Casal de Sant Jordi, un edifici avantguardista de Francesc Folguera.\nBrowse: Home / 2020 / maig / 18 / Cultura nua\nrondaller / 26 agost 2021 / Leave a comment / Eixample, Troballes artístiques\nPassejant per Barcelona sorprèn veure arquitectures carrinclones al costat d’altres que, tot i haver estat realitzades trenta anys abans, resulten molt més innovadores. Per què? La resposta és senzilla: un llaaaarg govern poc avesat al progrés va fer retrocedir el que prometia ser una fulgurant trajectòria avantguardista. Com a exemple, ens aturem al xamfrà de Pau Claris amb Casp, per veure l’edifici conegut com a Casal de Sant Jordi.\nHermes prenent la fresca.\nNascuda a Roda de Ter el 1886, la Tecla Sala Miralpeix aviat es va fer càrrec de l’imperi tèxtil familiar, que encara va augmentar més quan es va casar amb l’industrial Joan Riera.\nDe fermes conviccions religioses i també amb un desenvolupat sentit de la responsabilitat social, va tenir especial cura de les treballadores, oferint-los la possibilitat de llegir i escriure, instal·lant llar d’infants, servei mèdic i dutxes entre altres.\nEl 1929 va encarregar a Francesc Folguera el projecte d’un edifici on ubicar les oficines, la seva residència particular i del grapat de fills que va tenir el matrimoni.\nDemèter després de la migdiada.\nLa glòria i el declivi\nUns anys abans, l’arquitecte barceloní Francesc Folguera i Grassi havia estat realitzant un minuciós estudi de monuments de tot l’Estat, per a la realització del Poble Espanyol, que no es va dur a terme fins a l’Exposició Universal del 1929.\nEl Casal de Sant Jordi és una de les seves obres més celebrades, on va unir tot el que havia après de noucentisme més autèntic, del racionalisme i dels innovadors corrents que voltaven per Europa en aquells moments. Temps després, ja més dins l’estil noucentista, s’encarregaria de diverses obres a S’Agaró.\nDe la mateixa manera que va passar amb la majoria d’arquitectes, en acabar la Guerra Civil, se la va passar reformant esglésies destruïdes durant el conflicte i la seva obra es va tacar d’aquell indefinit estil eclèctic i antiquat, tan volgut per la burgesia afí al nou règim.\nEl caduceu d’Hermes.\nEl patró despullat\nA la façana, recoberta d’un morter de color verd que ja necessitaria una repintada, hi ha les tribunes angulars que permeten disposar de més llum a l’interior i les finestres emmarcades amb pedra blanca. Entre tots aquests elements destaca la figura de Sant Jordi que va acabar donant nom a l’edifici.\nCal afinar la vista per veure que el xicot va mig nu, no duu espasa i tan sols l’escut li tapa les interioritats. Costa de creure que aquesta escultura de quatre metres, se salvés de la guerra i que després passés l’estricta censura. Probablement va ser degut al fet que el cobria una densa i fosca capa de pols.\nL’obra es deu a Joan Rebull Torroja, escultor nascut a Reus el 1899. Gràcies a l’ajut econòmic d’un banquer, va poder tenir un taller propi a Barcelona. Aviat faria amistat amb altres artistes i coneixeria Picasso.\nFins i tot va jugar amb la política i acabaria com a diputat al Parlament de Catalunya, a més d’altres càrrecs dins el món acadèmic. Amb la Guerra Civil s’exilià a França, on va tenir un important encàrrec dins el món de la moda.\nFidel als principis del noucentisme, la major part de la seva obra s’inspira en l’escultura del món grecollatí. Majorment escampades en diversos museus, les seves escultures són figures femenines estirades, assegudes o dempeus. De fet pel Sant Jordi d’aquest edifici va utilitzar a la seva dona com a model, cosa que es nota el rostre. També va realitzar verges per a esglésies i monuments commemoratius.\nProbablement seran imaginacions meves, però en veure aquesta escultura m’ha vingut al cap una altra de Sant Jordi realitzada el 1416 per Donatello i que actualment es troba al museu del Bargello d’Itàlia.\nUn Sant Jordi andrògin.\nA banda i banda de l’accés principal hi ha dues portes més petites coronades per dos relleus de pedra, també de Joan Rebull.\nEl de la dreta representa Hermes, déu del comerç, molt adient per a l’ús d’aquest edifici. El de l’esquerra simbolitza Demèter, deessa de l’agricultura i protectora dels conreus.\nLes portes, realitzades amb un reixat romboidal de bronze i vidre, contenen detalls simbòlics de les dues divinitats, com el bastó d’Hermes -anomenat caduceu- i unes espigues i una torxa, símbols de Demèter.