Un tast d’història | Núvol\nNo cal ser universitari per poder entrar a la Universitat de Barcelona, perquè la UB obre les portes de l’Edifici Històric a totes aquelles persones que vulguin endinsar-se en tots els racons d’aquesta emblemàtica institució. Una ocasió perfecta per gaudir de visites guiades de la mà d’un guia expert.\nClaustre de la Universitat de Barcelona | Foto: UB\nL’Edifici Històric té una història convulsa. A finals del segle XIV el rei Martí l’Humà va intentar crear a Barcelona un Estudi General, durant l’Edat Mitjana eren les entitats més importants d’ensenyament superior. Però fins a l’any 1450 Barcelona no va tenir el seu Estudi General, Alfons V el Magnànim el va fundar. Com passa amb la història, la institució va viure moments d’inestabilitat, va passar per un primer edifici a la Rambla dels Estudis, un exili a Cervera i una Restauració a la ciutat l’any 1842.\nAmb aquestes visites guiades que organitza la UB, trepitjareu espais històrics. Voleu sentir-vos majestuosos? Podreu pujar l’Escala d’Honor, un imponent tram d’esglaons que condueixen als espais nobles de l’Edifici Històric: el Rectorat, la Sala de juntes, la Galeria del Paranimf amb l’Aula Magna i el Paranimf. Uns escenaris dignes de pel·lícula.\nA part de fer un tast d’història, també visitareu el cor de la vida universitària, el Paranimf. L’espai més emblemàtic de l’edifici, on tenen lloc els actes més solemnes, com les inauguracions de curs o les investidures de doctors honoris causa. Cal destacar l’exuberància decorativa de la sala en contrast amb l’austeritat de la façana i els claustres.\nLa universitat proposa tres recorreguts diferents: el primer comprèn la visita a l’Edifici Històric de la Universitat de Barcelona i al seu Fons de Reserva, en el qual s’atresora la segona col·lecció de llibre antic més important de l’Estat. Si us hi voleu apuntar al calendari de visites entra aquí.\nEl segon combina la visita a l’Edifici Històric i al Seminari Conciliar, ambdues obres emblemàtiques de l’arquitecte Elias Rogent. Clica aquí si vols apuntar-te a aquest segon recorregut.\nFinalment, el tercer és una visita a la Finca Pedro i Pons, una masia del segle XVIII situada a Vallvidrera i rodejada de bosc, en la qual es conserva la col·lecció d’art de l’oftalmòleg Agustí Pedro i Pons. Si vols inscriure’t a aquesta visita guiada entra aquí.\nEls lectors de Núvol esteu convidats a una visita guiada a l’Edifici Històric el dia 22 de març a les 18.30h. Us hi podeu inscriure fent clic aquí.\nSi voleu rebre més informació, us podeu adreçar al correu gaip@ub.edu


Ben jugat! Jocs tradicionals. Biel Pubill: El cèrcol, l'aro, la rutlla...\nL'aro, la rutlla, el cèrcol... és una joguina coneguda arreu. Podem trobar nens i nenes corrent darrera el cèrcol en qualsevol país del món. Avui és encara una joguina especialment present en països d'Àfrica i centre i sud d'Amèrica, així com en alguns països asiàtics com ara Myanmar, Laos, Cambodja, Índia, Pakistan... i un llarg etcètera. Fins a mitjans de segle passat també ho era a molts països d'Europa i també al nord d'Amèrica.\nAvui podem trobar representacions del joc a través de figuretes. Figures de plom, fang, plàstic, llautó i altres materials deixen testimoni de la vigència, permanència en alguns casos i record en d'altres d'aquest lleure. Aquesta que apareix a les primeres fotografies és obra de "artesania Bertran". És una figureta que he trobat a la Fira de Santa Llúcia d'enguany. Si us afanyeu encara la trobareu!\nI aquí acompanyada d'una figura de plom francesa.\nAquesta correspon a una creació d'Eustaquio Castellano, Director del Museu del Joguet d'Albarracin.\nAquesta altra, també de metall, és una atractiva figura de Myanmar.\nI encara tenim aquesta altra, de fang, de Portual.\nTota la família al complert:\nPublicat per Biel Pubill a 12/01/2021\nEtiquetes de comentaris: cèrcol, Joguina, Pessebre


Sant Julià de Ramis engega un nou servei per a la gent gran amb necessitats específiques – Firagran\nPàgina inicial/General/Sant Julià de Ramis engega un nou servei per a la gent gran amb necessitats específiques\nFiragran2018-03-20T09:46:31+01:00 21 març, 2018|Categories: General|\nL’Ajuntament de Sant Julià de Ramis ha començat aquest dilluns un nou servei destinat a les persones grans que tenen necessitats especials. Es tracta d’un nou programa d’activitats que es realitzarà els dilluns entre les 10 i la 1 del migdia al pavelló del municipi. “Volem oferir una nova possibilitat perquè la gent gran estigui activa amb propostes adaptades a les seves necessitats. I, alhora, facilitar als seus cuidadors un respir de tres hores” ha ressaltat la regidora de Sanitat i Serveis socials, Imma López.\nEn total, l’ajuntament disposa de 12 places però la regidora de serveis socials espera augmentar la xifra i la periodicitat


TURISME 2.0: Nou pla de Museus de Catalunya.\nNou pla de Museus de Catalunya.\nEl nou sistema de museus es un projecte presentat pel Departament de Cultura i Mitjans de Comunicació, segons aquest projecte, els museus es volen estructurar de la següent manera;\nNomenats museus Nacionals, en surten 4 branques, Museu de Societat (Museu Catalonia), aquest engloba: la xarxa de monuments i museu d’història, xarxa d’etnologia i paratges d’interès etnològic i la xarxa de museus d’arqueologia i jaciments.\nMuseu de Ciències Naturals, engloba la xarxa de museus de ciències naturals, jardins botànics i jaciments paleontològics.\nMuseu Nacional d’Art de Catalunya, engloba la xarxa de museus d’art.\nMuseu Nacional de la Ciència i la Tècnica de Catalunya, aquest engloba la xarxa de museus de ciència i tècnica i ens patrimonials.\nD’aquestes 4 grans branques n’hi ha 2 que són de nova creació: el de Societat i el de Ciències Naturals.\nA través de la xarxa de museus locals de Catalunya, amb la participació de les diputacions, els consells comarcals i els ajuntaments es crearà Museus al servei d’atenció museística (SAM), pretén ser un organisme que dinamitzi les col·leccions i doni assistència als diversos museus de la seva zona, ja que, hi haurà un SAM distribuït a cada futura vegueria.\nSegons el conseller Tresserras, el museu Catalonia vol ser el museu de l’era de la globalització, pretén ser un reflex de l’evolució de la societat catalana i del seu futur, tindrà la seva seu a Barcelona però encara no se sap el lloc exacte.\nPel què fa al museu de Ciències Naturals, moltes coses estan encara per decidir, de moment se sap que s’ubicarà a la zona Fòrum i que vol ser un referent per donar a conèixer la biodiversitat passada i present de Catalunya.\nTot això està molt bé, però, no s’hauria primer de mirar la situació de molts dels museus que hi ha arreu de Catalunya? No seria millor intentar fer un anàlisi real de les necessitats i la viabilitat dels mateixos, promoure si és factible l’existència de tots els museus tinguin la temàtica que tinguin?\nHi ha molts museus que estan abandonats i que un cop hi ets a dins te’n adones i penses; he pagat per veure tot això però no sembla que hi hagi cap interès per part de ningú de millorar-ne les instal·lacions i el que s’hi mostra a dins.\nSi amb aquesta nova estructuració millorem els grans dèficits existents hi estic totalment d’acord, ara bé, la nostra biodiversitat dona per tant? És viable la creació d’un centre dedicat a aquesta matèria? No seria més convenient invertir en els museus ja existents?\nPublicat per Meriflowers a 13:34\nEstic totalment d'acord amb tu¡¡ primer hem de situar-nos i saber quins museus tenim i en quines característiques estan representats al públic, a partir d'aquí pots ficar-hi els plans que vulguis, però aquests plans segur que no afectaran a tots els museus de Ctalunya sinó els de més renom¡¡¡\n22 de gener de 2008, a les 17:08\nCinc actuacions a cinc localitats.


Inici » Posts Tagged "Infantil"\nQuè podem fer amb els malsons?\nL’aparició dels malsons és un fenomen freqüent en els nens i nenes però també en els adults. És tracta d’un tipus de somnis que tenen lloc durant l’acte de dormir i produeixen sentiments de por i angoixa. Generalment apareixen en la segona meitat de la nit i acostumen a provocar el despertar de la persona. […]\nPECS-Fases del sistema alternatiu de comunicació. Part-1\nPECS és un sistema de comunicació útil per a usuaris amb dificultats comunicatives.


Trucs per mantenir-te en forma aquestes vacances\nCom adaptar la teva rutina d'entrenament quan estiguis de vacances? El gimnàs et queda lluny, trenques amb els horaris del teu dia a dia ia més et surten plans molt més interessants ... Així és possible anar-se'n de vacances i mantenir-se en forma. A continuació et deixem un parell de trucs per mantenir-te en forma aquestes vacances que t'ajudaran a maximitzar el teu entrenament.\nEntrena entre les 18: 00h i les 20: 00h durant al menys 15'-20 ': En aquest moment del dia és quan els nivells de testosterona són més elevats i per tant la combinació d'entrenament amb una posterior berenar rica en proteïnes tindrà més efecte en construir el teu musculatura i mantenir-te en forma.\nPren un berenar ric en proteïnes just després d'entrenar. En aquestes hores la síntesi proteica és la més alta del dia i en combinació amb l'entrenament previ ajudarà a tornar més eficaç l'entrenament. En aquest mateix blog trobaràs algunes receptes senzilles i molt adequades per a complementar la teva activitat esportiva\nSepara l'entrenament de força i el de resistència idealment a 24h entre l'un i l'altre. Combina entrenaments de força amb entrenament cardiovascular molt lleuger però recorda que és important deixar el temps de repòs adequat entre ells. El descans, encara que no li fem gaire cas, és un dels pilars fonamentals perquè la teva activitat física sigui efectiva.\nCombinant entrenaments de cardio lleugers amb els plans d'entrenament que et proposem en SUIFF aconseguiràs mantenir el to muscular i la forma física durant aquestes vacances, sense que per això hagis de renunciar als teus plans. No renunciïs a mantenir-te en forma aquest estiu sense deixar de gaudir de les teves vacances.


