invertir en els països emergents.\n--Que molts pensaven, per exemple, que ser els primers a invertir a Rússia els convertiria en multimilionaris. El mateix es pensava d'Indonèsia. Però s'oblidava que aquests països estaven presidits per la corrupció. Les seves institucions financeres es basaven en l'amiguisme, en la corrupció.\n--¿I el Fons Monetari Internacional --del qual vostè és assessor-- desconeixia, per exemple, que Suharto i els seus cosins eren corruptes?\n--L'FMI no pot exigir a cap país que li ensenyi els seus comptes.\n--¿Ni al Japó, que semblava una altra cosa?\n--Ni al Japó, que tenia alguns bancs, per cert, que només eren edificis alts.\n--¿I no és sospitosa tanta ingenuïtat?\n--Home, el 1996, l'FMI va advertir, per exemple, a Tailàndia que tenia massa deute a curt termini. Hi ha molt, massa governant corrupte.\n--Algun, com Suharto, beneït o patrocinat pels EUA.\n--No sé qui beneeix certs governants. Jo sé d'economia, no de política.\n--¿No és el mateix?\n--No. A vegades es prenen decisions econòmiques errònies per qüestions polítiques. Un exemple són els crèdits a Rússia. Qualsevol economista raonable li dirà que a Rússia no se li ha de donar ni un duro. Rússia està fent un xantatge sistemàtic des de fa anys. Si no li donem diners, Ieltsin vendrà bombes atòmiques a l'Iran o afavorirà la invasió d'Ucraïna, etcètera. Tots sabem que l'única manera d'acabar amb aquest xantatge continu és no donar-los ni un duro més, però els polítics nord-americans i alemanys s'encarreguen d'impedir-ho.\n--Suposo que vostè no es creu que l'FMI som tots.\n--Si volem una economia internacional han d'existir regles internacionals i institucions internacionals no imposades. A l'FMI hi som tots els països, és a dir, que sí que som tots.\n--No és Washington contra els pobres. No obstant, l'FMI es percep com una imposició de Washington que serviria per justificar aquest neoliberalisme en què alguns m'inclouen i que serveix, segons alguns, per explotar els pobres.\n--¿Vostè és partidari de perdonar el deute exterior als països del Tercer Món?\n--No. Els països, per desenvolupar-se, necessiten capitals internacionals, que són privats. Si vostè perdona el deute exterior als països en vies de desenvolupament cap banc tornarà a deixar diners a cap país. Recordi que els governs no tenen diners, els que en tenen són els bancs.\n--Encara no li he preguntat si els economistes serveixen per produir dades o per tenir idees.\n--Els economistes som com els metges de l'economia. La nostra missió és donar idees. No som els que prediem el futur.\n--¿Estar en contra d'un euro fort --com hi està vostè-- és una idea o una provocació?\n--Un euro fort és un error. ¿Però què vol dir una moneda forta? No entenc per què Aznar es posa tan content quan la pesseta està molt forta. Això només significa que els productes espanyols són molt cars, que passar les vacances a Catalunya resulta més car i que els alemanys se n'aniran de vacances al Marroc.\n--Es a dir, que no és bo que una moneda sigui forta.\n--Es dolent per als exportadors. Miri, no és cert que una moneda forta sigui una cosa bona. Amb un euro fort, els turistes que vénen a Catalunya se n'aniran als països que no estan a l'euro. Parlo, per exemple, de Turquia o el Marroc, que devaluaran les seves respectives monedes. Resultat: la costa catalana, buida.\n--¿Té solucions per a la crisi que ens ocupa?\n--Per acabar amb aquesta crisi han de passar quatre coses: que els europeus es deixin estar d'un euro fort i els nord-americans de Mòniques i abaixin els tipus d'interès, però de veritat; que el Japó reformi de debò el seu sistema financer; que el Brasil no caigui, és a dir, que l'FMI li ha de prestar diners, i que, per tant, els EUA exerceixin de líders del món, per descomptat després d'haver satisfet els diners que deuen a l'FMI.\n--¿A vostè li diuen neoliberal o altres coses pitjors?\n--Em diuen psicòpata seguidor de Friedman. No sé el que sóc. Sí que sé que hi ha polítiques econòmiques que funcionen i d'altres que no funcionen. Jo sóc un científic de l'economia. A mi no m'importen les dretes o les esquerres, però les regles s'han de respectar.\n--¿L'únic que funciona o pot funcionar és el capitalisme?\n--Sí. A jutjar per un debat en què he participat recentment, tinc la impressió que aquí la investigació es fa a partir d'una ideologia prèvia que guia aquesta investigació. Es a dir, que la investigació es redueix, bàsicament, a justificar la ideologia. I jo penso que a la investigació s'hi ha d'anar amb la ment oberta per enfrontar-te objectivament a la realitat. Per això tants científics viuen als Estats Units.\n--Això és pel dòlar.\n--No. Allà es té una visió molt més oberta. I sí, suposo que també es tenen més recursos.


La tarda » Mataró Ràdio\nArxiu per a la categoria ‘Mataró Ràdio’\nReconeixement al bàsquet maresmenc en la 5a Gala dels Premis BIBA\nLa 5a Gala dels Premis BIBA va premiar els diferents agents implicats en el bàsquet maresmenc\nQuina relació guarden el bàsquet i la ràdio? Quin paper pot jugar un mitjà de comunicació amb aquest esport més enllà de les pròpies transmissions dels partits? Aquest dimarts Mataró ha acollit la 5a gala dels premis BIBA, uns guardons que són un reconeixement a tots els actors implicats en aquest esport a la comarca del Maresme que van nèixer de la iniciativa del programa ‘Tir Lliure’ de Mataró Ràdio i l’Associació ‘Basquet per tots’. La celebració d'enguany, que coincideix amb l'emissió del programa 200 de 'Tir Lliure', ha demostrat un cop més la importància de fer xarxa en el món del bàsquet local. [continua...]\nSant Cugat, seu del primer campionat d’Scrabble del Vallès\nL'Scrabble o com aprendre un idioma jugant\nUn dels jocs de taula per excel·lència quan es tracta de jugar amb paraules és l’Scrabble. Qui més qui menys, tothom ha jugat a aquest trencaclosques de les lletres amb alguna de les múltiples versions que existeixen i hi ha qui, fins i tot, ha participat a alguna de les competicions que s’organitzen a nivell local, nacional i estatal. Aquest cap de setmana Sant Cugat del Vallès acollirà el primer Campionat d'Scrabble del Vallès. Un campionat adreçat a amants de la llengua de totes les edats. Però quin és el secret d'aquest joc per tenir tants adeptes? Quines són les claus per poder guanyar una competició? Ens ho han explicat l'Octavian Mocanu, president de la Federació Internacional d’Scrabble de Catalunya, i el Toni Bellatriu, coordinador de la Plataforma per a la llengua a la secció local de Canet de Mar i jugador d’Scrabble. [continua...]\nLa Tarda, Seccions, Emissores, Cugat.cat, Mataró Ràdio


per què està 'zed' a Gran Bretanya i 'zee' a Amèrica? - Article\nTanzedés britànic imarés americà, sí? Bé, podria ser el cas avui en dia, però una vegada les coses eren força diferents. Històricament, tots doszedimares van utilitzar gairebé indistintament tant en anglès britànic com en americà, junt amb una gran quantitat d'altres noms més extravagants per a l'última (o millor dit, la segona última) lletra de l'alfabet, comizzard,uzzard,esquena,fragmenti, el nostre favorit personal,ezod.\nTanmateix, dels dos que en parlem aquí,zedés amb diferència el més antic, i pren el seu nom pel francès i el llatí del seu equivalent grec,zeta.Zedva aparèixer per primera vegada a la impremta a principis del 1400, en un document de l'anglès mitjà que el descrivia de forma bastant senzilla com 'þe laste lettre of þe a b c', cosa que és considerablement més agradable del que William Shakespeare havia de dir al respecte.Mar, d’altra banda, va aparèixer per primera vegada en un llibre de text en llengua britànica —Thomas Lye’sNou llibre ortogràfic—El 1677. El nommares creu que es va originar com una variació dialectal dezed, probablement influït pel regularabella,cee,dee,eepatró de gran part de la resta de l’alfabet. Però no està clar com o per què es va convertir en la forma predominant en anglès americà.\nUna teoria àmpliament difosa és que perquèzed, com el més vell dels dos, va ser la variació més estesa entre els angloparlants britànics, durant la Guerra de la Revolució els angloparlants nord-americans que buscaven distanciar-se de qualsevol cosa fins i tot vagament britànica simplement van adoptar elmarversió com a pròpia per defensar-se (per petit que sembli) contra el control britànic. Alternativament, potser no hi hauria hagut cap raonament polític al darrere, i el nom podria haver-se posat a primer pla ja que l’anglès americà es va veure obligat a adaptar-se i simplificar-se a mesura que cada cop hi havia més colons, procedents de països cada vegada més llunyans i parlant. una varietat de llengües cada vegada més variada — va començar a arribar al Nou Món.\nQualsevol que fos la motivació, a mitjan segle XIXmars'havia convertit en la forma estàndard de la lletra Z als Estats Units, i ha estat així des de llavors. Tot i que la campanya per ressuscitarezodcomença aquí ...\nAquesta peça va aparèixer originalment al bloc Haggard Hawks de Paul Anthony Jones.\nApuja el joc Pac-Man aprenent les diferents estratègies de cada fantasma


Seguiment pacients postCOVID-10\nCatàleg de serveis Laboratori Microbiologia (25/05/2018)\nCatàleg de serveis Laboratori General (28/02/2018)\nInici / Noticies / Seguiment pacients postCOVID-10\ndivendres, 30 d’abril 2021\nEl Dr. Antoni Margarit, Cap del Servei de Cures Intensives, i la Dra.Esther Pagès Bolíbar, Metge especialista en Rehabilitació han explicat a la sessió clínia les seqüeles en pacients COVID19 ingressats a la Unitat de Cures Intensives d’ Andorra.\nEntre els resultats preliminars trobem quye el 81% de les persones que agafa la COVID-19 té símptomes lleus, un 14% presenta un quadre clínic greu que requereix hospitalització i suport d'oxigen i un 5% presenta malaltia crítica amb ingrés a la unitat de cures intensives.\nDes del Servei de Rehabilitació del SAAS s'ha desenvolupat un programa de Rehabilitació, adaptat a la fase i gravetat de la malaltia de cada pacient.\nEl Dr.Margarit ha explicat que entre els efectes postCovid- 19 afecten a la funció cognitiva, psiquiàtrica o física nova o que empitjora després d’una malaltia critica. Entre les manifestacions clíniques trobem falta de son, ansietat, depressió, estres post-traumàtic, quadriparesia/plegia, i dificultat weanning. També ha explicat que pel que fa a la durada hi ha una important milloria entre els 6 i els 12 mesos.