\nEl relleu de bronze de la porta central és una al·legoria de l’oci, tal com era entès en aquella època: una dona llegint i un home descansant entre figueres de moro -potser massa properes per no punxar-lo-.\nTot plegat dins l’esperit noucentista, però amb l’estil art-déco que estava triomfant arreu.\nSituació: Casp, 24. Barcelona\nCasal de Sant Jordi: vestigiosdebcn.wordpress.com – wikiwand.com\nTecla Sala: lavanguardia.com\nJoan Rebull: wikiwand.com\nFrancesc Folguera: dhac.iec.cat\nSant Jordi de Donatello: lacamaradelarte.com\nRacionalista o noucentista?: twitter.com/efemarq\nEsglésia del Sagrat Cor dels Jesuïtes\nEtiquetes: arquitectura, art déco, Casal Sant Jordi, Francesc Folguera, Joan Rebull, noucentisme, racionalisme, Tecla Sala\n← Pareguts raonables\nInventant terrors →


Ajuntament de la Garriga/Contra la violència masclista\nData i hora oficials: 24/10/2020 01:55\nÚltima revisió 10-11-2017 12:41\nUn any més, des de l’Ajuntament de la Garriga, s’organitzen activitats al voltant del Dia Internacional contra la Violència Masclista (25 de novembre) amb l’objectiu de seguir sensibilitzant i donar a conèixer les múltiples cares d'aquest tipus de violència.\nA través de les xerrades i tallers es volen donar eines per a la prevenció, especialment entre el jovent, i per a la recuperació de les dones que n’han estat víctimes.\nEn aquesta línia, el personal municipal i l’alumnat de l’institut Vil·la Romana rebrà formació específica i es farà un taller d’autodefensa per a que les dones del municipi aprenguin a gestionar l’estrès, així com a canalitzar la por i la ràbia davant d’una situació d’agressió física.\nUna de les novetats és la xerrada “Recuperació de la violència masclista: què fem amb elles? Què fem amb ells?” on una psicòloga d’un centre penitenciari donarà a conèixer el programa de recuperació d’homes condemnats per violència envers les dones, aportant el testimoni d’un home que l’ha superat amb èxit.\nLa programació també compta amb una xerrada de la psicòloga del Servei d’Informació i Atenció a les Dones municipal, un concert de les Kol·lontai i la presentació del Protocol per a l’Abordatge de les Violències Masclistes, aprovat recentment pel Ple.\nObertes les inscripcions pel taller d'autodefensa per a dones\nLa ciutat que volem. Dia Internacional contra la violència masclista\nXerrada: Recuperació de la Violència Masclista. Què fem amb ells? Què fem amb elles? Dia Internacional contra la violència masclista\nAutodefensa per Dones. Dia Internacional contra la violència masclista\nConcert: Les Kol·lontai. Cançons violetes. Dia Internacional contra la violència masclista.\nPerformance: Donar veu... i fer un pas. Dia Internacional contra la violència masclista\nEl Garric 162_novembre 2017


El Gronxador d'Artijoc: Casalet d'Estiu a El Gronxador d'Artijoc, Juny i Juliol del 2011\nCasalet d'Estiu a El Gronxador d'Artijoc, Juny i Juliol del 2011\nLa primera tasca de l'educació és agitar la vida, però deixar-la lliure perquè es desenvolupi\nL’estiu, quan no hi ha classes, és una bona època per fer tallers d’estiu, gaudint de fer activitats que ens despertin la imaginació i la creativitat.\nÉs un temps per aprofitar i seguir creixent.\nL’escola és tancada però no els nostres ulls, ni les nostres orelles.\nEls tallers d’estiu és un espai idoni per tal que l’educació que al llarg del curs es va seguint amb unes estructures més formals, ara la continuem, però des d’una planificació més oberta i festiva.\nFarem activitats amb mil i una possibilitats on poder jugar, experimentar, gaudir, compartir…\nObjectius pedagògics del casalet d’estiu\nArtijoc té una important experiència en posar l’accent en el joc, l’art i l’educació per la pau aspectes enriquidors per construir una personalitat sòlida, en harmonia amb un mateix i amb capacitat de relacionar-se amb els demés.\nEn aquest cas volem proposar un endinsament en el món del joc cooperatiu, valorant aspectes com les altres formes de joc i l’apropament a l’abordatge positiu del conflicte i l’educació per la pau, com a objectius generals de les nostres activitats d’estiu.