Marteen Sports World patenta la cera per a esquí 100% ecològica\nEl fundador de l’empresa Marteen Sports World, Guillem Capellades, explica el desenvolupament d’aquesta gamma de ceres cent per cent ecològiques pensada per practicar esport sense danyar el medi. De moment, sota la marca NZero ofereixen una gamma de ceres per a l’esquí, una idea revolucionària a nivell espanyol, pionera i molt innovadora.\nL’empresa ha estat una de les participants del Pla Embarca de l’edició 2015 de la Generalitat de Catalunya i aquest any estrena ubicació en el parc tecnològic TecnoCampus.\nCom van ser els inicis de Marteen Sports World?\nLa idea va sorgir fa uns quatre o cinc anys quan vaig detectar que hi havia una mancança en el món de l’esport de productes ecològics com a accessoris, és a dir, hi ha molts esports que requereixen accessoris com cera o resines per efectuar-se.\nCom es diferencia el vostre producte del de la competència?\nBàsicament el fet que sigui cent per cent ecològic, no hi ha ningú més que ho fabriqui. De fet, a Espanya som els únics i a Europa només som dues empreses que oferim productes d’aquest tipus cent per cent ecològics.\nCeres cent per cent ecològiques... Heu patentat el producte?\nEl producte està patentat a nivell espanyol i europeu i ara estem ampliant la cobertura de la patent a altres països i mercats com Japó, Nova Zelanda o Sud Amèrica. A dia d’avui estem venent a Espanya i a Europa però l’objectiu és obrir nous mercats, ja que el producte va néixer pensant en l’exportació, per un tema de volum de mercat, de cultura de l’esport i de cultura ecològica.\nEstà en marxa la gamma de ceres per a esports d’esquí anomenada NZero. Hi ha altres esports que voleu atacar?\nActualment estem treballant en el skateboard, sobretot pensant en els usuaris que fan el que s’anomena ‘grindar’, lliscar per superfícies amb la taula de skate, ja que utilitzen la cera per a la part inferior de la taula o per al cantell de superfícies. Els productes per al món del skate ja estan en marxa però estem desenvolupant altres idees per a altres esports com el pàdel o l’escalada, amb la idea d’oferir una alternativa al magnesi.\nDes de Marteen Sports World us encarregueu de tota la cadena de producció?\nEn principi externalitzem la majoria d’elements, buscant els millors proveïdors en cada cas. També subcontractem el servei de desenvolupament a laboratoris externs, actualment treballem amb el laboratori Leitat que està ubicat a Terrassa. Nosaltres tenim la idea, coneixem com funciona el mercat i quin tipus de producte volem però necessitem d’uns químics o uns desenvolupadors de recerca.\nFa unes setmanes vau participar a la fira ISPO de Munich. Quina valoració en faríeu?\nAquesta és la tercera vegada que participem amb estand propi i és rellevant perquè és una de les fires més importants del món en relació a activitats d’oci extern com per exemple esports de neu, activitats de ciclisme, de muntanya o inclús de pàdel surf, que últimament està creixent molt.\nHeu participat en el Pla Embarca de la Generalitat de Catalunya. De quina manera us ha ajudat?\nHem tingut la sort de participar en el Pla Embarca 2015 i realment ha estat una gran experiència perquè et permet organitzar-te, establir prioritats i compartir experiències amb altres persones que passen o han passat pel mateix moment que tu. Allò que et permet un programa com el Pla Embarca és posar en ordre els diferents elements del teu projecte i sobretot gaudir de la figura d’un tutor, que et dóna aquest punt de vista extern una mica crític però a vegades molt necessari.\nAquest any també estreneu ubicació... Què consideres que us pot aportar estar al TecnoCampus?\nEns pot enriquir com a empresa i ajudar-nos a madurar. Valorem poder tenir accés a un coneixement i a unes formacions així com tenir la oportunitat de compartir experiències amb altres empreses que estan aquí i que han viscut els mateixos moments vitals que nosaltres.\nQuina recomanació donaries als emprenedors que tot just comencen?\nA vegades potser has de ser més llençat, volem tenir-ho tot molt controlat i el temps va passant i sovint això no t’aporta res. En el meu cas, penso que si hagués tirat endavant abans algunes de les idees que fa quatre o cinc anys ja tenia en ment potser estaria en un altre moment. Tot i així, el més important és engegar-ho, no tenir por a tirar endavant, crear una xarxa de contactes i donar a conèixer el projecte o el producte al màxim perquè mai saps què et pot aportar la gent que tens al teu voltant.\nQuins són els objectius de Marteen Sports World per al 2016?\nPel que fa NZero, la línia de negoci que ja està funcionant, l’objectiu d’aquest any seria l’exportació. La presència a la fira de Munich ens ha permès fer contactes amb mercats potencialment grans, com Japó o Nova Zelanda, que ens interessen molt per trencar l’estacionalitat, per al tema d’esquí i també per al tema ecològic. En relació a altres línies, la idea seria consolidar-ne algunes com el skate o l’escalada i obrir-ne de noves que tenim en ment. Hi ha molt de camí per recórrer, l’esport és dinàmic, cada cop hi ha més gent que en vol practicar i la perspectiva és que segueixi en aquesta línia.\nConsideres que la societat està més sensibilitzada a cuidar el medi natural a l’hora de practicar esport?\nPenso que la gent cada cop n'és més conscient, encara que és un procés llarg i s’ha d’anar mica en mica. Però quan parlem amb la gent veiem el canvi, molts ens comenten que per fi hi ha algú que pensa que l’activitat que fem en el medi no ha de deixar residus. Aquesta és una mica la nostra filosofia d’empresa i la nostra aportació, fem que la gent gaudeixi fent esport sense que malmeti el medi.


Dilluns, 4 de gener de 2021 - Num. 583\t Butlletins anteriors\nEl més llegit del 2020!\nAlgunes de les propostes per al Pla de Protecció del Delta de l'Ebre es basen en la gestió dels sediments i l'obertura de les comportes de fons dels embassaments com a mesura per evitar la regressió del Delta.\nNúria Laura Orbaneja: "Volem continuar fent teixit social i donar a la gent una sortida a la solitud"\nLa XIC9Barris, una Xarxa d'Intercanvi de Coneixements que fa més de vint-i-set anys que funciona, espera continuar la seva activitat amb veïns i veïnes al gener, i col·laborar amb les entitats de l'entorn.\nLa Fundació Integramenet ha engegat la iniciativa amb l’objectiu d’oferir un entorn de socialització i millora de l’ocupabilitat a les persones en situació de risc d’exclusió de Santa Coloma de Gramenet.\nLa Fundació Guifi.net va celebrar la troabada anual, coneguda sota el nom de SAX 2020. La trobada va posar en evidència la necessitat de fer arribar Internet a la societat.\nA casua de la pandèmia, la Cooperativa Suara ha organitzat, virtualment, una assemblea general de socis i sòcies amb més de 1000 persones. Per a la celebració d'aquesta asseemblea es van organitzar tecnològicament i participativament.\nLa Lidia Santiago és dinamitzadora del Punt Òmnia de Torrelles de Llobregat, una entitat que ofereix alfabetització digital a la gent gran. La Lidia creu fermament en el potencial TIC que té la gent adulta.\nConversem amb el president de la Fundació Doctor Clavel, que fa anys que desenvolupa projectes humanitaris que salven vides a l’Àfrica.


CXMET - Xina ASTM B523 zirconi tub fabricants, proveïdors, fàbrica, empresa, a l'engròs\nCasa > Productes > Zirconi-Hafni > Tub de zirconi\nZirconi és un metall brillant, gris-blanc, suau, dúctil i mal·leable que és sòlid a temperatura ambient, encara que és dur i trencadís a menor purities. Zircó majoria utilitza directament en aplicacions d'alta temperatura. Aquest material és refractaris, dura i resistent als atacs químics...\nZirconi és unbrillant, gris-blanc, suau,dúctilimaleablemetall que és sòlid a temperatura ambient, encara que és difícil ifràgila menor purities.Zircó majoria utilitza directament en aplicacions d'alta temperatura. Aquest material és refractaris, dura i resistent als atacs químics. A causa d'aquestes propietats, zircó troba moltes aplicacions, alguns dels quals són altament publicitat.\nAmb bones propietats nuclears i resistència corrsion, tub de zirconi és el material molt important per a nuclear. Tub de zirconi s'utilitza principalment per a equips de Química. El cost més alt, el tub de zirconi utilitzat no és molt comú. La majoria de tub de zirconi processats com 400Kg mètode, utilitzar coure per fer beina i enrotllaven com la seva mida.\nEl zirconi tub supllied com sense costura i el tipus de soldadura. El mètode de tractament escollit com la mida.\nMés detalls per a tub de zirconi següent\nTub de zirconi /canonada de zirconi\nNormes: ASTM B523, Zr702, Zr705, R60702, R60704, R60705, R60706, JIS, DIN\nPer mida sense costura, disponible:\nOD 4-115mm * 0.2 espessa Wall ~ 8 mm * temps 15000 mm màxim\nPer al soldat, mida disponible:\nOD 80 ~ 650mm * paret gruixuda 1 ~ 10mm * màxim 15000 llarg\nFotos per a tub de zirconi / tub de zirconi\nTub sense fissures zirconi / tub Zirconi soldadura de tubs / tub\nCXMET és un dels millors Xina astm b523 zirconi tub fabricants i proveïdors, i també som una empresa professional amb fàbrica productiu i efectiu. Benvingut a l'engròs productes de nosaltres, que tenim de tub de zirconi astm b523 estoc per a vostè.\nHot Tags: zirconi de ASTM b523 tub, Xina, fabricants, proveïdors, fàbrica, societat, valors, a l'engròs, productes


Sport: Bernat Erta podria marxar als Estats Units - Carrer Lliure\nSport: Bernat Erta podria marxar als Estats Units\nIniciEl Dia a diaSport: Bernat Erta podria marxar als Estats Units\nL’atleta del FC Barcelona podria entrenar la temporada que ve en una universitat texana. Aquesta idea fa molt de temps que la planteja amb l’entorn familiar i es podria donar durant el curs vinent\nBernat Erta és un dels atletes amb més futur de l’atletisme català. Malgrat la seva joventut, ja l’hem vist competir a alt nivell en campionats d’Espanya absoluts i fins i tot en europeus, on té una medalla en relleu 4×400 en Pista Coberta.\nTemporada rere temporada, Erta creix i millora la seva marca de 400mll. Aquest any ha aconseguit el rècord europeu sub20 PC amb 46.73. Malgrat l’obligada aturada actual a causa del coronavirus, els atletes continuen preparant Aire Lliure i també la temporada vinent. Temporada la qual podríem veure a Erta als Estats Units.\nSegons una informació apareguda avui al Diari Sport, l’atleta lleidatà ha rebut una proposta ferma de la Texas Tech University, ubicada a Lubbock (Texas). Així com també va fer el seu germà Arnau, en Bernat Erta tindria aquesta opció de cara a la temporada que ve, on podria seguir amb seus estudis universitaris i també entrenar en unes condicions òptimes de cara a la seva millora.\nEl seu entorn familiar no ha amagat mai que seria una bona opció (igual que ho va ser amb l’Arnau) i donarien el vistiplau a aquesta proposta. No obstant, degut a la situació mundial actual, haurem d’esperar per saber, d’entrada, quan finalitza la temporada, a més de veure com acaba en Bernat l’Aire Lliure. De moment, en Pista Coberta, a banda del rècord europeu sub20, va aconseguir la 4ta posició en el 400mll de l’absolut d’Espanya i la plata en 200mll en l’absolut català, just per darrere de Pol Retamal.\nEtiquetes: flash, junior


La petició de Luis Suárez al FC Barcelona... i Xavi s'ho pensa - XCatalunya.cat\nLa petició de Luis Suárez al FC Barcelona… i Xavi s’ho pensa\nLuis Suárez no ha realitzat una bona temporada a l’Atlético de Madrid\nLuis Suárez defensa Leo Messi i Neymar\n198 gols i 97 assistències en 298 partits són les estadístiques de Luis Suárez durant les 6 temporades que va estar al Barça. Uns números molt bons (tot i que a la darrera temporada ja anava a la baixa) que podrien haver justificat perfectament que es quedés. Assumint un rol menor, possiblement, però continuant a la disciplina culé. Josep Maria Bartomeu, en canvi, va preferir mig regalar-lo a l’Atlético de Madrid. Els matalassers en van dir bé i l’uruguaià va fer una molt bona primera temporada al Wanda Metropolitano.\nAquesta ja no ha estat tan bona però també cal tenir en compte dos factors. El principal és l’edat de Suárez (va fer 35 anys al gener) però també val a dir que la temporada de l’Atlético de Madrid ja estat força fluixa. Sigui com sigui, Luis Suárez acaba contracte i té ganes de canviar d’aires. La sorpresa és que vol tornar al Barça. Una opció arriscada i que hauria de tenir moltes condicions. Un sou baix i que assumís un rol menor principalment. A Xavi li sembla bé i tot és parlar-ho amb calma.\nL’opció Luis Suárez no és, a priori, una de les primeres de la llista del Barça però poc a poc els noms es van esgotant. Vlahovic va fitxar per la Juventus el passat hivern, Erling Haaland té un preu prohibitiu (especialment si s’hi sumen les comissions) i Robert Lewandowski podria acabar renovant amb el Bayern de Munic. De fet l’entrenador dels bavaresos ahir va assegurar que les negociacions anaven bé i a les oficines del club català comencen a sospitar que tot ha estat una estratègia del polonès per aconseguir més diners.\nA banda d’aquests noms, no cal oblidar que Xavi Hernàndez té un preferit: Álvaro Morata. Un fitxatge arriscat tenint en compte el perfil del jugador, que mai ha estat una gran estrella i que falla molt davant de porteria. Tampoc cal oblidar, i no és un tema menor, el passat merengue de Morata i algunes de les seves declaracions quan vestia la samarreta del Real Madrid.\nTags: FC Barcelona, Luis Suárez