Traslladen a Balaguer carpes de l'estany d'Ivars i Vila-sana\nper Redacció - Fotografia: Generalitat de Catalunya 15/06/2015 00:00h\nTraslladen a Balaguer carpes de l'estany d'Ivars i Vila-sana| Redacció - Fotografia: Generalitat de Catalunya\nTècnics de l’Àrea de Pesca Continental del Departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural juntament amb personal de Forestal Catalana, del Consorci de l’estany d’Ivars i Vila-sana i els Agents Rurals van procedir dijous a la captura de carpes (Cyprinus carpio) mitjançant pesca elèctrica a l’estany d’Ivars i Vila-sana per al seu control, i les van traslladar a Balaguer. Prèviament els tècnics del Consorci havien instal·lat unes tanques per a aïllar les carpes i facilitar-ne la captura.\nDes de que es va reomplir l’estany l’any 2005 la proliferació de les carpes ha anat en augment i ha alterat significativament les característiques físic-químiques de l’aigua i la vegetació existent, afectant així a l’equilibri mediambiental de l’estany.\nDurant els últims tres anys, i en col·laboració amb el Consorci, s’està estudiant la manera de controlar i aprofitar aquesta espècie, que tot i causar un impacte negatiu a l’estany, és una espècie molt ben valorada pels pescadors recreatius i esportius.\nAquest any es van capturar 73 individus de 45 a 65 centímetres de longitud i un pes aproximat entre 2 i 4 quilos. Els exemplars es van traslladar amb una cuba proveïda d’oxigen a la zona de pesca controlada de Balaguer, on membres de la Societat de Pescadors van ajudar en les tasques d’alliberament. L’any 2013 es van capturar 106 carpes i l’any 2014 unes 43, totes de grans dimensions.\nNova edició de la Festa del Riu a Pardinyes\nUna espècie catalogada en perill d'extinció es reprodueix a la Reserva Natural d'Utxesa


Casa en venda a Vallès Oriental a Sant Feliu de Codines per 385.000 €\nCasa en venda a Vallès Oriental\nEstic interessat/da en el seu Casa de 323 m², 6 habitacions i 385.000€ a Sant Feliu de Codines.\n323 m²6 hab3 banys1.191 €/m²\nEngel & Völkers els convida a conèixer aquesta propietat envoltada d'un gran jardí que ens proporciona molta intimitat.\nEntrant a la casa, el primer que trobem, és una habitació individual que habitualment es fa servir de despatx. Davant de la porta d'entrada, passem a la zona menjador i a la gran sala, que consta d'una gran llibreria encastada amb llar de foc inclosa, que dóna accés directe a la terrassa i envolta tot el saló-menjador. A la banda se situa la cuina, que té accés a jardí i a una altra terrassa. En aquesta mateixa planta, hi ha un bany de cortesia en reformes.\nPujant les escales, tenim a mà dreta el bany complet, que dóna servei a les cinc habitacions que tenim en aquesta planta. Un distribuïdor ens dóna pas a la primera dormitori individual, que es podria convertir en un vestidor, annex a l'habitació doble amb armaris encastats. A la banda tenim una altra gran habitació doble, amb armaris encastats. A continuació, trobem un dormitori individual gran i una altra habitació doble. Seguim pujant a la zona sota teulada amb sostres de fusta, on tenim un estudi en planta, diàfan, usat actualment com a zona de cinema. És un espai polivalent que se li pot donar diferents usos, a aquest espai l'acompanya un bany de cortesia.\nDes de la cuina, podem accedir al garatge amb espai per a dos cotxes, i una gran zona de traster. Disposa d'una habitació, que es pot transformar en una sala de bugaderia. A la zona de la piscina, trobem una construcció independent amb la barbacoa d'obra, i gran espai que pot servir-nos de menjador o zona chill out. La calefacció és a gasoil i els terres de fusta.\nSant Feliu de Codines és un espai privilegiat que gaudeix d'un clima molt favorable i unes grans vistes de Sant Sadurní de Gallifa i de Valls, ja que està situat en els darrers contraforts dels Cingles de Bertí vers les terres més flames del riu Tenes i la riera de Caldes.\nEl seu entorn natural i la proximitat que té a grans ciutats ha fet que Sant Feliu de Codines sigui un espai molt atractiu per a molts residents.\nEs poden fer tot tipus d'activitats a l'aire lliure, BTT, senderisme, Trecking i poder gaudir d'uns espais en plena natura sensacionals.\nA la zona trobem tot tipus d'equipaments, zones termals, esportives, escoles internacionals, tot molt ben comunicat per carretera a Barcelona, Sabadell o Granollers.\nAquesta propietat es troba a la part alta de Sant Feliu de Codines, a la banda d'Els Cims de les Àguiles. Podent gaudir d'unes vistes espectaculars i tot a la banda de la C-59 per poder arribar fàcilment a qualsevol població.\nSuperfície construïda : 323 m²\nSuperfície solar : 1.678 m²\nReferència : IF76306-I-00UEK4-W-02HU6S\nEmissions: 73 Kg CO2/m2 any\nEt podria interessar veure a Sant Feliu de Codines