\nD’aquesta manera, els objectius pedagògics que plantegem per a una activitat en forma de Tallers d’estiu són els següents:\nï Garantir una oferta de qualitat pel lleure dels infants\nï Promoure el lleure educatiu com a fórmula per a la socialització i l’aprenentatge per la vida cívica i la participació ciutadana\nï Fomentar el respecte.\nï Passar-s’ho bé.\nï Compartir amb la família tot allò que hem après.\nï Aprendre de la diversitat cultural i personal.\nï Descobrir el joc com a forma d’expressar-se i divertir-se.\nï Fomentar el respecte i l’escolta activa cap als demés.\nï Descobrir, a través del joc, com es poden promoure unes relacions cooperatives que ens ajudin a gestionar els conflictes de manera conjunta.\nï Conèixer jocs dinàmics i de taula que potencia aquests valors\nMetodologia de desenvolupament\nCada dia es desenvoluparan entre una i dues activitats diferents, que estaran distribuïdes de forma que sempre es faci un tipus d’activitat variada (joc, taller, dinàmica, etc.) i així quedi un programa d’activitats equilibrat en temps, forma i càrrega pedagògica.\nRecursos humans (qui i com)\nMonitors/es i educadors/es especialitzats, amb la coordinació i preparació d’Artijoc, s’encarregaran d’animar el casalet i es responsabilitzaran de la realització de les activitats dia a dia així com també del bon funcionament de l’activitat en tots els seus aspectes.\nEl nombre de monitors/es s’adequarà a la normativa vigent, 1 monitor/a cada 10 infants.\nEls i les monitors/es son professionals, amb experiència i amb un gran compromís i responsabilitat cap a l’activitat, els i les participants i Artijoc.\nEspai (on i quan)\nLes activitats que es realitzaran als “Tallers d’estiu” s’ubicaran l’espai de El Gronxador d’Artijoc i espais naturals del voltant (sempre que s'hi pugui arribar a peu)\nDates: De dilluns a divendres Del 27 de juny al 29 de juliol (26 i 27 de juliol festiu)\nHorari: de 9h a 13h\nD’es d’Artijoc proporcionarem tot el material necessari per a les activitats\nEn la mesura que sigui possible, tots els materials que s’utilitzen per les activitats són el mínim perjudicials per al medi ambient, ja sigui de reciclatge o que es puguin reciclar.\nPer a alguns tallers caldrà que siguin els mateixos participants qui portin alguns materials, amb l’objectiu de crear un interès previ cap a aquesta activitat i també perquè així és una bona manera de utilitzar materials de desús en la realització de tallers, tot fent veure als infants quins usos poden tenir aquest tipus de materials i ensenyar valors com el respecte al medi ambient i l’austeritat.\nMetodologia per la seguretat\nL’entrada i sortida: Durant l’hora d’entrada i sortida dels infants, els/les monitors/es se’n responsabilitzaran i vigilaran que tots els infants marxin amb qui han de marxar. En cas que un infant determinat hagi de marxar abans o amb alguna persona diferent a l’habitual caldrà comunicar-ho.\nAssegurança de responsabilitat civil: La nostra entitat compta amb una assegurança de responsabilitat civil que cobreix els possibles incidents que puguin succeir.\nMetodologia per la higiene\nLa neteja personal: Els i les monitores es faran càrrec que els nens i nenes tinguin cura de la seva pròpia higiene durant l’activitat, ja sigui mentre es realitza un taller com quan es juga al pati com quan es va al lavabo. S’ajudarà als infants a valorar aquests aspectes de la seva pròpia cura.\nAltres aspectes referents a la higiene i la seguretat: En cas que un nen/a es faci mal, caldrà aplicar-li les cures mínimes necessàries, si es que es tracta d’alguna cosa molt lleu. Si el/la monitor/a valora que per guarir el mal fa falta la intervenció d’una persona més especialitzada recorrerà als mitjans habituals per poder atendre a aquesta persona amb total garantia (ambulatori /ATS/ Creu Roja, etc.).\nJocs: El joc és un element que gairebé es troba en totes les cultures del planeta. El joc ens uneix i ens relaciona, permet l’expressió personal, el desenvolupament físic, de la imaginació i la creativitat. Aprofitem totes les riqueses del joc i dels jocs d’arreu del món. Hi ha gran varietat de jocs, dinàmics, de taula, cooperatius, d’expressió artística, etc.\nTallers: Els tallers són una molt bona eina per a ajudar en el creixement tant intel·lectual com motriu dels infants. Ens ajuden a conèixer tècniques de creació i també ens poden endinsar en un món de valors personals molt ric.\n1 setmana 65€\n1 dia 15€\nLes inscripcions es poden fer fins a 2 dies abans de l’activitat per telèfon, correu-e o a Artijoc\nPintura Mural a la pista esportiva del Palau\nWoolfy. el Joc cooperatiu dels 3porquets i el llop...\nÚltim dia dels extraescolars al Joan coromines\nUna tarda de patis oberts\nMitmach-Spiel El meu primer Joc cooperatiu\nCasalet d'Estiu a El Gronxador d'Artijoc, Juny i J...\nFesta de l'Esport a Rubí\nExtraescolars al Joan Coromines 6/06/2011\nEl joc cooperatiu