Agència Tributària:F) Operacions exemptes\nPodem fer tres classificacions d'aquestes exempcions:\nExempcions que tenen per finalitat equiparar les adquisicions intracomunitàries als altres fets imposables. En aquest sentit, estan exemptes les adquisicions intracomunitàries de béns el lliurament dels quals al territori d'aplicació de l'impost o importació hagués estat no subjecte o hagués estat exempt.\nLes adquisicions realitzades en una operació triangular. En aquest cas, l'adquisició està exempta quan es presentin els següents requisits:\nQue es realitzin per un empresari o professional que:\nNo estigui establert ni identificat a efectes del IVA al territori d'aplicació de l'impost, i\nQue estigui identificat a efectes del IVA en un altre Estat membre de la Comunitat.\nQue s'efectuïn per a un lliurament subsegüent dels béns adquirits, realitzat a l'interior del territori d'aplicació de l'impost pel mateix adquirent.\nQue els béns adquirits s'expedeixin o transportin directament a partir d'un Estat membre diferent d'aquell en el qual es trobi identificat a efectes del IVA l'adquirent i amb destinació a la persona per a la qual s'efectuï el lliurament subsegüent.\nQue el destinatari del posterior lliurament sigui un empresari o professional o una persona jurídica que no actuï com a tal, a qui no els afecti la no-subjecció establerta per a les adquisicions intracomunitàries de béns i que tinguin atribuït un NIF-IVA subministrat per l'Administració espanyola.\nLes adquisicions intracomunitàries de béns respecte de les quals s'atribueixi a l'adquirent el dret a la devolució total de l'impost que s'hagués meritat per les mateixes pel procediment especial de devolució a no establerts.\nLa Llei del IVA recull una sèrie d'operacions exemptes en relació amb l'entrada a l'interior del país, procedent de tercers països, de determinats béns com aquells el lliurament dels quals a l'interior estigués exempt de l'impost; béns personals per trasllat de residència habitual; béns personals per raó de matrimoni; béns d'escàs valor; béns en règim de viatgers; béns destinats a Organismes caritatius o filantròpics; béns amb finalitats de promoció comercial; productes de la pesca, etc.\nAixí mateix, per evitar la doble imposició es declara l'exempció en l'impost de les importacions de gas a través del sistema de distribució de gas natural o d'electricitat, de calor o de fred.\nS'estructura l'ús del règim de dipòsit diferent del duaner per restringir l'exempció de les importacions de béns que es vinculin a l'esmentat règim a:\nBéns objecte d'Impostos Especials en règim suspensiu.\nBéns procedents del territori duaner de la Comunitat.\nBéns assenyalats per la Directiva IVA (patates, olives, cacau, estany, coure, etc.).\nBéns destinats a les botigues lliures d'impostos en ports i aeroports.\nL'exempció s'estendrà també als serveis relacionats directament amb les importacions d'aquests béns.\nDes d'1 de juliol de 2021, estaran exemptes les importacions de béns, quan l'Impost sobre el Valor Afegit s'hagi de declarar en virtut del règim especial aplicable a les vendes a distància i a determinats lliuraments interiors de béns i prestacions de serveis previst en el Títol IX, Capítol XI, Secció 4a de la Llei del IVA, i s'aporti a la Duana el número d'identificació individual assignat per a l'aplicació de l'esmentat règim especial.


Arrenca una nova edició de Dijous Emprenedors a la Val d'Aran – Xarxa de Centres d'Empreses Innovadores de Lleida\nArrenca una nova edició de Dijous Emprenedors a la Val d’Aran\n13 abr., 2016 | xarxacei\nEl CEI Val d’Aran inicia el 21 d’abril una nova edició dels Dijous Emprenedors amb David Jorba, formador i motivador en intel·ligència emocional i PNL, amb la sessiío “Creativitat empresarial: un millor optimització de recursos”. Aquesta sessió s’oferirà a les 16:00 hores en nivell inicial i a les 18:30 hores en nivell avançat.\nDijous 5 de maig, José Alonso, professor de la UdL, parlarà sobre finances per a no financers: què s’hauria de saber de finances per endegar un negoci. Aquesta sessió s’oferirà també a les 16:00 hores en nivell inicial i a les 18:30 hores en nivell avançat.\nEl 12 de maig acabarà el cicle amb Óscar Ortega, CEO B-Tactic, amb la sessió “Guanyem clients: El CRM per gestionar els nostres clients. També a les 16:00 hores en nivell inicial i a les 18:30 hores en l’avançat. Les inscripcions, gratuïtes, s’han de fer a través del correu c.barra@aran.org o al telèfon 973 641 801. Les places són limitades. Es lliurarà diploma per aquells assistents que hagin asistit al 75% de lse sessions.


Piera recupera la celebració de la Festa de l'Oli\nDurant tot el cap de setmana les persones visitants han pogut gaudir de visites als trulls, degustacions de productes locals i una activitat de recerca del tió\nPiera s’ha convertit aquest cap de setmana en un referent de la producció d’oli d’oliva. El municipi ha recuperat la celebració de la Festa de l’Oli amb la voluntat de donar suport a les empreses locals que elaboren aquest producte i potenciar l’oferta oleoturística de la vila. Aquesta edició ha comptat amb diferents propostes com visites als trulls, activitats familiars i degustació de productes locals.\nTant dissabte com diumenge, es van organitzar visites a la finca El Violinista, que van incloure un recorregut per les oliveres de la Finca de Mas Marquet i un tast d’oli novell. Diumenge, el Maset de la Costa va oferir també a les persones visitants la possibilitat de fer una activitat en família per trobar el tió i gaudir d’un tast d’oli acompanyat de pa amb xocolata.\nLa proposta que va tenir més èxit va ser, sens dubte, la visita als trulls de Piera. Van participar-hi molts pierencs i pierenques però també veïns i veïnes de poblacions de l’entorn. Durant tot el diumenge al matí, els trulls es van obrir a la ciutadania per tal de donar a conèixer el procés d’elaboració de l’oli des dels seus orígens. En finalitzar la visita, les persones participants van poder degustar el seu oli novell.


Ull Crític del Casal Jove. Projecte de participació i cogestió de joves de Badalona\nUll Crític del Casal Jove és un projecte cultural destinat a desenvolupar les competències i habilitats dels joves per esdevenir agents de transformació social de la seva pròpia realitat i la del seu barri, millorant la seva qualitat de vida i la del seu entorn, adquirint responsabilitats com a ciutadans i cooperant amb altres agents del barri en una aposta comuna per la integració i la cohesió social.\nEl projecte està dirigit a tots aquells joves entre 16 i 21 anys vinculats als barris de Sant Roc i Llefià de Badalona i que es troben en una situació de vulnerabilitat social, ja sigui com a conseqüència de les característiques pròpies de la seva etapa evolutiva, de les seves condicions socioeconòmiques i familiars o per les dificultats pròpies del procés migratori. El projecte donarà resposta a uns 30 joves d’aquest perfil entre els mesos de maig a juliol de 2017.\nUll Crític del Casal Jove tindrà com a eix central de treball la realització d’un documental social participatiu de barri, que analitzi l’entorn i la realitat social des d’una perspectiva crítica a partir de les inquietuds i la mirada dels joves. L’objectiu és apoderar els joves i donar-los les eines necessàries per a què siguin agents productors de la ciutat mitjançant l’audiovisual, que esdevé l’eina i el mitjà per a acompanyar-los en aquest procés col·lectiu de reflexió i de transformació social. Amb aquest projecte, busquem:\n1) Oferir un espai creatiu on els joves puguin abocar les seves emocions, problemàtiques mitjançant l’expressió artística\n2) Que els joves desenvolupin el seu pensament social crític a la vegada que prenen consciència de la seva capacitat de sensibilització social.\n3) Fomentar la creació artística del joves.\n4) Apoderar els joves com a agents productors de la ciutat, fomentant la seva autoestima i creativitat.\n5) Afavorir la introducció de la creació audiovisual participativa i l’expressió amb nous llenguatges.\n6) Facilitar l’expressió i l’intercanvi d’experiències i inquietuds dels nois i noies participants.\n7) Afavorir el treball en equip i l’autogestió del grup de participants\nDurant el procés de creació del documental, els i les joves del Casal realitzaran activitats complementàries com assemblees, tutories, comissions per treballar nous projectes autogestionats, així com el desenvolupament de les activitats autogestionades.\nD’aquesta manera, creiem que el projecte facilitarà que els i les joves disposin d’un espai diferencial on desenvolupar habilitats bàsiques, així com comptar amb espais de referència i acompanyament que els permetin seguir millorant en l’adquisició de competències per esdevenir més autònoms i participatius en la vida comunitària del barri.\nEn el marc de les activitats ordinàries del centre obert, en el grup de Grans (10-12 anys) en una assemblea, entre les propostes dels participants va sorgir la de fer un taller d’expressió artística. Vam tenir la sort que aquesta proposta va coincidir amb el període de pràctiques de monitora d’una persona amb molta formació i experiència professional en l’àmbit artístic que també estava preparant una activitat en aquest sentit en el marc de les seves pràctiques. La proposta es va preparar entre dos participants del Centre Obert i aquesta persona. Un cop madurada va ser un tastet de diferents tècniques artístiques en quatre sessions. La valoració va ser molt positiva tant per la faceta artística que va sorgir del grup que hi va participar, com del potencial tècnic dels mateixos i de les propietats terapèutiques potencials, per les converses que sorgien durant el taller com l’estat d’ànim dels participant després. A més, de tot allò que es treballa implícitament, com és l’ordre, el respecte, la responsabilitat...\nUn cop valorat el taller, una de les conclusions va ser que seria molt positiu pels participants que poguessin desenvolupar una activitat com aquesta de manera regular i complementària a les que ja desenvolupen. També, la mancança general d’activitats d’aquest tipus al territori i les dificultats que, donada la possibilitat, les famílies dels participants poguessin assumir-ne el cost.\nÉs en aquest context que decidim posar fil a l’agulla per obrir una possibilitat de desenvolupar els talents artístics d’aquests infants, alhora que treballem en la mateixa línia que al centre obert.


Eurovisió, el símptoma\nActualitzada 15/05/2017 a les 11:08\n© Eurovisió, el símptoma\nNou fracàs, sonor per dir-ho suaument, de Televisió Espanyola al Festival d’Eurovisió. L’experiment Manel Navarro, el noi surfista que cantava la tornada de la seva cançó en anglès per guanyar audiències globals, va fer el ridícul amb un gall que ja forma part de l’antologia del disbarat i que ha deixat Espanya com a última classificada de l’edició d’enguany. I el pitjor és que no només es va posar en ridícul a si mateix, sinó també els qui van apostar per ell i fins i tot per la marca Espanya, en vista del patriotisme que sempre envolta el festival.\nSón ja massa les ocasions, en els últims anys, perquè els responsables de la televisió pública no facin una reflexió en profunditat sobre les causes que han provocat efectes com Chikilicuatre, Jon Cobra i, ara, aquest del surfista que desafina. Un accident pot ocórrer-li a qualsevol i cap mètode no és infal·lible per triar una cançó i un cantant amb garanties de victòria.\nRecordem, per exemple, que Betty Missiego no va ser elegida per usuaris de Twitter senzillament perquè el 1979 no existia Internet. És a dir, que la incompetència no és patrimoni dels usuaris de les xarxes socials, però fiar l’elecció del representant espanyol a la decisió dels espectadors pot donar origen a situacions com les que estem vivint tots aquests anys.\nCreure que la decisió és més democràtica perquè ha estat adoptada per centenars de milers de persones per Internet és una superxeria, una ficció que impregna diversos aspectes de la nostra vida i que fa pensar gent seriosa en la possibilitat de prendre decisions polítiques consultant la gent a Internet.