Gabriel Boichat: "L'acció bilateral entre Catalunya i Suïssa passa per la recerca, la salut i la cooperació" | exterior\nQuim Miró|2020-10-21T12:09:20+01:0020 octubre 2020|Exterior\nFoto: Gabriel Boichat és el delegat del Govern català a Suïssa [Generalitat]\nGabriel Boichat (Saint–Aubin, 1981) és el delegat del Govern català a Suïssa des del juny passat després de rellevar Manuel Martorelles al capdavant de l’Oficina de la Generalitat a Ginebra. Fill de mare catalana és suís de naixement tot i que el seu vincle amb Catalunya és omnipresent. Fa gairebé quinze anys que es dedica a la incidència política i a la comunicació per al canvi social, ha enfocat la seva carrera professional a l’àmbit internacional, sobretot a la cooperació internacional i la salut global. A Exterior.cat, Boichat obre les portes de la delegació del Govern català a Suïssa.\nVostè va néixer a Suïssa. Quins lligams té amb Catalunya?\nEls meus avis van emigrar als anys seixanta a Suïssa procedents de Vinaròs (Baix Maestrat, País Valencià) buscant una nova vida en plena dictadura franquista. Fins als catorze anys vaig viure a Suïssa, però després vam traslladar-nos novament a Vinaròs. Abans de viure-hi, tots els estius els passava a Vinaròs i a casa, amb la mare, sempre hem parlat en català. En la meva etapa d’universitari vaig instal·lar-me a Barcelona per llicenciar-me en periodisme. Tot i que més endavant vaig viure una etapa a Mèxic, Catalunya és el país que em va acollir definitivament. Els lligams amb Suïssa es mantenen perquè encara hi viu la meva família.\nCom a professional de la comunicació s’especialitza com a consultor independent posant l’accent en la incidència política en organitzacions que treballen en el desenvolupament i salut global.\nCom a periodista als mitjans de comunicació vaig exercir-ne als inicis, com a freelance. Però de seguida vaig encaminar la meva feina fins a especialitzar-me en la incidència política. Tot té a veure en la comunicació però l’únic que canvia és l’audiència a qui et dirigeixes. Normalment és una audiència que treballa cos a cos amb la política. La prioritat en la incidència política implica elaborar el missatge i adaptar-lo a les necessitats que es plantegin. Unes eines que he aplicat sempre i que formen part d’una estratègia de comunicació.\nQuè l’empeny a exercir com a responsable d’una delegació del Govern català a l’exterior?\nTota la vida professional he treballat de costat amb les institucions. I ho he fet perquè crec en el deure i la capacitat que tenen les institucions de transformar la realitat a través de les polítiques públiques. A partir d’aquest convenciment personal, vaig decidir que volia posar tota la meva energia en aquesta nova oportunitat des de Suïssa amb la intenció d’aplicar aquestes polítiques per canviar la realitat o fer-la millor per a les persones. Més que una oportunitat, és un privilegi al servei de Catalunya, representant el meu país d’adopció en el meu país d’origen.\nTé un avantatge i acaba sent un valor afegit a l’hora d’exercir el seu càrrec com a delegat: coneix bé la realitat del país que representa el Govern.\nSí, així és. Sé com pensen i com actuen. Cada país, la seva gent actua d’una manera diferent. Fins al punt que ara sent suís i havent tornat a viure a Suïssa m’hi sento identificat pels anys que vaig viure-hi quan era més petit. Si això li sumes la meva etapa a Catalunya, ara em permet explicar la realitat catalana d’una manera molt més entenedora a Suïssa. Vull deixar clar que la delegació no només soc jo, sinó que compto amb un equip molt petit, però els professionals que hi ha s’hi deixen la pell.\nLa seu de la delegació és a Ginebra i no a Berna. És fruit d’una decisió estratègica?\nLa tasca de la delegació té dues direccions molt definides i, per això, la tria de Ginebra no és cap casualitat. D’una banda, l’acció dirigida a les organitzacions governamentals del país, com fan la resta de delegats del Govern a l’exterior. I de l’altra, una acció més específica que assumeix la delegació a Suïssa tenint en compte que a Ginebra s’ubica la seu de Nacions Unides. És aquí on hi ha un entorn d’organitzacions que decideixen en la presa de decisions relacionades amb els drets humans, la pau i la salut. I, al cap i a la fi, la tasca que té la delegació de Suïssa hi està completament lligada.\nDes de l’àmbit econòmic i empresarial, des de la delegació on posen l’acció en l’eix Catalunya-Suïssa?\nSuïssa és un soci comercial rellevant per Catalunya i hi ha una realitat econòmica intensa entre els dos països tot i ser petits d’extensió. El 70% d’exportacions de Catalunya a Suïssa passa pel sector farmacèutic. Un dels àmbits que té molt recorregut és la recerca en un espai consolidat que s’anomena Health Valley, de Ginebra a Berna, format per un conglomerat públic i privat on hi ha moltes possibilitats de creixement per al sector de Catalunya, que és pionera. En aquest sentit hi ha una acció bilateral existent entre Catalunya i Suïssa i la prioritat de la delegació serà enfortir-la tant en els àmbits de recerca, de salut com de cooperació i desenvolupament.\n“Seguirem explicant-nos al món perquè ara, enmig d’una pandèmia global, ho fa més necessari que mai, tot i que Catalunya sempre ha exercit aquest paper”\nFa quinze dies, es va fer pública una sentència del Tribunal Constitucional que anul·la part del Pla d’acció exterior i de relacions amb la Unió Europea. Com viu els intents de fer desaparèixer l’acció exterior de Catalunya?\nVull subratllar que un conflicte polític no hauria d’estar en mans d’un poder judicial. En política, els conflictes es resolen fent política. A partir d’aquí, el departament d’Acció Exterior està exercint les seves competències que té com a Govern. I el conseller Solé ho ha deixat molt clar aquests dies. Seguirem explicant-nos al món perquè ara, enmig d’una pandèmia global, ho fa més necessari que mai, tot i que Catalunya sempre ha exercit aquest paper. I des d’una ciutat com Ginebra encara es visualitza millor.\nQuè ha canviat amb la Covid-19?\nLa pandèmia de la Covid-19 ha posat de manifest que es tracta d’un virus que afecta el món sencer. I per tant, si aquesta és la nova realitat, ara més que mai hem d’apostar per la construcció d’un món basat en la solidaritat i la cooperació i des d’una estratègia de multilateralitat. I Catalunya hi té molt a aportar des de l’àmbit de la salut, la ciència i la recerca i, al mateix temps, prendre’n nota. I repeteixo: tot això només es fa des de la solidaritat i la cooperació entre països.\nFa tres anys del referèndum de l’1-O. A Suïssa ha quallat la percepció que a Catalunya hi ha una majoria que és a favor de la independència?\nSí, va ser palpable només a Suïssa si no arreu del món. Segurament, fins aleshores, era una qüestió en la qual a l’exterior només es podia conèixer si hi havia un lligam directe amb familiars catalans. Des de l’1-O la percepció ha canviat. Des de la delegació tenim la funció d’explicar el conflicte polític que viu Catalunya, però, sobretot, seguir exportant tot allò que acaba sent els actius de referència del nostre país: des de l’economia i la cultura. És aquí on podem generar grans complicitats.\nQuina seria la radiografia actual de la comunitat catalana a Suïssa?\nActualment a Suïssa hi viuen poc més de 16.000 catalans. Majoritàriament hi ha dos moments determinants que expliquen la immigració catalana a Suïssa. Una més llunyana, coincidint amb la dictadura franquista com van fer els meus avis, i l’altra, més recent, provocada per la crisi econòmica. La comunitat catalana s’agrupa en tres casals a Lausana, Zuric i Basilea, a més de Casa Nostra, que és l’associació més antiga. Fan una tasca excepcional, sobretot d’acolliment per aquells que arriben a Suïssa per primera vegada.


La previsió de collita de poma a Catalunya s'incrementa en un 11% i la de pera, un 4 % - Diari de Girona\nLa previsió de collita de poma a Catalunya s'incrementa en un 11% i la de pera, un 4 %\nS'estima que es recol·lectin un total de 300.000 tones, de les quals el 29% es produeixen a Girona i el 71%, a la província de Lleida\nLa previsió de collita de poma a Catalunya s'incrementa en un 11% i la de pera, un 4 % lleida\nLes previsions de collita de poma i pera a Catalunya per a aquest 2019 s'apunten superiors a l'any anterior, en un 11% i en un 4%, respectivament, segons dades de l'Associació empresarial de la Fruita de Catalunya (Afrucat) i el Departament d'Agricultura. Cal recordar que l'any 2018 va ser un any de pocs volums, el segon més baix dels últims 5 anys.\nAixí, en poma es preveu una collita a Catalunya de prop de 300.000 tones, de les quals un 29% es produeixen a la demarcació de Girona, mentre que Lleida en concentraria el 71%. Pel que fa a la pera s'estima una producció de 134.250 tones a tot el territori.\nTot i aquest increment en la recol·lecta, la superfície productiva de poma disminueix respecte l'any passat un -3,5% a la província de Girona, un -4,8% a la de Lleida, un -6% a Barcelona i un -7% a Tarragona. Pel que fa a la pera, la superfície productiva també disminueix respecte el 2018, un -3,5% a Girona i un -2,8% a Lleida, si bé s'han plantat 259 hectàrees noves a Lleida, però zero a la província de Girona. Pel que fa a les inclemències climàtiques, l'onada de calor que va afectar el territori català dues setmanes enrere ha causat escaldades en els fruits, tot i que els calibres s'esperen normals.\nVal a dir que, tant en pera com en poma, fins ara no hi ha hagut afectacions importants per pedregades, mentre que l'afectació per gelades ha afectat de manera diferent depenent de les zones.\nAquestes dades van ser presentades ahir, a Lleida, per part del director dels Serveis Territorials del Departament a Lleida, Ferran Noguera, juntament amb el director general i el president del Comitè de fruita de llavor de l'Afrucat. Per part de l'associació també es va voler remarcar la recuperació del potencial productiu de Catalunya en aquestes dues fruites, i més encara davant la possibilitat de menor producció en l'àmbit europeu, i potser també a l'Aragó.\nAltres punts que es van destacar durant la presentació d'ahir van ser la previsió d'avançament de la collita de 3 a 5 dies respecte al 2018, la floració, que s'està desenvolupant de manera normal, i una molt bona qualitat en general.


Curolletes - Joc de taula "Oruga de colores"\nInici / Marques / Haba\nJoc de taula “Oruga de colores”, de normes senzilles pels més petits de la casa! L’objectiu és anar posant\nles fitxes de colors sobre la pròpia eruga abans que ningú. El dau va indicant de quin color s’ha de posar en cada tirada però, al tanto! No s’hi val posar dues peces de cos del mateix color. Així que , si et surt repetit, has de passar el torn.\nPots afegir també una variant per exercitar la memòria col·locant les peces del cos cap per avall. Cada vegada que tires el dau, hauràs de destapar-ne una a l’atzar. Coincideix amb el color que et marca el dau? Llavors ja tens una part més del teu cos. Si no, hauràs de passar el torn i buscar sort a la propera tirada. Intenta recordar on estava el blau, el vermell… Així no fallaràs la propera vegada!\nRecomanat a partir de 3 anys. Per a 2-4 jugadors/ores.\nAquest joc, conté una pràctica capsa de metall i, gràcies a la seva mida, és ideal per poder dur de viatge o a qualsevol excursió. També per portar a la bossa a les sortides al restaurant i volem evitar l’avorriment de l’espera a que arribi el menjar quan hi ha gana.\nMides: 15 x 23 x 5 cm\nDissenyat i fabricat a Alemanya\nMaterial: Metall, cartró i fusta\nCategories: A partir de 3 anys, Haba, Jocs de cartes i taula


Holiday home Knirren Asaa I Asaa Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAl visitar Asaa, vosté es sentirà com a casa a Holiday home Knirren Asaa I, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Holiday home Knirren Asaa I, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent bany. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Holiday home Knirren Asaa I no troba competidors en cap categoria.