EXPOSICIÓ DEL 65è ANIVERSARI DELS DANSAIRES DEL PENEDÈS\nLa Sardana al Vendrell: de l'origen a la difusió internacional d'un símbol\nL'exposició està formada per 13 panells i comença aportant informació del final del segle XIX, en dedica un de sencer a l'introductor de la sardana a la vila el 1907, Josep Aleu, un altre especifica la aportació de Pau Casals al vessant musical de la dansa convertint Vil·la Casals en un focus sardanista, i un altre a la interessant tasca de Joaquim Pell. En Pell va ensenyar a ballar sardanes a l'Enric López, i en López va fundar els Dansaires del Penedès el 1946.\nDe colles, al Vendrell, n'hi ha hagut moltes, però tan sols el Dansaires han arribat a l'actualitat, amb una llarga trajectòria. Així, l'exposició continua amb el més punyent de la història dels Dansaires i acaba amb la part més vistosa de la mostra: les Icones Universals de la Sardana, que é la col·lecció de fotografies que projecten la colla vendrellenca i el símbol de Catalunya per tot el món.\nReportatge del dia de la inauguració al Vendrell\nVa presentar l'acte la comissària de l'exposició i directora de l'Arxiu Comarcal, Nativitat Castejón, i seguidament intervingueren el president dels Dansaires del Penedès, Joan Morros, i l'alcalde de la vila , Benet Janè. També va comptar amb la pressència destacada del President de la Unió de Colles Sardanistes de Catalunya, Santi Ferrefàbregas, i del Director de Serveis Culturals de la Generalitat de Catalunya a Tarragona, Jordi Agràs.\nPoblacions on ha estat exposada\n- 18/04/2014: Bellvei (Baix Penedès) - 29/04/2014: L'Ampolla (Baix Ebre)\n- 07/01/2014: Masllorens - 04/10/2013: La Bisbal del Penedès - 31/08/2013: Santa Oliva -


El Suprem obre judici contra un magistrat del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, imputat per trama de les ITVs\nEl Suprem ha trobat indicis suficients que demostren que el jutge del TSJC José Joaquín Ortiz Blasco va assessorar de manera "permanent" l'empresa Certio i la Generalitat "sobre assumptes que havien de resoldre's judicialment en la Secció que presidia, fins i tot en recursos en els quals era ponent".\nRedacció 10/09/2013 - 17.54 Actualitzat 11/09/2013 - 10.37\nFaçana del TSJC.\nEl Tribunal Suprem ha ordenat obrir judici oral contra el magistrat del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) José Joaquín Ortiz Blasco per la seva implicació en el cas de les ITV. El jutjaran pel delicte de negociacions prohibides a funcionaris i d'abús en l'exercici de la seva funció. L'acusen d'haver assessorat un empresari amic que va interposar un recurs contra la concessió de les estacions de les ITV a Catalunya. Precisament, el jutge ara imputat presidia la secció del Tribunal Superior que va resoldre el recurs.\nLa investigació a José Joaquín Ortiz Blasco, que presideix la secció cinquena de la Sala contenciosa Administrativa del TSJC, va començar l'octubre del 2012. El Suprem es va declarar competent per investigar el cas després que des d'un jutjat de Barcelona se li va sol·licitar que ho fes en haver-hi indicis que dos dels imputats en un cas d'ITV, Ricard Puignou i Enric Marugán, van participar en "negociacions" amb Ortiz Blasco, que és aforat per ser membre del TSJC.\nLa instrucció, segons el Suprem, ha acreditat que l'acusat "assessorava de manera permanent" l'empresa Certio i la Generalitat "sobre assumptes que necessàriament havien de resoldre's judicialment en la secció que presidia, fins i tot en recursos en els quals era ponent, comprometent la rectitud i imparcialitat de la funció pública de realitzar la justícia".\nL'acte afegeix que, a més, totes aquestes actuacions d'assessorament "estaven encaminades a beneficiar els interessos mercantils" de Certio, perseguint, més enllà de la funció jurisdiccional, "preservar l''statu quo' en l'adjudicació d'estacions d'ITVs i buscar un pacte global dels adjudicataris antics i recents que inclogués a tots".\nDesprés de detallar tots els casos d'assessorament descoberts, l'acte conclou que el magistrat José Joaquín Ortiz va assessorar Certio i la Generalitat, dues de les parts d'un recurs contenciós en el qual havia estat designat ponent. Aquest assessorament va ser "permanent i estès en el temps", a més que es va fer "en perjudici de l'interès de les altres parts demandades".\nEn l'acte, l'alt tribunal no acorda mesures cautelars perquè no han estat sol·licitades per l'acusació i assenyala competent per a l'enjudiciament a la sala segona del Tribunal Suprem.


Lenin era bo i Stalin dolent: una interpretació de la revolució russa\nMalgrat que la revolució russa, de la qual ara en fa just un segle, hagi estat condemnada per la història, sempre quedaran veus que la defensin com una aportació bàsica de la història de la humanitat.\nDe fet, res no contradiu que la revolució bolxevic va tenir la seva influència i es podria parlar molt de les condicions dels treballadors durant el segle XX i el segle XXI en cas que, per algun tomb inesperat de la història, tot hagués estat diferent, però això no evita que el comunisme sigui avui dia, no només un posicionament polític obsolet, sinó també clarament negatiu, per no dir criminal. Si Fidel Castro deia que la història l'absoldria, pot donar per fet que el veredicte serà de culpabilitat. I amb ell, tots els de la seva ideologia.\nAmb tot, quan s'apropen els cent anys de la Revolució d'Octubre, arriba a les llibreries La revolución rusa. Una historia del pueblo, de Neil Faulkner (Pasado & Presente), un llibre que parteix d'una premissa simple: Lenin era el bo de la pel·lícula, l'ànima d'un moviment que havia de dur la humanitat a una situació completament diferent, que aconseguiria que el poble, més enllà de l'entelèquia que pugui amagar aquesta paraula, arribés a una situació nova, sense dificultats i exercint el poder real en un sistema definit, ras i curt, com a "dictadura revolucionària i democràtica del proletariat i la pagesia".\nUna explicació comunista de la revolució\nI si Lenin era el bo, en aquesta simplificació maniquea, el dolent va ser Stalin -potser Trotsky era el lleig. Així ho dibuixa Faulkner, un historiador especialitzat en la perspectiva marxista dels esdeveniments i que va militar al PST, Partit socialista dels Treballadors de Gran Bretanya entre 1980 i 2010. És a dir, un autor comunista que prova de donar una explicació comunista a la revolució russa i que, per tant, evita cap càrrega crítica sobre els esdeveniments i troba, això sí, la coartada perfecta per exonerar el líder de la revolució bolxevic: tot allò de bo que va fer Lenin ho va esguerrar Stalin.\nA partir de tres arguments que l’autor esbossa al pròleg de l’obra: el primer, que Lenin “era un demòcrata” i el partit bolxevic “un moviment democràtic de masses”; el segon, que la revolució era un “moviment popular de masses basat en principis de la democràcia participativa” i en cap cas un “cop de mà orquestrat per instaurar la dictadura”; i el tercer, que l’estalinisme va ser un “moviment contrarevolucionari” que va acabar amb “el Partit Bolxevic i la democràcia soviètica”, Faulkner fa una reinterpretació dels fets que s’allunya de la visió habitual de la revolució com l’assalt al poder d’un partit de quadres disposat a instaurar la dictadura del proletariat i que va acabar esdevenint protagonista d’un dels períodes més negres de la humanitat.\nAmb tot, La revolución rusa. Una historia del pueblo és un llibre ben documentat i ben escrit que aporta noves maneres d’entendre aquells esdeveniments. Comprar la tesi de l’autor, en tot cas, ja és qüestió de cada lector.\nFIRA MARXISTA L'Ajuntament de Barcelona rectifica i denega l'espai per a l'acte pro-Stalin El Nacional


L'ECIU University llança els primers micromòduls - ECIU University - UAB Barcelona\nLa participació en la resolució de reptes i els micromòduls es traduirà en un impacte real a la comunitat, la ciutat o la regió. A més, l’aprenentatge basat en reptes permetrà treballar en equips multidisciplinaris i internacionals, aprendre competències interculturals, desenvolupar competències de resolució de problemes i de treball en equip.\nL'ECIU University és una de les 17 iniciatives internacionals que van ser seleccionades per la Comissió Europea a la convocatòria per a European Universities.\nL’ECIU University ha llançat els primers micromòduls perquè els estudiants puguin unir-se a equips multidisciplinaris i internacionals amb l'objectiu de resoldre reptes de la vida real. Aquests desafiaments se centren en diferents aspectes per fer sostenibles les ciutats i les regions i, per tant, abordar l’objectiu de desenvolupament sostenible 11 de l’ONU (ODS 11).\nEntre d’altres, empreses i institucions governamentals són les encarregades de proveir aquests reptes, alhora que cada universitat membre n’ha seleccionat diversos de la seva regió, ciutat o comunitat i perquè els estudiants hi treballin en equip. Els desafiaments varien des de "Gestió eficient dels recursos a la ciutat de Kaunas", a la Universitat de Tecnologia de Kaunas, fins a "Ciutat neutral d'emissions de carboni 2025", a la Universitat de Linköping.\nEls requisits d’inscripció als mòduls relacionats amb el repte i d’altres micromòduls, el tipus d’aprenentatge i la durada depenen de cada universitat, així que consulteu la llista amb els enllaços a la informació de la universitat.\nReptes oferts per la UAB\nEn aquest primer període, la UAB ofereix 5 desafiaments, les inscripcions dels quals ja són obertes:\nEcologia industrial I: aquest curs vol ensenyar a l'alumnat els mètodes, les eines i les estratègies de l’ecologia industrial, destinades a recrear el nostre sistema industrial de manera que pugui ser sostenible i en harmonia amb la resta de l’ecosistema natural. El repte proporciona 9 crèdits i forma part del màster en Estudis Interdisciplinaris en Sostenibilitat Ambiental, Econòmica i Social.\nUAB Reptes: un esdeveniment per generar idees per a nous reptes socials i ambientals. Aquest desafiament s’organitza al campus de la UAB.\nGestió de residus: l’objectiu del desafiament és proporcionar els coneixements necessaris per gestionar els residus com a recurs, estalvi energètic i la reducció d’emissions de gasos d’efecte hivernacle. El repte proporciona 6 crèdits i forma part del màster en Estudis Interdisciplinaris en Sostenibilitat Ambiental, Econòmica i Social.\nMirem el Món: Projectes Transdisciplinaris: amb 12 crèdits, aquest desafiament forma part del pla docent dels graus de la Facultat de Ciències de l’Educació. L’objectiu és proporciona als estudiants coneixement, anàlisi i comprensió del context sociocultural, científic i humanístic que està configurant el present perquè puguin adoptar una posició crítica i constructiva de la realitat actual i de les transformacions que s’han produït en tots aquests àmbits en els darrers temps.\nPràctiques Integrades: amb 6 crèdits i des de la Facultat de Psicologia, s’ofereix aquest repte per ajudar els alumnes a desenvolupar habilitats d’aprenentatge independents que els permetran idear solucions professionals a problemes psicosocials, sempre tenint en compte el context sociocultural en què viuen.\nEn propers semestres, aquesta oferta de micromòduls i reptes es veurà ampliada.\nMés informació: Micromòduls ECIU University


Joan F. Mira | El Temps, núm. 1589 | 25/11/2014\nElogi d’un savi antic\nHo vaig explicar ací mateix en el seu moment. Un dia d’hivern del 2003, a Alacant, on donava un curs concentrat de doctorat (“Els Borja i la cultura del Renaixement”), els estudiants em van transmetre la notícia de la mort del P. Miquel Batllori, i em van demanar que els parlara uns minuts sobre el gran home desaparegut. Era una cosa que ja no n’hi ha, els vaig dir, era un dels últims savis de la terra. Es van quedar una miqueta astorats: potser esperaven que els diguera que Miquel Batllori era un gran historiador, un erudit il·lustre. Però de grans historiadors encara en queden, els vaig dir, pocs però en queden. D’erudits, filòlegs, coneixedors profunds d’aquest o aquell període de la literatura, l’art o la cultura, també n’hi ha, i pareix que no s’acaben, lloat siga Déu.\nDe savis, però, tinc la trista impressió que ja no en queda cap. Deu ser que s’ha acabat el seu temps, l’època històrica que començà amb el Renaixement i que potser ja arriba al seu final: els savis són, i tant se val si algun expert no hi està d’acord, un producte de la cultura moderna, que ve precisament del temps dels Borja, dels anys de Nicolau de Cusa, Pico della Mirandola, Lorenzo Valla, Copèrnic o Leonardo da Vinci. D’aquells que es definien com a filòlegs perquè pensaven en el sentit del llenguatge, o com a filòsofs perquè pensaven en el sentit dels homes i del món. I jo he tingut la gran fortuna d’haver conegut de prop (d’una manera o d’una altra, durant molt de temps o puntualment) alguns dels últims savis nostres, com eren Miquel Batllori o Joan Coromines, o l’arqueòleg Francesc Esteve o el geòleg Vicent Sos, o com era el filòleg Antoni Badia i Margarit, que els qui no érem amics de sempre o de la mateixa edat, sempre li vam dir Dr. Badia. Que era un gran filòleg, certament, però era sobretot un filòleg savi, un savi antic. I no estic al·ludint, ara, a la saviesa com a forma de vida, sagesse o beatitud, sinó com a integració dels coneixements humans, com a sapiència, com a expansió generosa del saber. El món de l’acadèmia, de la universitat, de qualsevol disciplina i de totes les ciències, naturals humanes i divines, és ara camp exclusiu dels especialistes, ja no dels savis. On ja no pintem res els qui hem volgut saber un poquet d’algunes coses diverses, com ara la literatura grega, l’antropologia social i la teoria de la cultura. On només compten, a tots els efectes, els qui pretenen saber moltíssim d’aquella mínima parcel·la que només els interessa a ells i a alguns col·legues.\nÉs una evolució inevitable, almenys des del segle XVIII, i em sembla de primera: cal que molts sàpiguen molt sobre molt poc. Sobre tal partícula elemental, sobre tal comportament d’una molècula orgànica, sobre tal aspecte del comerç al segle XIII, sobre tal manuscrit de tal autor, o sobre la sintaxi aragonesa medieval. Perfecte: resignadament perfecte, què hi farem, això és la ciència, siga la biologia o la filologia. Allò que s’ha acabat, però, allò que sembla impossible, és que algú sàpiga molt sobre moltes coses. I això era el Dr. Badia i Margarit: un savi que sabia molt sobre moltes coses. Tant, i sobre tantes coses, que si algú repassa simplement la seua bibliografia –els seus llibres i treballs innombrables en els camps de la lingüística històrica, la teoria gramatical, la lingüística estructural i comparativa, la dialectologia o la sociolingüística– és quedarà fascinat i astorat davant dels aproximadament sis-cents títols. Des de la relació entre el romanç i el llatí (un article deliciós del que en podríem dir “sociolingüística medieval”) fins a la llengua dels barcelonins, o els volums sòlids de gramàtica i de gramàtica històrica. El Dr. Badia devia ser l’últim filòleg que sabia tant, i sobre tantes coses, que ja ens semblarà per sempre inconcebible. A més de ser un mestre excepcional, mestre de mestres, que, a partir de la seua càtedra a Barcelona –que ocupà joveníssim, als vint-i-vuit anys– havia de retornar la dignitat i el crèdit universitari a la filologia catalana, i havia de salvar-ne la continuïtat acadèmica i el desenvolupament científic sota el franquisme. Sense ell, el desert de les dècades de postguerra, en aquest el camp extens de la nostra filologia seria un buit immens.