Com estimen els suecs? | Clàudia Rius\nCom estimen els suecs?\nClàudia Rius. DOCSbarcelona16.\nDiu la llegenda que la societat sueca és perfecta, però trobareu un documental que trenca amb aquest estereotip. The Swedish Theory of Love és un film dirigit per Erik Gandini, italià resident a Suècia. El 2015 va donar llum a aquest documental sobre l’amor suec que, tot i partir d’una premissa interessant, es perd en alguns punts.\nFotograma de The Swedish Theory of Love, d’Erik Gandini\nErik Gandini tenia 19 anys quan va decidir anar-se’n a estudiar a Suècia per tal d’evitar el servei militar del seu país d’origen, Itàlia. Va especialitzar-se en cinema i dirigir peces com Videocracy, Gitmo, Surplus o Sacrificio, entre d’altres. El 2015, amb 48 anys, va presentar el documental The Swedish Theory of Love. Ara s’estrena al festival DocsBarcelona, que tindrà lloc del 23 al 29 de maig d’enguany.\nEs diu que la població sueca és majoritàriament tímida. Els estereotips els defineixen com a gent tancada i callada, i en gran part és així. Tenen una manera diferent de socialitzar-se. The Swedish Theory of Love porta aquesta concepció de les relacions humanes fins a l’extrem i ensenya una Suècia grisa, individualista, poc humana, poc sociable.\nEntenc que el documental vol abordar diverses qüestions: la família, la reproducció, l’adaptació de la immigració, la mort. Tot i que aquests temes poden estar relacionats amb l’amor, no veureu gaires casos on aquest es manifesti de manera positiva. Bé, sí, un: un grup de suecs que podrien ser catalogats com a hippies i que han deixat de banda la societat per viure en grup i demostrar-se estima i mantenir contacte cada dia.\nI això està molt bé. Però és un extrem. Perquè a The Swedish Theory of Love només veiem els extrems. Tenim, per una banda, protagonistes molt independents que no han volgut tenir una relació i que han recorregut a la inseminació artificial; i per altra banda, els hippies. Entremig no hi trobem cap tipus de parella, sinó que descobrim personatges com el creador d’una empresa d’inseminació artificial; una professora d’immigrants; un suec que ha decidit marxar a viure a Àfrica i el sociòleg Zygmunt Bauman -que apareix per aportar consistència a la teoria sobre les relacions humanes que planteja el director-.\nThe Swedish Theory of Love és un documental curiós perquè mostra una part amagada de la societat sueca interessant i poc coneguda, però cal tenir clar que estem deixant de veure una part del tema. I és la de l’amor, precisament. La de l’amor en positiu. En aquest film descobrim persones que diuen coses tan interessants com “jo volia tenir un fill, no una relació de parella”, i et fan pensar sobre la necessitat d’estimar i conviure amb algú. Però no descobrim l’amor com a acte que uneix, que no encadena.\nEl documental també aporta dades interessants com ara que gairebé el 50% de la població sueca viu sola: la xifra més alta del món. Mostra sense complexes el procés de donar esperma i aborda el tema de morir sol, segurament una de les parts més interessants del film. A The Swedish Theory of Love descobrim qui es fa càrrec de tot el que deixa una persona quan es mor i no té absolutament ningú al seu voltant.\nTambé comprenem que quan els immigrants arriben a Suècia, la feina més gran no és aprendre l’idioma, que per sí sol ja és difícil, sinó entendre els codis de comportament d’una societat individualista que pretén que cadascú se solucioni els problemes sol. Això pot portar fins i tot a pensar que els nòrdics tenen un punt de racisme dins seu, tot i que Nhela Ali, professora d’aquests nouvinguts, creu que “no és que els suecs siguin racistes, sinó que volen distància”.\nFa la sensació que Gandini vol tocar tantes variants de l’amor, que al final s’oblida de què és estimar. És així com viatgem a Etiopia i coneixem Erik Erichsen, cirurgià suec que viu allà amb la seva dona. Les reflexions d’Erichsen respecte la societat sueca i la comparació d’aquesta amb el funcionament de la societat etíop són interessants, però a partir d’aquí el director es perd. Una bona part del documental deriva a explicar com el doctor ajuda als pacients africans tot i tenir pocs recursos. Les històries són boniques, però per un altre documental. En aquest, no té sentit parlar sobre el funcionament d’un hospital africà. Que no estem tractant l’amor?\nUna de les veus més sàvies del documental -junt amb la professora Nhela Ali- és Zygmunt Bauman. És ell qui dóna una dimensió teòrica a (gairebé) tot el que hem anat veient al llarg del film, i ens fa veure que la societat sueca s’equivoca al creure que el contrari de dependència és independència. Bauman parla d’interdependència, d’estar amb algú, de ser sociable, de relacionar-se amb els demés. Coses que els suecs també fan quan superen el llindar de la vergonya.\nAl documental, com comentava al principi, hi falta un punt de vista: el del mig. Les famílies. Perquè no tothom mor sol o s’insemina o viu al bosc en una comunitat que s’alimenta a base de tocar-se. Si parlem d’amor, parlem també d’allò que surt bé. Parlem també de com s’entenen les parelles i després de ser criades en un món de llibertats individuals.\nThe Swedish Theory of Love és un documental interessant que mostra aspectes de Suècia que val la pena conèixer (toca tants temes que aquí només n’he escollit uns quants per fer-ne una pinzellada). Tot i així, compta amb alguns problemes de guió. Gandini buscava punts foscs de la societat escandinava i els ha trobat, però els ha aïllat. Aneu-la a veure, aprendreu coses. Però no oblideu que mentre esteu asseguts, a Suècia algú estarà morint sol, sí; però també hi haurà persones que s’estaran estimant.\nJosep Maria el 17 maig 2016 a les 19:47 ha dit:\n“Una Suècia grisa” i no “una Suècia gris”.\nBlanca el 18 maig 2016 a les 10:38 ha dit:\nZygmunt Bauman no es polac?!\nFrancesc el 18 maig 2016 a les 19:49 ha dit:\nNo senyora, és polonès.\nPortet Renada el 20 maig 2016 a les 10:43 ha dit:\nAcabo de fer un elogi molt sincer de Nuvol i, de pas només, i perquè acabo de llegir l’article sobre les dificultats del “català a l’escola”, us diré, com a menuda informacio’ que, l’any 1983, vaig sortir finalista del Sant Jordi amb una novel.la que s’intitulava: “La finestra nua”. Va ser publicada amb el titol de “l’escletxa”).\nAra també, tenim les més grans dificultats per a mantenir el català als programes escolars . I manifestem. Pero…


Com afecta la revisió dels establiments emblemàtics a Sant Andreu | Andreuenc\nL’Ajuntament de Barcelona ha posat en marxa un procés que avaluarà la singularitat de 31 bodegues i bars tradicionals de la ciutat en funció de tres criteris fonamentals: interès patrimonial, punt de trobada veïnal i creació d’identitat territorial.\nL’objectiu és protegir aquests locals profundament arrelats en el paisatge i els costums d’una zona concreta de la ciutat per la seva idiosincràsia, evitant la seva desaparició en cas de venda o traspàs, sobretot quan són gestionats per grups immobiliaris sense cap respecte pel patrimoni de la ciutat. D’aquesta manera, es conservarà la identitat i el caliu que aporten el lloc on hi són ubicats i que l’enriqueixen per convertir-lo en un indret singular.\nMentrestant, el consistori ha pres la decisió de suspendre per un any la concessió de llicències i permisos d’obres en tots els establiments seleccionats, per blindar durant aquest període que no s’alteri en absolut cap dels components que els fan especials.\nAquesta revisió pot provocar que algun dels 31 bars i bodegues passin al Catàleg de Protecció Arquitectònic, Històric i Paisatgístic dels Establiments Emblemàtics de la Ciutat de Barcelona, aprovat l’any 2016 i que compta actualment amb 211 comerços de tot tipus, entre els quals n’hi ha 7 de Sant Andreu: Estanc Sant Andreu, Farmàcia Llorens, Cansaladeria Puig, Farmàcia Franquesa, Fleca Girabal, Matalasseria F. Lázaro i Farmàcia Guinart.\nEntre els 31 locals sotmesos a la revisió actual, n’hi ha 9 a Gràcia, 6 a Ciutat Vella, 4 a l’Eixample, Sants-Montjuïc i Sant Martí, 2 a Horta-Guinardó i 1 a Nou Barris i Sant Andreu.\nL’establiment del districte de Sant Andreu és la Bodega Lluís, situada al Congres i els Indians des de 1955, concretament al carrer de Pinar del Río, a tocar del passeig de Maragall. És una bodega que conserva el tipisme característic d’aquest tipus de locals: parets atapeïdes de botes i prestatges plens d’ampolles i molta fusta amb solera. Allà és típic el vermut Yzaguirre a granel, les tapes de llauna –com escopinyes, musclos o cloïsses, que s’acostumen a demanar de manera combinada, amb una mica de tot–, les anxoves netejades a mà o l’assortiment d’embotits.\nFotografia: La Bodega Lluís, en una imatge d’arxiu | Bares Auténticos\nEtiquetes: comerçpatrimoni històricrestauració


Pot un BMW M5 superar en diversió a tot un Nissan GT-R? | Colla Verglas\nPerquè com a cotxe ‘recreacional’, amb els 1.950 kilos que per exemple pesa el BMW M5, no crec que siguin gaire més divertits que un bon esportiu de tracció al darrere i uns quants centenars de kilos menys. Com a cotxe de diari tampoc són gaire millors, a no ser, això sí, que no us importi deixar-vos el sou en benzina 98 per fer una cosa tan senzilla com anar a buscar els nanus a escola. En aquest sentit, i pel que val un M5, millor un 530d Touring i un Lotus Elise.\nEl video que us volia portar avui encaixa molt bé en aquesta reflexió. La pregunta que es fa la gent de la revista Evo és ben senzilla: pot un BMW M5 superar en diversió a tot un Nissan GT-R? La resposta sembla obvia, però no ho és. Perquè tot i que el Nissan li treu quasi tres segons per volta al circuit d’Anglesey, Mario Franchitti deixa clar que en termes de diversió pura, el BMW el supera amb escreix.\nPer ser justos cal dir que un cotxe amb tracció al darrere i quasi 600 CV de potència sempre, repeteixo, SEMPRE serà més divertit que un esportiu amb tracció total. Més ràpid no sé, però més divertit segur que sí. En aquest sentit també cal dir que el Nissan GT-R tampoc és un exemple de cotxe que transmeti grans sensacions al volant. És com jugar a la Play Station, diuen, però en el món real.\nPot ser un Porsche 991 GT3 hagués estat un rival força més adequat per aquesta comparativa, clar que llavors el resultat pot ser no hagués estat tan visible. Sigui el que sigui, i puc donar fe després d’haver donat una volta al Nürburgring en el Ring-Taxi, el BMW M5 és una passada. Una passada de quasi dos tones, però una passada al cap i a la fi. I tot i així segueixo sense veure-li el sentit…\nL'entrada va ser publicada el BMW, Nissan i etiquetada BMW, evo, F10 M5, GT-R, Nissan per danidmas. Guarda l'enllaç permanent.


Circulació atmosfèrica - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nLa circulació atmosfèrica és un moviment de l'aire atmosfèric a gran escala, i el medi (juntament amb la circulació oceànica) pel qual la calor és distribuïda sobre la superfície de la Terra. Tanmateix, cal tenir en compte que, tot i que el paper dels corrents oceànics és més petit d'acord amb el seu volum, que el realitzat per la circulació atmosfèrica, la seva importància quant al flux de calor entre les diferents zones geoastronòmiques és molt gran, per la notable diferència de densitat entre l'atmosfera i les aigües oceàniques que ocasiona que la calor específica transportada per un m³ d'aigua oceànica sigui molt superior al que pot desplaçar un m³ d'aire.\nLa circulació atmosfèrica varia lleugerament d'un any a l'altre, almenys a escala detallada, però l'estructura bàsica roman sempre constant. Tanmateix, els sistemes atmosfèrics individuals - depressions de mitjana latitud, o cèl·lules convectives tropicals - es produeixen aparentment de forma aleatòria, i està acceptat que el temps meteorològic a escala local o regional no pot ser pronosticat més enllà d'un breu període: potser un mes en teoria, o (actualment) sobre deu dies a la pràctica. Tanmateix, la mitjana d'aquests sistemes - el clima - és molt estable, cosa que sembla contradir la tesi del canvi climàtic.\n1 Característiques de la circulació longitudinal\n1.1 Circulació Walker\n1.1.1 El Niño - Oscil·lació Meridional\nCaracterístiques de la circulació longitudinal[modifica]\nUna visió ideal de les tres cèl·lules de circulació.\nLes cèl·lules de Hadley, Ferrel, i Polar acompleixen un important paper en la circulació atmosfèrica, i vénen a constituir un efecte i no una causa de la circulació atmosfèrica global. Això significa que la circulació atmosfèrica és el resultat d'una combinació de molts factors que actuen sobre el patró baromètric de l'aire determinat pels centres d'acció (anticiclons i ciclons o depressions).\nLa circulació latitudinal apareix com a conseqüència que la radiació solar incident per unitat d'àrea és més alta a les baixes latituds equatorials, i disminueix segons la latitud augmenta, assolint el seu pic mínim als pols. La circulació longitudinal per un altre costat, apareix ja que l'aigua té una capacitat més gran d'escalfament que la terra tot i que necessita molt més temps que l'aire per absorbir i expulsar calor car l'aire és diatèrman, és a dir, es deixa travessar pels rajos solars sense escalfar-se, mentre que les aigües absorbeixen lentament aquella calor dels rajos solars i l'alliberen quan l'atmosfera està més freda. Fins i tot a microescales aquest efecte és perceptible; car porta a la brisa marina, aire refredat per l'aigua cap a la costa durant el dia, i transporta la brisa terrestre, aire refredat pel contacte amb el sòl, cap al mar durant les nits.\nA una escala més gran, aquest efecte deixa de ser diürn (diari), i en canvi és temporal, o fins i tot decadal en els seus efectes. L'aire càlid s'eleva sobre les regions de l'equador continental i oest de l'oceà Pacífic, i flueix a l'est o oest, depenent de la seva ubicació, quan assoleix la tropopausa, i s'enfonsa a l'Atlàntic i Índic, i a l'est de l'Pacífic.\nLa cèl·lula de l'oceà Pacífic té un paper important en el temps atmosfèric de la Terra. Aquesta cèl·lula ubicada completament a l'oceà apareix com a resultat d'una marcada diferència entre les temperatures de la superfície dels extrems occidental i oriental. En circumstàncies normals, les aigües de l'oest són càlides i les de l'est fredes. El procés comença quan l'activitat convectiva sobre l'equador d'Àsia Oriental i l'aire fred que s'enfonsa des de la costa occidental de Sud-amèrica creen un patró de vents que empeny l'aigua del Pacífic cap a l'oest i l'amuntega al Pacífic occidental. (Els nivells d'aigua al Pacífic oest són 60 cm més alts que a l'est, una diferència que és deguda únicament a la força de l'aire.)\nLa cèl·lula del Pacífic és de tal importància que ha sigut anomenada la Circulació Walker després que Sir Gilbert Walker, un director dels observatoris britànics de principis del segle XX a l'Índia, que buscà un mètode per predir quan acabarien els vents del monsó. Tot i que mai no tingué èxit en intentar-ho, el seu treball el dugué al descobriment d'un enllaç indiscutible entre les variacions periòdiques de pressió als oceans Índic i Pacífic, que definí com "Oscil·lació Meridional."\nEl moviment d'aire a la circulació Walker afecta els bucles de cada costat. En circumstàncies "normals", el clima es comporta com s'espera. Però, cada pocs anys, els vents es tornen inusualment càlids o freds, o la freqüència d'huracans augmenta o disminueix, el patró es reprodueix durant un període indeterminat.\nEl Niño - Oscil·lació Meridional[modifica]\nArticle principal: El Niño\nEl comportament de la cèl·lula de Walker és la clau per entendre el fenomen d'El Niño (o més correctament, ENSO,ENOS en català, ó El Niño - Oscil·lació Meridional).\nSi l'activitat convectiva s'alenteix al Pacífic occidental per algun motiu (aquest motiu es desconeix actualment), el dòmino del clima comença a caure. Primer, els vents de l'oest a la capa superior cessen. Això talla la font de refredament de l'aire en enfonsament, i per tant, els vents alisis cessen.\nLa conseqüència és doble. Al Pacífic est, l'aigua càlida augmenta des de l'oest, car no hi ha vent en superfície per mantenir-lo. Aquest i els efectes corresponents de l'Oscil·lació Meridional donen com a resultat un patró de vents i precipitacions a Amèrica, Austràlia i Àfrica Sud-oriental de llarga durada, així com el trencament dels corrents oceànics.\nMentrestant, a l'Atlàntic, en capes altes, els vents de l'oest, que serien bloquejats per la circulació Walker i incapaços d'assolir altes intensitats, ho aconsegueixen. Aquests vents trenquen en dues les capes altes dels huracans i disminueix sensiblement la quantitat d'ells que aconsegueixen enfortir-se.\nEl sol s'alça a través d'un núvol convectiu. Sortida del Sol sobre el limbe de la Terra, i una tempesta tropical\nEl contrari d'El Niño és La Niña. En aquest cas, la cèl·lula convectiva sobre el Pacífic occidental es reforça extraordinàriament, donant com a resultat vents més freds del normal a Amèrica del Nord i una temporada més intensa d'huracans al sud-est asiàtic i Austràlia oriental. Hi ha un augment de la pujada d'aigua freda de l'oceà i un intens augment del vent en superfície prop de Sud-amèrica, resultant en un augment de la sequera, tot i que es diu sovint, que els pescadors a les costes sud-americanes del Pacífic obtenen més beneficis del mar, en estar més nodrit del normal a causa, precisament, de l'ascens d'aigües profundes, que porten els nutrients per la flora i la fauna des de grans profunditats.\nLa part neutral del cicle - el component "normal" - ha sigut denominada humorísticament com "El no-res".\n↑ MERIDIONAL ATMOSPHERE AND OCEAN HEAT TRANSPORTS, Kevin E. Trenberth and Julie M. Caron, National Center for Atmospheric Research - document pdf (en anglès)[Enllaç no actiu]\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Circulació atmosfèrica\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Circulació_atmosfèrica&oldid=26508524»