Estrenes de la setmana 31.05.2019\nL’estrena més destacada de la setmana és la tercera entrega de la saga d’acció protagonitzada pel personatge John Wick; ‘Parabellum’. L’any 2014 s’estrenava ‘John Wick’, codirigida per Chad Stahelski i David Leitch amb Keanu Reeves donant vida al personatge del títol. La pel·lícula es va estrenar directament en el mercat domèstic però va tenir un enorme èxit convertint-se en un film de culte. 3 anys després, ja en cinemes, arribava la seqüela ‘John Wick: Pacto de sangre’, novament amb Reeves com a protagonista però només amb un director, Chad Stahelski. De nou amb Stahelski darrera de la càmara, Keanu Reeves dóna vida a l’assassí a sou que ara veu com s’ha ofert una recompensa de 14 milions de dòlars pel seu cap. Al seu costat repeteixen Laurence Fishburne (aquesta franquícia ha suposat el seu retrobament 15 anys després de la mítica trilogia ‘Matrix’) i Ian McShame i en aquesta nova entrega se sumen Halle Berry i Anjelica Huston.\nTenim dos biopics. Després de l’èxit de l’oscaritzada Bohemian Rhapsody en que es relatava la biografia del cantant Freddie Mercury ara és el torn del també cantant sir Elton John, a qui dóna vida Taron Egerton (el descobriment de ‘Kingsman, servicio secreto’ i la seva continuació Kingsman, el círculo dorado) dirigit per Dexter Fletcher. Rosamund Pike és la protagonista de ‘La corresponsal’, en que dóna vida a Marie Colvin, reconeguda periodista de fama mundial que va participar en diversos conflictes bèl·lics.\nArriben tres propostes d’animació. De França, escrita i dirigida per Michel Ocelot, ‘Dilili en París’ narra com el personatge del títol, un jove que ha arribat a França procedent de Nova Caledònia, investiga el segrest de diverses noies. De producció sueca ‘Gordon y Paddy’ trasllada a la gran pantalla els personatges infantils de la col·lecció de llibres creats per Ulf Nilsson i Gitte Spee. Procedent de Japó i dirigida per Kitaro Kösaka, ‘Okko, el hostal y sus fantasmas’ està centrada en el personatge del títol, una noia que perd els seus pares en un accident i es trasllada al camp a casa de la seva àvia. Allà es prepara per fer-se càrrec del negoci familiar, un hostal, en que comença a veure diversos fantasmes.\nTenim dues comèdies de factura europea. La italiana ’10 días sin mamá’, escrita i dirigida per Alessandro Genovesi, està protagonitzada per un matrimoni format per Carlo (Fabio De Luigi), que no està mai a casa, i Giulia (Valentina Lodovini), que dedica tot el seu temps a cuidar els seus tres fills. Quan ella marxa 10 dies de viatge a Cuba amb la seva germana, ell s’haurà de fer càrrec tant de la casa com dels nens. De França ‘Infiltrado en Miami’ mostra com un policia francès, Baaba (interpretat per Omar Sy), es trasllada a Miami per intentar resoldre l’assassinat d’un amic seu de la infantesa.\nS’estrenen tres produccions de gènere dramàtic. La belga ‘Escapada’, escrita i dirigida per Sarah Hirtt, està ambientada a Espanya i narra el retrobament de tres germans per resoldre una herència; la trobada farà que surtin a la llum diversos secrets del passat. Entre els intèrprets hi trobem els catalans Fermí Reixach, Bruna Cusí i Sergi Lòpez. Presentades a la penúltima edició del Festival de Cannes tenim les xineses ‘Largo viaje hacia la noche’ i ‘La ceniza es el blanco más puro’. La primera, escrita i dirigida per Bi Gan, narra com un home torna a la seva ciutat natal anys després d’haver-ne marxat amb l’objectiu de trobar la dona que estimava, a la que mai ha pogut oblidat. L’altra, escrita i dirigida per Jia Zhang Ke, està protagonitzada per una noia, Quia, que està enamorada del cap d’una banda criminal, Bin. Després d’un assalt ell és condemnat a una pena de cinc anys de presó. Passat aquest temps, durant el que ella l’ha esperat, ell la rebutja. 10 anys després és ell qui va a buscar-la.\nCompleta les novetats de la cartellera el thriller espanyol ‘La estrategia del pequinés’, adaptació cinematogràfica de la novel·la homònima d’Alexis Ravelo. El personatge central és ‘el rubio’, un delinqüent que va deixar la vida criminal anys enrera. Quan la seva dona pateix una greu malaltia accepta un nou cop: atracar el testaferro d’un cap de la droga instal·lat a Gran Canaria. L’estoll de protagonistes està format per Únax Ugalde, Kira Miró, Jorge Bosch, Ruth González i Enrique Alcides.\n« Estrenes de la setmana 24.05.2019\nEstrenes de la setmana 07.06.2019 »


No és un bon moment per a Harry Hole, el brillant i imprevisible exinspector de la policia d'Oslo: la Rakel –l'única dona que ha estimat– l'ha deixat, a comissaria l'han arraconat i només el deixen treballar en casos sense interès i fa un temps que el conegut violador i assassí Svein Finne torna a estar en llibertat després de complir vint anys de condemna. En Finne, àlies el Promès, va ser el primer criminal que va arrestar en Harry quan era un jove policia. Lluny de reformar-se, ara vol continuar just allà on ho va deixar en entrar a la presó. I no ha oblidat qui el va arrestar. Quan en Harry es desperta amb una ressaca terrible, les mans tacades de sang i sense recordar gens ni mica què va fer la nit abans, sap que les coses només poden empitjorar.


Hiperboris - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEls hiperboris, misteriosos habitants del nord, de gran alçada\nEls hiperboris (llatí: Hyperborei, grec: Hyperboreioi) foren una ètnia llegendària esmentada en el poema dels Epígons i per Hesíode, en relació amb els temples de Delfos i Delos.\nCom el seu nom indica, eren un poble del nord a les fonts de l'Ister, darrere les muntanyes Boreos. El nom de Boreos era el d'un vent procedent de les muntanyes Rhipae, que bufava des d'una caverna i que era guardat pels hiperboris per enviar-lo als pobles més al sud; al seu país mai sentien fred, ni hi corria el vent del nord, de manera que era un oasi climàtic amb una atmosfera de calma i serenitat.\n2 Aparença física\n3 La teoria celta\n5 Interpretacions modernes\n6 En la literatura moderna\nEs deia que els hiberboris veneraven el déu Apol·lo, ja que passava l'hivern amb ells. Li enviaven estranys regals embolicats amb palla al seu temple de Delos. Els regals passaven primer per l'oracle de Dodona i després anaven passant de tribu en tribu fins a arribar a Delos. Els hiperboris tenien un sacerdot dedicat a Apol·lo, que es deia Abaris i era famós per les seves habilitats de sanador i vident.\nSegons una llegenda, Teseu, rei d'Atenes, va anar a visitar els hiperboris. Píndar va narrar una altra llegenda, la que tracta sobre Perseu i el seu enfrontament amb Medusa, però traslladant el tradicional lloc de l'encontre de Líbia a la Hiperbòria, cosa que va disgustar els editors d'Alexandria.\nL'explorador Píteas deia haver arribat a Thule (potser Grenlàndia), on li van explicar llegendes meravelloses dels hiperboris. Aquella gent tenia una vida molt llarga, plena de felicitat. Hecateu d'Abdera va fer una compilació de totes les històries que circulaven sobre els hiperboris i en va publicar un tractat que no ha arribat als nostres dies, però del qual coneixem l'existència per haver-lo citat Diodor de Sicília. Allà el sol sortia i es ponia només un cop a l'any. Teopomp de Quios va explicar en la seva obra Philippica que un poble de soldats procedents d'una altra illa (que alguns han identificat com l'Atlàntida) havien planejat atacar Hiperbòria, però finalment van desistir perquè els habitants de Meropis es van adonar que els hiperboris eren massa forts per a combatre'ls. Aquesta història, que alguns interpreten com una sàtira, s'ha conservat gràcies a Claudi Elià.\nApol·loni Rodi va escriure que els argonautes en el seu viatge a Erídan van assetjar els hiperboris.\nSegons una altra llegenda, el sàtir Silè va ser trobat adormit als jardins del rei Mides, el qual li va demanar que l'entretinguès amb cançons i poesies. Llavors, va contar una rondalla sobre els hipeboris. Deia que van ser els primers humans que havien visitat els grecs procedents d'un continent més enllà de l'oceà que, espantats pel que es van trobar, se'n van anar al seu país i no van tornar més.\nEn una llegenda narrada per Claudi Elià, es diu que els seus governants eren uns éssers d'uns tres metres d'alçada, descendents dels fills que van tenir Boreas, el sacerdot d'Apol·lo, i la nimfa de la neu Chione (o Khione), els quals havien fundat la primera monarquia a la Hiperbòria. Diodor de Sicília també va explicar la mateixa història sobre la dinastia que governava els hiperboris. Eli Herodià va escriure segles més tard que els mítics arimaspis eren idèntics en aspecte als hiperboris, Esteve de Bizanci va fer la mateixa descripció al segle VI i Cal·límac de Cirene va afegir que els arimaspis tenien els cabells rossos, però existeix una controvèrsia sobre si els arimaspis i els hiperboris eren el mateix poble.\nLa teoria celta[modifica]\nAlguns autors de l'antiguitat van identificar els hiperboris amb les tribus celtes: Antímac de Claros (poeta del segle V aC), Heràclides Pòntic (filòsof del s. IV aC), Hecateu d'Abdera (historiador del s. IV aC), Apol·loni Rodi (poeta del s. III aC), Posidoni (historiador del s. I aC) i Protarc (escriptor de comèdies del s. I). Els grecs havien entrat en contacte, per motius comercials, amb tribus celtes procedents de més enllà dels Alps. En sentir els relats explicats pels forasters, van arribar a identificar les muntanyes de les quals parlaven (els Alps) amb les mítiques muntanyes Ripheaus de les llegendes gregues sobre la Hiperbòria.\nHi ha autors moderns que han defensat aquesta teoria, com John G. Bennett, que va dir que tots els pobles celtes europeus procedeixen de terres més al nord, l'antiga Hiperbòria. També l'etnòleg austríac Karl Penka es va basar en aquestes idees per escriure el seu tractat Els orígens dels aris, el 1883.\nEn la mateixa línia, un grup d'estudiosos, amb el suport del Tercer Reich d'Adolf Hitler, van crear l'Ahnenerbe, una societat per recollir informació sobre aquest possible origen de l'ètnia ària i altres temes relacionats, com ara les ciutats subterrànies.\nAlgunes llegendes parlen d'un hiperbori famós per la seva habilitat com a sanador, de nom Abaris. El primer a escriure sobre ell va ser Heròdot. Plató el tenia per un metge procedent del nord, mentre que Estrabó va dir que era escita.\nAlgunes parts de les llegendes sobre la Hiperbòria tenen explicació amb els coneixements actuals. Per exemple, als territoris al voltant del cercle polar àrtic, des de la primavera fins a la tardor, el sol pot estar visible les 24 hores i a la part més extrema el sol se pon només una vegada a l'any, per tant els conceptes de dia i any canvien respecte del que estaven acostumats els antics grecs i d'aquí vindria la creença que els hiperboris vivien milers d'anys.\nD'altra banda, Heròdot situava els hiperboris més enllà dels masagetes i els issedons, tots dos pobles d'Àsia central; per tant, el territori dels hiperboris podria coincidir amb Sibèria. La llegenda d'Hèracles deia que havia anat a caçar la cérvola de Cerinea a la Hiperbòria. Com que els rens és l'única espècie de cérvol les femelles dels quals porten banyes, això suggeriria una regió àrtica o subàrtica. Segons J. D. P. Bolton, els issedons van habitar al sud-oest del massís de l'Altai. Basat en tota aquesta informació, el professor Carl A. P. Ruck ha llançat la hipòtesi que els hiperboris fossin xinesos del nord de Xinjiang.\nL'ambre és un material que va ser comercialitzat a Grècia procedent d'algun lloc cap al nord. Com que de vegades es troben insectes atrapats en l'ambre i els insectes són propis de climes càlids, d'aquí devia sorgir la llegenda que a la terra dels hiperboris no feia fred.\nEn la literatura moderna[modifica]\nUn grup d'escriptors es van trobar a Roma per estudiar les ruïnes del passat i van decidir fundar el 1824 l'Hyperboreisch-römische Gesellschaft (Societat romana dels hiperboris). Entre ells estava Friedrich Nietzsche, que va reivindicar en el llibre L'Anticrist la seva condició d'hiperbori, més enllà dels límits coneguts, en contraposició al pensament homogeni de l'època en qüestions morals i filosòfiques.\nAl llarg de tots els temps, els novel·listes i dramaturgs han fet esment del mite dels hiperboris. Un dels més destacats es dóna en l'obra de James Joyce, Ulisses, quan un dels protagonistes de l'obra fa esment de la seva condició hiperbòria, en equiparar-se moralment al seu amic, que no es va agenollar i va resar per la seva mare en el seu llit de mort.\n↑ Vegeu als enllaços externs Lin Carter, "Behind the North Wind"\n↑ Diodor de Sicília, "Bibliotheca historica", II, 47.1–2\n↑ Bezalel Bar-Kochva (1997), "The Structure of an Ethnographical Work", Pseudo-Hecataeus: On the Jews,\n↑ Claudi Elià, "Varia Historia", 3. 18\n↑ Apol·loni Rodi, "Les Argonautiques", 4. 610-650\n↑ Virgili, "Bucòliques", ègloga VI\n↑ Claudi Elià, "De Natura Animalium",\n↑ Diodor de Sicília, "Bibliotheca Historica", II. 47\n↑ Eli Herodià, "De Prosodia Catholica", 1. 114\n↑ Esteve de Bizanci "Ethnica", 118. 16\n↑ Cal·límac de Cirene, "Himne IV a Delos", 292\n↑ Routledge,Timothy M. Bridgman, p. 76\n↑ Timothy M. Bridgman, p.60.69\n↑ John G. Bennett,"The Hyperborean Origin of the Indo-European Culture", ed.Journal Systematics, Vol. 1, No. 3, 1963\n↑ Arktos: the Polar Myth in Science, Symbolism, and Nazi Survival, Jocelyn Godwin, Thames & Hudson Ltd, 1993, p.32–50\n↑ Plató "Càrmides", 158C\n↑ Estrabó, "Geographica", 7. 3. 8\n↑ .Wasson, R.G.; Kramrisch, Stella; Jonathan Ott etc.: "Persephone's Quest – Entheogens and the origins of Religion", ed.Yale University Press,1986, p. 227–230, ISBN 0-300-05266-9\n↑ Avram Davidson, "Adventures in Unhistory: Conjectures on the Factual Foundations of Several Ancient Legends", 2006, ed,Tor books, capítol 6\n↑ James Joyce, "Ulises", capítol I\n"Behind the north wind".\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Hiperboris&oldid=26187421»