LA FOTO DEL MES: Port de Gandia i barri del Llavador a les darreries de segle XIX\nAquest mes de gener fa tot just 120 anys que el port de Gandia fou inaugurat, el 1893, amb la presència del polític José Canalejas, líder de l’esquerra dinàstica, diputat a les corts per Alcoi i amic dels promotors de la construcció del port i el ferrocarril a Alcoi, el també diputat Sinibaldo Gutiérrez i el qui va ser alcalde de Gandia en diverses ocasions, Josep Rausell.\nTambé hi eren presents l’arquebisbe de València Ciríaco Maria Sancha així com el capità general i els governadors civils i militars de València i Alacant i un nombre enorme d’autoritats i personalitats significatives. Per suposat, amb l’alcalde del moment, Francisco Romaguera. Set anys abans, el 1886 s’havia inaugurat, solemnement, l’inici de les obres del port, segons la crònica publicada al Diario de Gandia de 23 de juny d’aquell any (recentment incorporat a l’Arxiu Històric en format digital). La celebració va tenir lloc els dies 24 i 25 de gener de 1893. Un tren especial va eixir des de València a Gandia, via Carcaixent. A l’entrada de la ciutat s’havien disposat ramatges i inscripcions que resaven: Gandía a la fiesta del progreso. Bona part de la comitiva es traslladaria Alcoi, on continuaria la festa.\nA la imatge apareixen barques plenes de xiquets i al seu fons es poden veure les cases del barri del Llavador. Més a l’esquerre hi apareix una antiga alqueria del marqués del Vasto. Sembla que no han acabat encara les obres del moll sud i s’observa una estructura de ferro, probablement relacionada amb la palanca o pont que unia el Llavador i el Grau i possibilitava els banyistes l’accés cap a la platja.\nLa fotografia pertany a la col·lecció de José Huguet, qui és un dels col·leccionistes i estudiosos més potents de la fotografia valenciana i autor, entre altres, de la Història de la fotografía valenciana que va publicar Levante-EMV. Segons Suso Monrabal podria tractar-se d’una fotografia realitzada per Isidro Laporta Valor.\nEl llibre més complet de la història del port és el de Fernando Gimeno Cervera, publicat per l’Autoritat Portuària de València, juntament amb l’Ajuntament de Gandia i el CEIC Alfons el Vell. Per suposat, disponible a la Xarxa Municipal de Biblioteques. Conté nombroses fotografies, plànols i material gràfic que el fan molt atractiu visualment. S’hi poden contemplar, per exemple, imatges molt interessants de com era el riu de sant Nicolau i la platja abans de la construcció del port.\nPort de Gandia i barri del Llavador a les darreries de segle XIX\nData: Dècada de 1890\nCol·lecció José Huguet\nDonació de Javier Aura\nFoto del mes-Gener 2013


Un tren connecta València amb Rotterdam per a exportar productes frescs tres vegades a la setmana - Diari La Veu\nEscriba el número 963286\nUn tren connecta València amb Rotterdam per a exportar productes frescs tres vegades a la setmana\nCoolRail és la primera i única connexió ferroviària directa entre el port holandés i el País Valencià\n18 juny 2019 13:20h\nL'empresa pretén augmentar la freqüència de tres a cinc trens per setmana. / Sandra Zeillstra / CoolRail\nVALÈNCIA. L'economia valenciana té un gran pes exportador, especialment pel que fa a l'agricultura. La Unió Europea és la principal destinació de les fruites i hortalisses valencianes, que, de vegades, es troben amb dificultats per a eixir de l'Estat a causa, principalment, de la falta del Corredor Mediterrani i depenen en gran mesura del transport per carretera.\nNo obstant això, l'empresa holandesa Euro Pool System ha desenvolupat un projecte capaç de fer arribar els productes frescs des de València fins a Rotterdam per tren en unes 48 hores. Es tracta del projecte CoolRail, que, segons han explicat els responsables, és la primera connexió directa d'aquest estil entre el País Valencià i Holanda. El primer tren va eixir direcció al port de Rotterdam el passat 6 de maig i aquest dimarts s'ha presentat oficialment el projecte a València.\nEn concret, es tracta d'un tren refrigerat que transporta fruites i hortalisses fresques tres vegades per setmana des de València fins a Rotterdam. El projecte és una iniciativa d'Euro Pool System, proveïdor de serveis logístics i embalatges reutilitzables per a la distribució agroalimentària, en col·laboració amb l'operador ferroviari Shuttelwise. També han col·laborat en la seua posada en marxa diferents distribuïdores i companyies de l'àmbit de la logística de fruita i hortalisses.\nEn la presentació de l'esdeveniment, al qual han assistit productors i comercialitzadors del sector de fruites i hortalisses; centrals de compra i operadors logístics, i directius de Renfe, Adif, Ferrmed i el Corredor Mediterrani, el director d'Euro Pool System per al Sud d'Europa, Bartolomé Saro, ha destacat que "aquest projecte s'emmarca en un canvi de tendència global en la mobilitat. Es tracta de buscar formes de transport més sostenibles que, en aquest cas, ajuden a impulsar les exportacions d'Espanya cap al nord d'Europa de forma més eficient i, al mateix temps, respectuosa amb el medi ambient".\nAixí, segons han explicat, aquest tren –que, per ara, fa el trajecte tres vegades per setmana– tarda el mateix que un camió amb un conductor, però amb la diferència que un tren equival a 42 camions plens. D'aquesta manera, els impulsors del projecte estimen que es reduiran a l'any 12.096 transports en tràiler i que s'estalviaran 22 milions de quilòmetres. "Això implica retallar en 15.000 tones les emissions anuals de CO2 o el que és el mateix, entre un 70% i un 90% respecte al trànsit per carretera", han assenyalat.\nCoolRail va iniciar les seues operacions el passat 6 de maig amb el seu primer viatge entre Silla (l'Horta Sud) i Rotterdam. Cada tren carregarà 42 contenidors, anada i tornada, 3 vegades per setmana i durant 48 setmanes a l'any. La temperatura de cada contenidor refrigerat es regula en funció del producte concret que transporta. En el viatge d'anada, de València a Rotterdam, el tren va carregat amb productes frescs; en el de tornada, es retornen, plegats, els envasos reutilitzables que s'usen per a la distribució d'aquest tipus d'aliments, amb la finalitat de fer més eficient el transport. Aquests envasos són reutilitzables i el seu lloguer suposa el principal negoci d'Euro Pool System.\nSegons han explicat els impulsors, es tracta d'un projecte obert que vol implicar productors i distribuïdors, i que combina els trajectes en tren amb els transports per carretera, ja que molts dels productes exportats procedeixen de Múrcia o Almeria i arriben a Silla en camió. També, una vegada des del port de Rotterdam, es transporten als distribuïdors i supermercats per carretera, i també a altres països. De fet, CoolRail ofereix el transport porta a porta als seus clients, mitjançant els seus transportistes o en col·laboració amb els del client final.\nPer a Euro Pool System el desenvolupament d'aquest tren és una solució a la reducció del nombre de conductors de camió i una alternativa als problemes que suposa el transport per carretera, no només de contaminació, sinó també de retards en fronteres o d'altres, com ara les variacions del preu dels combustibles.\nAixí, aquesta primera connexió València-Rotterdam aspira a ser tan sols el principi d'una xarxa més extensa. En el futur es pretén continuar implantant connexions ferroviàries CoolRail a altres destinacions prioritàries per a les exportacions espanyoles, com ara Alemanya, el Regne Unit i Escandinàvia.\nProblemes d'ample de via\nCoolRail està concebut com un tren de 42 contenidors–que equivalen aproximadament a 42 camions– que va des de València i Barcelona fins a Rotterdam. No obstant això, en l'actualitat i dins de l'Estat són dos trens. Un de 31 vagons que ix de València i un d'11 que ix des de Barcelona. Això és així perquè les vies de tren de l'Estat no estan adaptades a l'ample internacional; per això, quan els dos combois arriben a Port Bou –frontera amb França–, la mercaderia es descarrega i es carrega ja en un tren de 42 contenidors que circularà per ample internacional fins a Rotterdam.\nPer això, una de les potes d'aquest projecte és també el foment de l'ampliació del Corredor Mediterrani des d'Almeria fins a la Jonquera per a facilitar i acurtar el temps de viatge, ja que en el canvi de tren a la Jonquera es perden aproximadament 10 hores. En aquesta línia, els objectius de l'empresa passen per poder fer el trajecte en 24 hores, una vegada el Corredor Mediterrani estiga ja avançat i arribe fins a Almeria. A més, està previst ampliar la freqüència de viatges de 3 a 5 per setmana per a finals d'any.\nEn la posada en marxa de CoolRail, Euro Pool System ha col·laborat amb els següents socis: Shuttlewise, Bakker Barendrecht/Albert Heijn, Visbeen, Kloosterboer, DailyFresh, EasyFresh, Primaflor, Brioix, Agroiris, Fruveg, TobSine, Pou Sud i Samskip. Euro Pool System és líder del mercat en l'àmbit dels embalatges reutilitzables per a la cadena de subministrament d'aliments frescs a Europa. Compta amb una xarxa europea d'uns 71 centres de servei en 15 països i presta serveis en 30 països. El 2018 va registrar un volum de negoci de 310 milions d'euros i va gestionar 1.100 milions d'envasos.\nEscriba el número 987805


Convenis 2016 – Centre d'Alt Rendiment\nHome / Convenis 2016\nIMAN CORPORATION, S.A.: Contracte de serveis d’atenció al taulell de residència del Centre durant els mesos de gener a abril de 2016.\nALEXANDER B.R.: Contracte d’arrendament de serveis per el desenvolupament de tasques de suport en el registre i seguiment de factures al Departament d’Administració del Centre.\nMARCELA G.G.: Contracte d’arrendament de serveis consistents en l’assessorament fiscal i comptable al Departament d’Administració del Centre.\nJUAN MANUEL G.A.: Contracte d’arrendament de serveis per el subministrament de materials d’obra necessaris per a les tasques de reparació, conservació i manteniment del Centre.\nMANUEL M.M.: Contracte de serveis de paleteria del Centre.\nCIRE, CENTRE D’INICITATIVES PER A LA REINSERCIÓ: Encàrrec de gestió per a la prestació del servei de bugaderia del Centre durant l’any 2016.\nINTEGRACIO DE PERSONES EN RISC D’EXCLUSIO SOCIAL (IPRES): Contracte menor de serveis per a l’atenció de la recepció del mòdul i substitucions de dies festius i vacances.\nMILLENNIALS STRATEGY MARKETING, S.L.: Acord de cessió d’ús de localització per el rodatge del video promocional d’Actimel.\nMEDIA BASE SPORTS: Acord de cessió d’ús de localització del rodatge publicitari Renault-Mireia B.\nR.F.E.PATINAJE: Addenda econòmica al conveni de col·laboració corresponent a l’ús de les instal·lacions i prestació de serveis durant l’any 2015.\nESCOLA UNIVERSITÀRIA D’INFERMERIA I FISIOTERÀPIA GIMBERNAT: Annex al conveni de col·laboració signat entre ambdues entitats per a la realització de pràctiques al Centre de les alumnes Georgina G. i Montserrat S.\nISS, FACILITY SERVICES, SAU: Acord de pròrroga d’una anualitat del contracte administratiu de serveis de neteja del Centre.\nDEPARTAMENT D’INTERIOR DE LA GENERALITAT DE CATALUNYA: Acord per la realització de les proves físiques previstes a les diferents convocatòries de procesos selectius de provisió de llocs de treball de la Direcció General de Prevenció d’incendis i salvaments de la Generalitat.\nFEDERACIO CATALANA DE PATINATGE: Addenda econòmica al conveni signat entre ambdues entitats per a fixar l’import de l’ús de les instal·lacions i prestació de serveis al Centre durant l’any 2015.\nSr. ILDEFONSO P. G.: Contracte de prestació de serveis per a confeccionar el Plec de Prescripcions Tècniques relatiu a la nova piscina de 50 metres x 33 metres i 2,20 metres de fondària i cobertura retràctil al Centre.\nEXCELVIT WELLNESS, S.L.: Addenda al conveni de col·laboració signat entre ambdues entitats per a fixar els termes en matèria d’imatge i representació dels productes EXCELVIT.\nCIRE, CENTRE D’INICIATIVES PER A LA REINSERCIÓ: Addenda econòmica a l’encàrrec formulat pel CAR al 2014 i prorrogat pel 2015 del servei de bugaderia del Centre.\nUAB, UNIVERSITAT AUTONOMA DE BARCELONA: Conveni específic de pràctiques d’una estudiant de grau en Periodisme al Departament de Comunicació del Centre.\nSr. ALBERT B.I Z.: Contracte d’arrendament de serveis per donar suport al Departament de logística del Centre.\nFUELGRAFICS, S.L.U: Contracte de serveis per a l’elaboració d’una proposta de restyling de la marca CAR.\nINEFC: Acord específic en relació amb el conveni de cooperació educativa signat entre ambdues entitats el 2 de juliol de 2013 dels alumnes Irene C.G. i Albert C.G.\nDEPARTAMENT D’ENSENYAMENT: Conveni de col·laboració per a la realització de pràctiques al Departament de T&I del Centre de l’alumne Yesika L.P.\nDEPARTAMENT D’ENSENYAMENT: Conveni de col·laboració per a la realització de pràctiques al Departament de T&I del Centre de l’alumne Ganna G. S.\nOPEN CAMP, S.L.: Conveni marc de col·laboració consistent en la integració del CAR com a Sport Research Partner en el “Projecte Open Camp Europe”.\nSP ACTIVA: Condicions particulars del servei aliè de prevenció de riscos laborals 2015-2016 del Centre.\nLABORATORIOS VIÑAS, S.A.: Conveni de col·laboració per a la realització d’uns cursos formatius dirigits a professionals del sector farmacèutic (dos cursos presencials i un curs online).\nCENTRE ESPORTIU SOSTENIBLE 2508 SLU: Conveni marc per a la col·laboració en el Projecte consistent en l’assessorament del CAR a CES 2508 en la preparació de la licitació del concurs relatiu a la promoció de l’entrenament esportiu en alçada mitjançant la creació d’un Centre d’alt rendiment esportiu especialitzat en ciclisme.\nBCN SKIES PRODUCTIONS, S.L.: Acord de cessió d’ús de localització d’una sessió fotogràfica de “Decathlon”.\nCOPLEFC: Annex al conveni de col·laboració entre ambdues entitats per a la preparació física dels esportistes ARC (mesos gener a juny 2016).\nCOPLEFC: Annex al conveni de col·laboració entre ambdues entitats per a la preparació física del cos del Grup Especial d’Intervenció (GEI) al Centre.\nGoPro: Acord de cessió d’ús de localització per una sessió fotogràfica i filmació amb Ona C.\nSERHS FOOD AREA, S.L.: Addenda al contracte de dipòsit de màquines de vending del Centre.\nNHK, NIPON HOSO HYOKAI TV JAPAN: Acord de cessió d’ús de localització per la filmació d’un documental amb Ona C.\nPaula Ch. O.: Contracte d’arrendament de serveis per donar suport a la residència del Centre.\nEUSES, ESCOLA UNIVERSITARIA DE LA SALUT I L’ESPORT TERRES DE L’EBRE, S.L. Conveni marc de col·laboració per a la realització de pràctiques acadèmiques externes i acord de cooperació educativa específica per a la realització de pràctiques de l’alumne Carlos G.L. al Departament de Fisioteràpia del Centre.\nIPRES CET: Pròrroga del contracte menor relatiu al servei de recepció i substitucions de dies festius i vacances del taulell del mòdul del Centre.\nINEFC: Acord específic al conveni de col·laboració signat entre el CAR i l’INEFC de data 2 de juliol de 2013, per a la realització de pràctiques de l’alumne Andrés S.P.\nINSTITUT CATALA DE TERÀPIA REGENERATIVA DE L’APARELL LOCOMOTOR (Incteral): Conveni marc de col·laboració per el tractament d’esportistes del CAR amb teràpia regenerativa amb cèl·lules mares.\nFOOTE, CONE BELDING SPAIN, S.L.: Acord de cessió d’us de localització per el rodatge del video corporatiu MAD-F.C.B. Gemma M.\nMIQUEL ANGEL C.: Contracte d’arrendament de serveis com a profesional fisioterapeuta i osteòpata al Departament de Fisioteràpia del CAR.\nSMILE AUDIOVISUAL SERVICES, S.L.: Acord de cessió de localització per el rodatge de l’espot publicitari “Dove”.\nIMAN CORPORATION, S.A.: Pròrroga del contracte menor per a la cobertura del servei del taulell de residència del CAR durant els mesos de maig i juny.\nNATIONALE NEDERLANDEN GENERALES, COMPAÑIA DE SEGUROS Y REASEGUROS, S.A.E.: Conveni de col·laboració dins del Programa “CAR’SPEAKERS”.\nIMPALA: Contracte de servei de manteniment de l’equipament informàtic del CAR.\nSOC, SERVEI D’OCUPACIO DE CATALUNYA: Conveni de col·laboració per a la realització de pràctiques al Departament d’Administració del CAR de Nayerlin A. D.\nISM, INTEGRACION SOCIAL DE MINUSVALIDOS, S.L.: Contracte administratiu per a l’execució del servei de recepció del mòdul del Centre.\nMH INDUSTRIAS, S.L.U: Contracte d’obres de reparació i substitució de la deshumectadora de la piscina de sincronitzada del mòdul del CAR.\nSOC, SERVEI D’OCUPACIO DE CATALUNYA (DEPARTAMENT EMPRESA I OCUPACIO): Conveni amb l’entitat FEMAREC per una visita al Centre de nois amb risc d’exclusió social.\nLa Sardina Producciones, S.L.: Acord de cessió d’ús de localització.\nCDC, Convergència Democràtica de Catalunya: Acord de cessió d’espai per un acte de campanya.\nESC SERVICIOS GENERALES, SLU: Contracte administratiu de serveis auxiliars per al control d’accés a les instal·lacions del CAR.\nFEDERACIO CATALANA DE FUTBOL: Protocol d’intencions per a l’establiment d’un règim de col·laboració per a usos d’instal·lacions i projecte d’instal·lació de gespa híbrida al camp de futbol i el seu acondicionament.\nUCAM: Conveni de cooperació educativa per a la realització de pràctiques de l’esportista Joel G.\nDEPARTAMENT D’ENSENYAMENT DE LA GENERALITAT: Conveni de col·laboració per a la realització de practiques.\nCONSEJO SUPERIOR DE DEPORTES, GENERALITAT DE CATALUNYA I CAR: Conveni de col·laboració per activitat, infraestructures i equipament al CAR en l’exercici 2016.\nUAB, Treball Campus: Conveni específic de cooperació educativa per a la realització de pràctiques al Departament de Premsa del Centre de l’estudiant Laura P.\nOMICRON PERSEI 8, S.L.: Acord cessió ús localització rodatge esport “Omicron”.\nFEDERACION ESPAÑOLA DE PENTATLON MODERNO: Acord de reconeixement de deute i pagament a terminis entre la Federació i el CAR.\nIMAN CORPORATION, S.A.: Contracte administratiu de serveis per a l’atenció del taulell de recepció de residencia del CAR.\nMICFOOTBALL, S.L.: Acord de cessió d’ús de localització per a la realització de l’activitat “Test de producte Nike”.\nSÁBADO MAD PRODUCTORA: Acord de cessió d’ús de localització per a la realització del rodatge Powerade.\nPlayoffvision, S.L.: Acord de cessió d’ús d’instal·lacions per a la sessió de fotos Nike-Mireia B.\nDEPARTAMENT D’ENSENYAMENT: Conveni de col·laboració per a la realització de pràctiques al Departament T&I del CAR dels estudiants David D.J. i Carlos D.G.\nFUNDACIO BANCÀRIA LA CAIXA: Conveni de col·laboració per a la implantació del programa “Cibercaixa: Quedem en sortir de classe”.\nCLUB CATALUNYA TENNIS RESORT: Conveni de col·laboració per a l’us d’instal·lacions esportives i serveis del CAR per a la temporada 2016-2017.\nCOPLEFC: Annex al conveni de col·laboració per a la preparació física dels esportistes ARC (juliol-desembre 2016).\nCLIPBOARD DATA PROMOTIONS, S.L.: Contracte d’obres de reparació del terra dels banys de les plantes segona, tercera i quarta de la residència 2 del CAR.\nUAB: Conveni específic de cooperació educativa per a la realització de pràctiques al Departament de premsa i comunicació de l’estudiant Laura P.\nESCUELA DE EMPRESA: Conveni de cooperació educativa per a la realització de pràctiques al Servei de l’Atenció a l’Esportista del Centre de l’estudiant Xavier Ll. B.\nEVERIS SPAIN, S.L.U: Contracte relatiu a l’encàrrec consistent en l’elaboració de l’Estudi de costos del Centre.\nSPHERIUM BIOMED, S.L.: Contracte de serveis d’assistència clínica en el desenvolupament del Projecte relacionat amb el desenvolupament del “DOMS” per part del Departament de Fisiologia del Centre.\nDEPARTAMENT D’ENSENYAMENT DE LA GENERALITAT DE CATALUNYA: Segona Addenda económica al conveni de col·laboració per el curs 2015-2016.\nHOLIDAY INN EXPRESS: Acord de col·laboració per a fixar les tarifes de l’anualitat 2017.\nESCUELA DE EMPRESA: Annex al conveni per a la realització de pràctiques al Servei d’Atenció a l’Esportista del Centre de l’estudiant Anna J.C.\nSPORT SERVICES DOS ESTRELLAS, S.L.: Contracte d’obres per a la reconstrucció del paviment de gespa artificial de l’anella de pista d’atletisme del CAR.\nUNIVERSITAT CENTRAL DE CATALUNYA (FACULTAT DE CIENCIES DE LA SALUT DE MANRESA I DE LA UNIVERSITAT DE VIC): Conveni de cooperació educativa per a col·laborar en la formació d’estudiants.\nESCOLA UNIVERSITARIA D’INFERMERIA I FISIOTERAPIA GIMBERNAT: Conveni de cooperació educativa per a la realització de pràctiques externes al Centre.\nUNIVERSIDAD PONTIFICIA CATOLICA DE CHILE: Conveni de cooperació educativa per a la realització de pràctiques d’estudiants al Centre.\nBIO-SENSING SOLUTIONS SL: Conveni marc de col·laboració per el desenvolupament de protocols d’anàlisi de moviments desenvolupats per Dycare.\nDECATHLON ESPAÑA SAU: Conveni de col·laboració en el programa SECAR de suport de les empreses a l’esportista d’Alt Nivell i Alt Rendiment.\nPRIMO INTERNATIONAL CONTENT, S.L.: acord de cessiço d’ús de localització per un rodatge de Levi’s.\nPRO-INVERS GOMERCA, S.L.: contracte d’obres dels treballs d’impermeabilització de la coberta de cafeteria i dels passadissos de residencia.\nCREPS DE MONTPELLIER: Addenda econòmica que estableix la tarifa aplicable durant la temporada 2016-2017.