El repte impossible de la seguretat\nCRÓNICA DES D'UN PAÍS EN GUERRA (2)\nETHEL BONET HERAT (AFGANISTAN) Actualitzada el 31/07/2011 00:00\n260x366 El repte impossible de la seguretat El repte impossible de la seguretat\nA cinc quilòmetres de l'aeroport d'Herat, agafant un desviament a la carretera, hi ha l'acadèmia de policia Adruskan, el centre d'entrenament més important de tota la província. Aquesta enorme base comparteix amb les tropes de l'OTAN la formació de nous policies, però només una vintena d'escollits reben un entrenament exprés de vuit setmanes a les instal·lacions de les ISAF (International Security Assistance Force), mentre que de les aules dirigides per entrenadors afganesos surten 82 nous policies nacionals cada quatre mesos i mig.\nEls agents entrenats pels carabinieri italians passen a formar part de la unitat de la Policia Nacional de l'Ordre Civil (ANCOP, per la seva sigla en anglès) per assistir l'OTAN en aquelles àrees on no hi ha presència de la Policia Nacional Afganesa (ANP). Els policies entrenats per les forces estrangeres reben un salari mensual de 12.000 afganis (255 dòlars), mentre que els entrenats per formadors afganesos reben una paga mensual de 1.000 afganis (20 dòlars), que paga el ministeri de l'Interior. Aquest cos especial preparat per les ISAF només representa una petita porció del total de les forces afganeses que a finals d'any sumaran, entre policies i soldats, prop de 300.000 efectius.\nMalgrat les milionàries inversions de l'OTAN per a la formació de l'exèrcit i els cossos de seguretat afganesos, el nombre d'efectius és insuficient i són pocs els que estan ben preparats. Els nous cadets que surten de les acadèmies afganeses reben una formació precària per uns instructors locals que guanyen 12 dòlars al dia. Amb aquest escàs incentiu econòmic tant per a l'alumne com per al formador, la motivació i competència dels agents és mínima i alimenta la corrupció.\nPoca ajuda de les ISAF\nEl sergent Mohamed, de 25 anys, ensenya orgullós el seu títol d'entrenador expedit per les ISAF, que ha aconseguit en un taller de dues setmanes. Amb aires de professionalitat, el formador mostra com són els entrenaments pràctics. Mohamed crida els alumnes a formar en un dels barracons-dormitori. N'escull un per a una demostració, mentre la resta de cadets, molts d'ells imberbes, i dues dones, miren amb atenció el sergent. Amb ímpetu, Mohamed tira al terra l'alumne, que rep un cop tan fort que l'han de portar a la infermeria després de l'exercici pràctic. Així és la realitat darrere de les flamants forces de seguretat afganeses, que són carn de canó dels insurgents.\nEl coronel Delawar Shah Delawar, cap de seguretat a Herat, es queixa que no hi ha hagut "gaires canvis" amb el traspàs de la seguretat del país a les forces afganeses en aquesta ciutat del nord-est de l'Afganistan. Entre altres raons, afirma Delawar, perquè les ISAF "només es dediquen a patrullar i no duen a terme operacions contra els talibans".\nL'única vegada que les forces de l'OTAN van llançar una ofensiva en aquesta província va ser a l'octubre del 2009 per eliminar el líder talibà Gulam Yeaya, al poble de Siawashani, després que un artefacte explosiu improvisat esclatés al pas d'un blindat de l'OTAN i causés la mort del cap Cristo Ancor Cabello. "Des que vaig ocupar aquest despatx fa tres anys, la policia afganesa s'ha encarregat plenament de la seguretat a Herat", explica el coronel Delawar. "En qualsevol emboscada dels talibans, mai hem rebut ajuda per part de les forces estrangeres", s'indigna Delawar, que detalla que cada vegada que han sol·licitat assistència, la resposta ha estat la mateixa. "No podem fer res fins que no rebem l'ordre del nostre ministeri de Defensa", justifiquen les ISAF. L'autorització que necessiten sol trigar unes quaranta-vuit hores.\n"Els insurgents no esperen. Ataquen i fugen. No podem perseguir-los perquè ens falta equipament militar", continua el coronel, i afegeix: "Únicament ens defensem amb els fusells d'assalt AK-47 i pistoles ARPG russes. La policia ha estat ignorada durant l'última dècada. Mentre l'exèrcit afganès té blindats, tancs, artilleria i helicòpters de combat, la policia es defensa amb fusells d'assalt". Segons aquest coronel, la policia d'Herat només compta amb dos helicòpters de transport de tropes, sense artilleria, que estan guardats en un dels hangars de la base de l'aeroport d'Herat, on hi ha destacats 500 soldats espanyols. "Els nostres homes estan ben entrenats, i gràcies a les ISAF els nostres cossos de seguretat són més professionals. Però el problema és que només hi ha 2.500 policies a tota la província, i en alguns districtes només hi ha un agent vigilant en cada punt de control", es lamenta Delawar.\nUn altre problema dels cossos de seguretat a l'Afganistan són els infiltrats. Durant el 2011, els talibans han deixat en evidència els serveis d'intel·ligència dels EUA, les tropes internacionals i les forces de seguretat afganeses amb una nova estratègia difícil de controlar: atacar des de dins els enemics introduint infiltrats dins els cossos de seguretat. Aquesta pràctica ha general tal psicosi que fins i tot als centres de reclutament de les ISAF han reforçat les mesures de seguretat i la desconfiança en els nous reclutes és absoluta.


Kutaisi - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Kutaïsi)\nMkhare Regió d'Imerètia\n82.000.000 m2 (82 km2)\nKutaisi és la segona ciutat en importància de Geòrgia i capital de la part occidental i històricament capital de Còlquida i Imerètia. Va ser capital de Geòrgia del 1000 al 1122. La catedral de Bagrati i el monestir de Gelati estan inscrits des del 1994 a la llista del Patrimoni de la Humanitat i, des del 2010, són dins la llista del Patrimoni de la Humanitat en perill.\nEl castell de Bagrati, els monestirs de Gelati i de Motsameta, el Palau de Geguti, l'Okros Chardakhi (Mercat daurat), Sataplia karst, els Monuments a David Agmashenebeli, a Akaki Tsereteli, als herois, a l'amistat, als treballadors, a Vazha Pshavela, i el Galaktioni\nTé un centre científic, un Museu d'història i etnografia i un jardí botànic. La universitat de la ciutat es diu Universitat de l'Estat Akaki Tsereteli. També té una Universitat tècnica anomenada N. Muskhelishvili; i un Institut d'estudis subtropicals.\nTé un teatre (el Meskhishvili, drames), una òpera (la Balanchivadze, operes i ballet), un teatre de marionetes (el Gogebashvili) i un teatre d'humor. Té també una galeria de pintures (galeria de D. Kakabadze). És la seu de la companyia estatal de danses i cançons folklòriques.\nEntre molts altres són fills de la ciutat els escriptors Akaki Tsereteli, David Kldiashvili, Niko Lortkipanidze, Konstantine Gamsakhurdia, Shalva Dadiani, Leo Kiacheli; els poetes Paolo Iashvili, Titsian Tabidze, Kolau Nadiradze, Valerian Gaprindashvili (i d'altres organitzats en l'anomenat grup dels "Corns blaus"), Galaktion Tabidze; el músic Zakharia Paliashvili: l'escultor Jacob Nikoladze o el pintor David Kakabadze.\nLa població és d'uns 250.000 habitants.\nKutaisi va ser la capital de Bagrat III l'unificador cap a l'any 1000. La capitalitat es va traslladar a Tblisi el 1122. El 1249 es va convertir en capital del regne de Geòrgia Occidental conegut com a Imerètia. Al segle XV va ser capital del ducat de Kutaisi, el duc del qual va ser després rei d'Imerètia i va assolir la independència. Va ser capital del país fins al 1810.\nDesprés va pertànyer a Rússia. El 1918 va formar part de la federació de Transcaucàsia, i després de la república de Geòrgia, i el 1922 va caure en poder del bolxevics i es va integrar en la República soviètica de Transcaucàsia, amb la qual va ingressar a la Unió Soviètica. Quan aquesta es va dissoldre va quedar dins la República Socialista Soviètica de Geòrgia. El 1991 el país va ser independent i Kutaisi va quedar com a capital d'un dels districtes.\nL'any 2011 Mikhaïl Saakaixvili, president de Geòrgia, va signar una esmena constitucional per al qual es transferia la seu del parlament nacional a Kutaisi. El nou edifici del parlament es va inaugurar el 26 de maig de 2012.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Kutaisi\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Kutaisi&oldid=19763378»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 22 març 2018 a les 12:17.