Política de privacitat | Revolta dels Burots\nEl tractament de dades de caràcter personal que es faci mitjançant el lloc web de La Revolta dels Burots està subjecte a el que estableix la Llei Orgànica 15/1999 de Protecció de Dades de Caràcter Personal, de 13 de desembre, i altra normativa d’aplicació. L’accés i utilització dels serveis proporcionats a aquest lloc web suposa l’acceptació d’aquesta Política de Privacitat per part dels usuaris.\nLes dades de caràcter personal que es recopilen i tracten a través d’aquest lloc web tenen com a única finalitat la prestació dels serveis proporcionats per aquests, així com els sol·licitats pels usuaris, i aniran acompanyats del preceptiu deure d’informació definit a l’article 5 de la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal. En aquest sentit, les dades personals facilitades pels usuaris, ja sigui mitjançant correu electrònic o mitjançant la utilització dels diversos formularis web existents a aquest lloc web, seran tractats amb els termes descrits a les clàusules informatives que figuren juntament amb aquests, tal i com estableix l’anomenat article 5 de la llei.\nEn compliment del disposat a l’article 4 de la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal, les dades que se sol·licitin als usuaris seran les estrictament necessàries, adequades i pertinents per a la finalitat per a la que es recaven, i s’indicarà, al moment de la seva recollida, el seu caràcter voluntari o obligatori, així com les conseqüències de la seva obtenció o de la negativa a subministrar-les. Tanmateix, amb caràcter supletori, en cas que els formularis o sol·licituds no disposin d’aquestes clàusules, serà aplicable la present Política de Privacitat. En tot cas, els usuaris seran responsables de la veracitat i autenticitat de les dades que proporcionin, així com de qualsevol manifestació falsa o inexacta que es produeixi com a conseqüència de les informacions i dades facilitades i els possibles perjudicis que per això es derivessin. Mitjançant l’enviament de les seves dades personals a qualsevol de les seccions d’aquests llocs web, l’usuari autoritza el tractament de les mateixes amb els fins indicats en cada cas. Aquestes dades s’incorporaran als corresponents fitxers de dades personals, degudament inscrites per L’Ajuntament d’Artés al Registre de l'Agència Espanyola de Protecció de Dades i al Registre de Protecció de Dades de Catalunya, segons la legislació o normativa vigent aplicable.\nLes dades personals dels usuaris seran tractades amb les mesures de seguretat necessàries d’acord amb el previst a l’article 9 de la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal i el Títol VIII del Reial Decret 1720/2007, de 21 de desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal. Tanmateix, es garanteix la confidencialitat de les dades i no es garanteix que no seran comunicats a tercers fora dels casos necessaris per a gestionar els serveis proporcionats a través d’aquests llocs web així com els previstos en la normativa vigent, no podent ser utilitzats, en cap cas, amb fins comercials. Qualsevol usuari podrà exercir en qualsevol moment el seu dret d’accés, rectificació, cancel·lació i oposició sobre les seves dades personals, mitjançant comunicat per escrit adreçat a l’Ajuntament d’Artés, C. Barquera, 41, 08271 Artés.


Hospitals en Jinzhuang - Directori - Llistat - Guia - Hospital - Altres ciutats a guangdong sheng - Guangdong sheng - Xina - Hospitalsworldguide\nPàgina d'inici › Per país › Xina › Guangdong sheng › Altres ciutats a guangdong sheng › Hospitals en jinzhuang\nHospitals en jinzhuang Altres ciutats a guangdong sheng > Guangdong sheng > Xina\nNo es pot arriscar a tractar problemes de salut amb poca serietat. Si observeu símptomes estranys i heu de trobar Hospitals en Jinzhuang, consulteu-los aquí, perquè en aquest lloc web hem registrat tots els hospitals de Xina.\nJinzhuang és una àrea amb 0 habitants. Cada dia busquen centenars de persones d'aquesta localitat Hospitals en Jinzhuang on poden assistir un professional de la salut. Aquí els nostres usuaris trobaran tota la informació actualitzada de tots els centres hospitalaris que pertanyen a aquesta àrea geogràfica.\nTota la informació d'aquest directori està en constant revisió i correcció. Tanmateix, encara així, donada la quantitat d'informació que tenim disponible per als nostres usuaris, ens pot escapar algun error. Si trobeu cap incorrecció en aquest directori de Hospitals en Jinzhuang, feu-nos-ho saber.\nHospitals en Jinzhuang per categoria\nL'accés a la salut pública és un dret de tots els ciutadans. Si voleu saber quins són els hospitals públics Jinzhuang (Xina), introduïu i veureu cadascun d'aquests centres amb tota la vostra informació de contacte i ubicació\nA Jinzhuang (Xina) es poden trobar molts hospitals privats, que ofereixen diferents especialitats mèdiques i diferents modalitats de tractament per al seu problema de salut. Si voleu saber quants hospitals d'aquesta regió i les seves condicions o preus, visiteu el lloc web de cada centre que proporcionem en aquesta llista.\nLlistat de hospitals pròxims a Jinzhuang\nGuangzhou Nanyang Tumor Hospital- (Situat a 157.92 km)\nFourth People's Hospital of Foshan City- (Situat a 146.98 km)\nGuangzhou Civil Aviation Hospital- (Situat a 157.93 km)\nNanhai District of Foshan Third People's Hospital- (Situat a 156.08 km)\nGuangzhou Dongfang Hospital- (Situat a 154.03 km)\nGuangzhou Army General Hospital- (Situat a 159.54 km)\nFoshan Sanshui District People's Hospital- (Situat a 124.98 km)\n(1) First People's Hospital of Foshan- (Situat a 152.84 km)\nGuangzhou Center for Disease Control and Prevention- (Situat a 158.16 km)\nFoshan City Nanhai District People's Hospital- (Situat a 159.41 km)


Puc donar suport als projectes en diversos moments? Puc modificar els suports donats? - decidim.barcelona\nEs pot donar suport als projectes fins a la finalització del termini de la fase de priorització mitjançant la recollida de suports, del 22 de març al 5 d’abril del 2021. No cal donar suport a tots els projectes en un únic moment!\nEs poden modificar els suports donats fins a la finalització del termini de la fase de priorització mitjançant la recollida de suports, del 22 de març al 5 d’abril del 2021.\nTingues en compte que només es validaran i comptabilitzaran els suports que hagis assignat. Els comentaris positius o favorables a un determinat projecte així com el fet de seguir un projecte no es consideraran suports.