Ziga Zaga col·labora amb l’Institut Català de Seguretat i Salut Laboral – Ziga Zaga\n28 d'octubre de 2021 Ziga Zaga\nRecentment, des de l’Institut Català de Seguretat i Salut Laboral (ICSSL), de la Direcció General de Relacions Laborals, Treball Autònom, Seguretat i Salut Laboral, s’ha publicat l’informe de Gestió de la prevenció de riscos laborals a les empreses de Catalunya, 2019, en el que Ziga Zaga va participar.\nL’ICSSL és l’òrgan tècnic que gestiona la prestació del servei d’assessorament i d’assistència tècnica en matèria de seguretat i salut en el treball. A través d’aquest informe, podem conèixer la situació de la gestió de la prevenció de riscos laborals a les empreses i els centres de treball de Catalunya, així com disposar d’una informació de qualitat, imprescindible per poder dur a terme accions preventives més eficients. La informació recollida en aquest estudi s’ha utilitzat durant l’elaboració de l’actual Estratègia Catalana de Seguretat i Salut Laboral 2021-2026.\nDes de Ziga Zaga, ens sembla interessant i enriquidor haver pogut col·laborar en aquesta edició del programa i seguirem treballant en la millora de la gestió de la prevenció de riscos laborals a la nostra entitat.


4t ESO C Col·legi Sant Francesc Palma: 2018\nS'ha acabat el trimestre i ara venen uns dies de descans i de reposar forces. Però el més important és disfrutar amb la família i amics i passar una bones festes.\nEls meus millors desitjos per l'any nou i que aquest Nadal sigui ple de felicitat i bons moments.\nPublicado por Mercè Iglesias Carbonell en 8:52 No hay comentarios:\nEl pròxim dimecres 19/12, tenim el primer examen de Biologia de la 2a Avaluació.\nVos informam que ahir es va fer entrega als alumnes les fotografies corresponents al curs 2018/19.\nSi voleu adquirir-les s'ha de pagar l'import que s'indica.\nEn cas contrari, retorneu-les al tutor.\nPublicado por Ernest en 1:11 No hay comentarios:\nCONTROL CATALÀ. LLIBRE DE LECTURA\nEl proper divendres 18 farem el control del llibre de lectura Terra baixa.\nPublicado por Caterina Vicens en 4:48 No hay comentarios:\nEl proper dijous 13 farem el control de la unitat 7.\nPublicado por Caterina Vicens en 3:32 No hay comentarios:\nEl proper dimecres 12 farem el control de recuperació de la primera avaluació.\nPublicado por Caterina Vicens en 3:28 No hay comentarios:\nNotes 1ª Avaluació\nVolia informar-vos que avui se'ls ha fet entrega de les notes corresponents a la 1ª Avaluació.\nEl resguard de les notes se m'haurà d'entregar a mi durant la pròxima setmana.\nPublicado por Ernest en 2:53 No hay comentarios:\nCONTROL CATALÀ. LECTURA\nBon dia, el proper dia 20 farem el control de la lectura Terra baixa.\nPublicado por Caterina Vicens en 8:50 No hay comentarios:\nExcursió 4t d'ESO\nVolia comunicar-vos que, a causa de les condicions climatològiques previstes per la setmana que ve, l'excursió programada en un principi per dimarts dia 30 d'octubre, es POSPOSA a dimarts dia 6 de novembre.\nPublicado por Ernest en 2:41 No hay comentarios:\nAquest pròxim dimecres 24 farem el segon examen de Biologia del Tema 2.\nPublicado por Miquel en 1:48 No hay comentarios:\nSortida cultural Palma Lul·liana\nEl proper 16 de novembre tenim previst realitzar una sortida cultural per Palma des de les 8.00h fins a les 12.00h aproximadament.\nEns trobarem tots puntualment a les 8.00h. a la plaça Porta Pintada des d'on iniciarem la ruta.\nPublicado por Caterina Vicens en 10:31 No hay comentarios:\nUs volia informar que el proper dia 26 d'octubre farem el control de la unitat 1.\nPublicado por Caterina Vicens en 10:27 No hay comentarios:\nAquest divendres 5/10/2018 realitzarem l'examen del tema 1 de Biologia.\nPublicado por Miquel en 1:27 No hay comentarios:\nExamen d'informàtica, pràctic.\nEl proper dimecres 13 de juny farem el darrer examen d'informàtica d'aquest curs.\nPublicado por Mercè Iglesias Carbonell en 9:40 No hay comentarios:\nTenim previst celebrar el proper divendres 1 de juny les XVII Jornades Esportives Soledad Hernández 2018.\nPer aquest motiu, els alumnes es presentaran a l’àrea esportiva de la Porciúncula a les 9h i es reuniran amb els seus tutors i grups.\nEls alumnes que ho desitgin tendran un servei d’autocar gratuït des del Centre. Hi haurà tutors/acompanyants designats per anar amb els autocars. Aquests sortiran de l’escola amb els alumnes que hi hagi a les 8’15 per anar als autocars a la Porta des Camp.\nLes competicions tendran lloc al llarg del matí i finalitzaran a les 13h.\nTambé hi haurà servei d’autocar per tornar a l’escola.\nEls alumnes portaran roba esportiva de l’escola. És recomanable l’ús de gorres, aigua i protecció solar.\nEls tutors passaran llista dels assistents i anotaran les absències al Xestib.\nDivendres 25 de maig, examen de probabilitat matemàtiques acadèmiques\nPublicado por Joan A Carbonell en 5:45 No hay comentarios:\nCATALÀ. Control sintaxi\nEl proper divendres 18 farem un control de sintaxi.\nPublicado por Caterina Vicens en 0:23 No hay comentarios:\nCatalà. Control Terra baixa\nEl proper 21 de maig farem un control del llibre de lectura.\nPublicado por Caterina Vicens en 1:26 No hay comentarios:\nEl proper dia 23 farem un control de sintaxi.\nENQUESTA DE QUALITAT A LES FAMILIES DEL CENTRE (ESO)\nENQUESTA ANÒNIMA DE SATISFACCIÓ - FAMÍLIES AMB ALUMNES A ESO\n1.- Quin és el seu grau de satisfacció amb la Proposta Educativa religiosa dels Col·legis Franciscans?\nMOLT POC SATISFET\n2.- Quin és el seu grau de satisfacció amb el nivell d'exigència acadèmica del Centre?\n3.- Quin és el seu grau de satisfacció amb la resolució de problemes de convivència/disciplina del Centre?\n4.- Quin és el seu grau de satisfacció amb el funcionament en general del Centre?\n5.- Quin és el seu grau de satisfacció amb les activitats religioses i formació en valors cristians que es realiltzen en el Centre?\n6.- Quin és el seu grau de satisfacció amb la tasca realitzada des de la direcció del col·legi?\n7.- Quin és el seu grau de satisfacció amb el treball realitzat pel tutor del seu fill/a?\n8.- Quin és el seu grau de satisfacció amb l'atenció rebuda per part del Departament d'orientació?\n9.- Quin és el seu grau de satisfacció amb l'atenció rebuda a secretaria?\n10.- Quin és el seu grau de satisfacció amb el servei de menjador?\n11.- Quin és el seu grau de satisfacció amb el servei de porteria?\n12.- Quin és el seu grau de satisfacció amb el servei de neteja?\n13.- Quin és el seu grau de satisfacció amb l'APP del Centre?\n14.- Quin és el seu grau de satisfacció amb la pàgina WEB del centre?\n15.- Quin és el seu grau de satisfacció amb el servei de guarderia del matí i la sala d'estudis del migdia?\n16. Sou usuaris de l'App de comunicacions del centre?\n17.- Per acabar, li agradaria fer algún comentari o suggeriment sobre aspectes que no hagin estat reflectits en aquest qüestionari?\nAquest formulari s'ha creat dins del domini Col·legi Sant Francesc. Informeu d'un ús inadequat - Condicions del Servei - Termes addicionals\nRecuperació mat. Acadèmiques 2av\nL'examen de recuperació de matemàtiques acadèmiques de la 2a avaluació serà dilluns 16 d'abril.\nPublicado por Joan A Carbonell en 22:23 No hay comentarios:\nLlengua catalana. Controls\nUs volia comunicar que el proper dilluns 26 farem un control de dictat i dia 16 d'abril la recuperació del segon trimestre.\nPublicado por Caterina Vicens en 7:46 No hay comentarios:\nExamen alemany 09.03\nEl segon examen de la 2a avaluació examen d'alemany serà el dijous dia 9 de març.\nPublicado por Mario Ruiz en 8:05 No hay comentarios:\n4t ESO C Col·legi Sant Francesc Palma: Nadal 2017\nEl proper divendres 2 de febrer, farem l'examen pràctic d'informàtica.\nSalutacions cordials. Mercè\nPublicado por Mercè Iglesias Carbonell en 3:59 No hay comentarios:\nUs volia informar que el proper divendres 26 farem el control dels temes 2 i 3.\nPublicado por Caterina Vicens en 1:44 No hay comentarios:


Compromís vol que totes persones siguen donants d'òrgans i teixits si no expressen el contrari — El7Set-Plana-Maestrat\nCompromís vol que totes persones siguen donants d'òrgans i teixits si no expressen el contrari\nLa formació celebrarà el Dia del Donant d'Òrgans i Teixits a Espanya registrant una Proposició no de Llei per a reforçar el consentiment presumpte dels donants.\nLa diputada de Compromís en el Congrés, Marta Sorlí, celebra el Dia del donant a Espanya registrant una Proposició no de Llei "per a la millora del sistema de donació d'òrgans i teixits".\nL'objectiu d'aquesta PNL és desenvolupar el marc normatiu necessari perquè totes persones majors d'edat siguen donants d'òrgans i teixits llevat que s'expresse la negativa per mitjà d'un registre oficial i es prevalga sempre el consentiment presumpte.\nL'objectiu de la proposta de Compromís és alleujar a les famílies i als professionals d'haver de gestionar aquesta traumàtica situació, en solament una hora i assegurar que es complisquen les voluntats dels donants. "La voluntat de donar és un dret innat de la persona, que, passe el que passe, s'ha de respectar", ha explicat la diputada a l'eixida del registre.\nMalgrat que la responsabilitat de l'actual sistema recaiga en els professionals del sector sanitari, els nombres de l'estat espanyol són excel·lents, ja que solament el 15% de les famílies rebutja la donació d'òrgans. Per aqueix motiu, Sorlí considera que "s'ha de legislar perquè, arribat el moment del dol, no hi haja més tràmits i tot estiga previst, així el 85% de les persones que opten per la donació ho tindran molt més fàcil".\nAquesta iniciativa parlamentària ja va ser registrada per la coalició en el parlament valencià per part de la diputada Isaura Navarro la que ha insistit que "la donació d'òrgans és un acte de solidaritat fonamental per a salvar moltes vides i per a millorar la qualitat de vida de moltes persones. Per açò, és necessari incrementar la facilitat que aqueixes donacions es duguen a terme".


A La Mina, l'obesitat infantil es preveu comunitàriament | portal comunitari del barri de La Mina\nAl llarg del 2019 vam publicar diversos articles entorn al diagnòstic de salut comunitària que s'està desenvolupant al barri de La Mina. I una de les qüestions més destacades i preocupants és l'alt índex d'obesitat infantil entre la població. Per a abordar-ho, vam decidir anar més enllà del titular i vam entrevistar a l'equip professional del CAP per donar context a aquesta problemàtica.\nAra, les entitats del barri treballen de manera comunitària per prevenir i combatre aquesta realitat. I per a fer-ho, el Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya i el CAP La Mina van compartir una jornada informativa i de treball en xarxa amb els serveis i associacions del territori per treballar la qüestió de manera conjunta.\nAl voltant de 30 persones, treballadores i participants dels serveis i les entitats del barri, van assistir a la jornada de treball comunitari. Una jornada que va posar l'èmfasi en les dades que agreugen la problemàtica per plantejar noves estratègies d'abordatge i prevenció. I és que set de cada deu infants que avui pateixen obesitat infantil veuran afectada la seva autoestima i podran desencadenar malalties greus durant l'adultesa.\nCom a possibles causes d'aquesta obesitat infantil s'apunta a la vulnerabilitat social, la manca de recursos econòmics, el sedentarisme, la manca de consciència sobre la importància d'una alimentació saludable o la concepció social i cultural de certs tipus d'aliments i hàbits.\nI per dibuixar possibles solucions al repte comunitari de combatre l'obesitat infantil, la jornada va plantejar el treball per grups entorn a 4 pilars que afecten directament a la salut dels nostres infants: la pròpia alimentació, l'activitat física, el descans i el suport emocional.\nUnes primeres passes de treball que estan centrades ara en la creació i la posada en marxa d'una campanya de sensibilització a nivell de barri. Per aquest motiu, fins al 28 d'abril les entitats i la població podrà aportar lemes i missatges que representin positivament aquesta campanya.


La filosofia del nostre estudi es fonamenta en el treball en equip per oferir als client un tracte únic i personalitzat responent a el programa de necessitats específiques i pressupost de cada client.\nPer assolir l'excel·lència i màxima qualitat de disseny en cadascun dels nostres projectes considerem imprescindible el diàleg arquitecte-client, a més de valors com la sostenibilitat i la integració amb l'entorn.\nCentre de menors Fundació Aldaba\nEl nostre equip de treball està format per un grup interdisciplinari per assegurar la correcta interacció en tots els elements que componen el projecte, assegurant l'èxit de qualsevol encàrrec.\nRealitzem tot tipus de projectes d'arquitectura i estem especialitzats en habitatges unifamiliars. Unim disseny, funcionalitat i confort en les nostres obres, entenent les necessitats i gust del client per adaptar-los a cada projecte. Per aquest motiu, si ho desitja, l'acompanyem en totes les fases del projecte, des de l'assessorament urbanístic per a l'elecció de la parcel·la fins al projecte de paisatgisme i interiorisme de la seva obra.\nGESTIÓ DE PROJECTES A MIDA\nConstruir una casa significa a més d'una il·lusió, iniciar-se en un llarg camí ple de reptes. Consideram de vital importància la cura del mínim detall, per això oferim als nostres clients els serveis de gestió integral, coordinant els diferents professionals que intervenen en el complex procés constructiu. D'aquesta manera proporcionam un seguiment molt més exhaustiu, aconseguint el màxim control sobre els terminis d'execució, la qualitat i per descomptat, el cost de l'obra, fent que el procés sigui més còmode i segur per obtenir el seu objectiu final, la casa de seus somnis.\nTractam cadascun dels edificis objecte de la nostra intervenció amb molta sensibilitat cercant adaptar-nos a les noves necessitats, però sempre posant en valor les qualitats de l'arquitectura tradicional. Comptem amb una experiència de més de 20 anys realitzant tot tipus de reformes i rehabilitacions que ens ha reportat una gran satisfacció professional.\nDisseny i funcionalitat són dues premisses imprescindibles en tots els nostres projectes per això oferim als nostres clients la possibilitat de complementar el projecte d'arquitectura amb un projecte d'interiorisme que posi encara més en valor l'arquitectura en la qual s'ubica, adequant l'elecció de colors, textures i mobiliari a cada estada.\nLa forma en què es relaciona cada espai amb el seu entorn és clau per a una bona integració amb el paisatge. Des del projecte de paisatgisme oferim ajuda per a l'elecció de vegetació i paviments, així com el sistema de manteniment cercant la sostenibilitat en els nostres treballs i integrant espècies autòctones i mediterrànies amb diferents elements de jardineria.\nOferim tot tipus d'assessorament tant urbanístic com immobiliari orientant el client en l'adquisició de la millor parcel·la o immoble per al desenvolupament de qualsevol projecte, així com l'estudi exhaustiu de la normativa urbanística vigent per poder oferir-li les millors possibilitats de legalització, construcció, reforma o ampliació.\nArquitecte per vocació, expert en disseny, càlcul estructural i direcció d'obres, amb més de 25 anys d'experiència a l'esquena, forma equip amb gran mestria aportant una visió de l'arquitectura d'una manera global, senzill i eficient.\nApassionada de l'arquitectura i el disseny, s'especialitza en la part creativa del procés constructiu. Entén que l'arquitectura és per viure-la. Compta amb més de 15 anys d'experiència tant en obra nova com en rehabilitació.\nPersonalitat encantadora, amb el seu treball facilita el client la gestió integral de l'obra, optimitzant el temps, recursos i el cost econòmic final.\nNo només té una gran capacitat creativa, sino que la seva nacionalitat alemanya li permet gestionar projectes amb clients internacionals de manera molt eficient.\nV5arquitectes no només és un estudi d'arquitectura. És per això que neix la idea d'Espai V5, un lloc de trobada on tenen cabuda tota mena de disciplines artístiques i culturals. L'arquitectura sempre ha estat íntimament relacionada amb l'escultura, la pintura, la música, la poesia, el teatre. Pretenem que Espai V5 sigui un espai que està obert a la gent, a l'intercanvi d'idees, on tenen lloc exposicions, petits concerts, tallers, entre altres activitats i esdeveniments.\nExposició de pintura de Carlos Riera\nExposició d'escultura: "Del caos a l'ordre: la figura plena de Ramon Llull" de Jaume Falconer\nExposició d'escultura de Norbert Jäger\nProjectes intergals d'arquitectura\nCopyright © Tots els drets reservats | Política de privacitat | Avís legal


Cinc escoles de la ciutat estalvien 16.500 euros en la factura energètica - Sant Boi Diari\nCinc centres educatius han participat en el programa Euronet 50/50 // Ajuntament de Sant Boi\nCinc escoles públiques de Sant Boi van aplicar l’any 2015 la metodologia del projecte europeu Euronet 50/50, que consisteix en que diversos centres educatius implementen mesures d’estalvi energètic, i a canvi, l’Ajuntament (que és qui paga les factures) els dóna el 50% del que aconsegueixin estalviar.\nLes cinc escoles públiques que han aplicat fins ara la metodologia Euronet 50/50 l’any 2015 a Sant Boi, mitjançant un conveni amb l’Ajuntament, han estat Montbaig, Amat Verdú, Benviure, Barrufet i Maria Fernández Lara.\nLes mesures d’eficiència dutes a terme al llarg de l’any van permetre reduir el consum d’electricitat i gas natural en total més de 153.000 kWh i generar un estalvi conjunt equivalent a més de 16.500 euros. L’estalvi global generat al 2015 ultrapassa en gairebé 3.000 euros la quantitat registrada l’any anterior.\nLa creació d’equips energètics encarregats de vetllar per una correcta gestió energètica dels centres ha estat la mesura fonamental aplicada aquest any. Els equips formats per alumnes i professors s’encarreguen d’aturar la il·luminació d’aules i passadissos quan no s’usen o quan hi ha prou llum natural; aturar radiadors; adequar l’horari d’ús de la calefacció a les condicions climatològiques; mantenir els equips en ‘stand-by’ durant períodes nocturns o festius, etc.\nPer tercer any consecutiu, l’Escola Maria Fernández Lara ha estat la que més estalvi ha generat, gràcies a la seva gestió energètica i a l’aïllament dels tubs de calefacció a la sala de calderes.\nEnguany s’hi incorporaran cinc centres més: Rafael Casanova, Ciutat Cooperativa, Parellada, Antoni Gaudí i Antoni Tàpies. L’escola concertada Pedagògium Cos continuarà participant també en el projecte.\nTags:Ajuntament de Sant Boi de Llobregat escola Amat Verdú escola Antoni Gaudí escola Antoni Tapies escola Barrufet escola Benviure escola Ciutat Cooperativa escola Maria Fernández Lara escola Montbaig escola Parellada escola Pedagogium Cos escola Rafael Casanova estalvi energètic Euronet 50/50\n← La Fundació Gasol imparteix una classe magistral de bàsquet als joves del Vente Pa’ká\nEl minut a minut del ple municipal de Sant Boi del mes de març de 2016 →


Be Happy Best Apartments Barcelona Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n"It was very gooood, nowhere better than here!"\nSanta Perpetua 13, Gràcia, Barcelona, Espanya, 08012 - Veure al mapa\nBarri Gràcia Gràcia Sagrada Familia Poble Sec Gràcia El Poblenou\nMés informació sobre Be Happy Best Apartments\nSituat a l'encantadora àrea de Gràcia, Friendly Rentals Guell gaudeix d'una posició excepcional a la compres, la cultura, els paisatges de Barcelona. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nFriendly Rentals Guell ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Els clients de l'hotel poden gaudir de transport hotel/aeroport, habitació familiar, ascensor.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, reproductor de DVD/CD per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Friendly Rentals Guell.\nNúmero de Identificación Fiscal: HUTB-004518, HUTB-004521-00\nEls clients han de presentar un document d’identitat amb fotografia i una targeta de crèdit durant el registre d’entrada. Les peticions especials són segons disponibilitat i poden comportar suplements. Cal que informeu el Be Happy Best Apartments de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. Número de llicència: HUTB-004517-91 // HUTB-004519-00, HUTB-004518, HUTB-004518-15 // HUTB-008986-38 , HUTB-004521-00 , HUTB-004522-96, HUTB-008986


Els joves periodistes han retratat la vida quotidiana dels habitants del Prat de Llobregat\nEls trenta-vuit nois i noies del Campus de Periodisme de l’ARA i Fundesplai s’ha llevat aquest dijous amb un encàrrec del cap de fotografia de l’ARA, Xavier Bertral: recórrer el mercat del Prat de Llobregat càmera en mà a la caça d’històries. “Parleu amb la gent, feu-los preguntes, deixeu que us expliquin la seva història”, els ha animat el fotògraf abans de començar.\nEquipats amb els mòbils, els aprenents de periodistes han recorregut el mercat acompanyats de Bertral i els fotògrafs de l’ARA Pere Virgili i Sara Cabarrocas. Els nois i noies s’han pres la tasca amb ganes, i els paradistes de seguida s’han mostrat disposats a deixar-se fotografiar i a compartir amb ells les seves històries.\nLa Vinyet, aprenent de periodista, escriu el text que acompanyarà la imatge / PERE VIRGILI\nPujats en escales, buscant angles originals, els petits foto reporters han tornat a la seu de Fundesplai amb el rodet ple de fragments de la vida quotidiana de les persones que viuen i treballen al Prat.\nEl proper dissabte, les millors fotografies es publicaran a la secció ‘Mirades’ de l’ARA, i a la web se’n podrà trobar també una selecció.\nEl Campus de Periodisme de l’ARA i Fundesplai és una oferta educativa que combina tallers de periodisme amb activitats lúdiques i esportives. Des de 2018, més de 130 joves de Catalunya, les Balears i el País Valencià han participat en alguna de les edicions del Campus, que enguany sumarà un centenar més de participants.


Sant Feliu de Guíxols, destinació turística familiar certificada · Van der Valk\nTranquil·la, amb bona qualitat de vida i amb una bona oferta de serveis turístics i activitats per satisfer les exigències de qualsevol família. Així és Sant Feliu de Guíxols, una ciutat de la Costa Brava certificada com a Destinació de Turisme Familiar per l'Agència Catalana de Turisme.\nPerò què fa diferent a aquest petit municipi? Possiblement, un paisatge replet de contrastos: un litoral de penya-segats que combina amb petites cales, passejos per la platja i l'encant d'espai naturals, com les Gavarres o el massís de l’Ardenya. I si per si no fos prou, un ampli programa de propostes de qualitat per als més petits: esportives, lúdiques, culturals, etc.\nSant Feliu de Guíxols és un indret únic al Baix Empordà que, com a mínim, és una visita obligada durant les teves vacances: cases modernistes i senyorials, el monumental Casino de la Constància, el monestir benedictí, les platges entre penya-segat i penya-segat (com la cala Canyetes, Port Salvi o Sant Pol), la seva Porta Ferrada, els Camins de Ronda, excursions…\nHistòria, patrimoni i música\nLes opcions per gaudir a Sant Feliu no s'acaben. El seu patrimoni històric és captivador per a visitants de qualsevol racó del món i de totes les edats. És fàcil admirar tots els símbols i referències que amaga aquesta ciutat.\nEspecialment a l'estiu, aquest poble costaner situat al cor de la Costa Brava brilla amb una llum especial gràcies al Festival Porta Ferrada. És el festival més antic celebrat a Catalunya i un dels més reconeguts a nivell estatal. Els carrers, les places i l'ambient s'impregnen d'aquesta gran explosió cultural.\nAquest any se celebra la seva 57a edició. Fins al 20 d'agost, la música, el teatre i la dansa continuaran regnant a Sant Feliu. Luz Casal, Melendi o God Save The Queen (grup homenatge a Queen) estaran en concert durant les pròximes setmanes. T'ho perdràs?\nAquest estiu tria Sant Feliu de Guíxols per a les teves vacances i... tornaràs l'any que ve. És impossible no enamorar-se d'un lloc com aquest! Reserva el teu allotjament: tens un bon nombre d'opcions per triar en funció del que necessiti la teva família. T'esperem.