ACTE D’AGRESSIÓ A LA SERRA DE BÈRNIA\nACTE D’AGRESSIÓ A LA SERRA DE BÈRNIA\n– 22 desembre 2010Posted in: PAI Anibits-Margequivir\nArticle sobre el PAI Anibits-Margequivir aparegut a la revista SAÓ.\nCompetitivitat, productivitat, treball, consum, desenvolupament, benefici, riquesa, creixement, prosperitat, progrés, estat de benestar, projecte de futur… són paraules estructurals de la democràcia moderna occidental, les quals nodreixen tot discurs polític mamprès pel líder de torn.\nTanmateix, la “realitat” que viu el món és inversament proporcional als afers i desitjos de l’actual praxi política: som en deute ecològic, el planeta ja ha mostrat els seus límits.\nLes dades d’agressió al medi o ecosistemes, contaminació, extermini d’espècies, misèria i fam, són esgarrifoses: no podem continuar amb aquesta irrenunciable carrera pel creixement indefinit.\nTot programa o full de ruta, tota acció política, ha de basar-se en una visió o perspectiva global del món amb actituds d’estima i respecte, d’implicació i compromís amb la Vida. Som actors i espectadors, però també co-responsables d’aquesta realitat que, torne a dir, viu el món.\nSi reduïm la política a l’èxit del benefici econòmic; si el bé comú ha d’estar en funció d’aquest, aleshores habilitem lleis que comporten el que “tot siga objecte de negoci” fent del diner centre de les nostres vides. És l’actual model de política “mundi”.\nExtrapolem tot el dit fins ara al nostre territori. L’Honorable Camps és un més d’aquestos polítics instal•lats en la línia de fuga del futur, del present no en volen saber-ne. Al seu article del dia 9 d’octubre titulat “Confianza en nuestro futuro”, feia menció als nostres avantpassats, les muntanyes, els assuts i les sèquies, com elements transformadors del medi que donaren prosperitat i benestar… “era su sueño de futuro”, deia. Què hauria de dir, sinó? L’argument donava suport a les pretensions de seguir generant benestar i riquesa per tots mitjançant la violació dels ritmes de la naturalesa.\nEfectivament, el dia 21 de Juliol, s’aprovà la reforma de la LUV (Lei 12/2010), per tal “d’agilitzar l’exercici d’activitats productives i la creació d’ocupació”, on s’inicià un procediment “d’urgència” en la Llei de sòl no urbanitzable, autoritzant la implantació d’activitats que generen ocupació a través d’iniciatives “beneficioses” que servisquen de suport a empreses (accepcions totes) productives com restaurants, hotels, botigues, centres d’oci, etc.\nNo sabem si aquesta “modificació” de la LUV haurà donat “ànims” per tornar a presentar un PAI que, aprovat i adjudicat pel Consistori Callosí l’any 2006 en favor de la Mercantil Miragolf Playa SA, va ser anul•lat pel TSJ valencià en 2009.\nAquest PAI anomenat Anibits-Margequivir de 1.800.000m2, 2175 xalets, 50 viles, 2 camps de golf de 600.000 m2, un heliport i un hotel, ubicat a la Serra de Bèrnia (zona verge) i Lloc d’Interès Comunitari, amb un 77% de terreny catalogat com a Zona d’Especial Protecció de les Aus (on és present l’àgila de panxa blanca, espècie amenaçada), amb una orografia que presenta pendents del 15 i fins el 30%, sense disponibilitat de recursos hídrics i amb un informe negatiu de l’Organisme de Conca i la CHX, sense haver exposat a informació pública l’Estudi d’Impacte Ambiental, sense estudi de necessitat de vivenda, ni de Patrimoni Cultural Arqueològic, ni del grau d’acceptació de la població, aquest PAI, dic, que ha rebut mig miler d’al•legacions en contra, és un acte criminal contra cada ésser viu que queda mutilat per la desaparició del seu hàbitat, que és depravat per l’especulació de la nostra terra; un atac contra la interdependència i complexitat de l’ecosistema.\nLa dignitat de la persona passa pel respecte i l’estima de la cultura pròpia, que abraça ésser humà, naturalesa i món (aquesta peculiar manera de vore’l i entendre’l).\nL’empresa d’Alcobendas (Madrid), vol executar aquest PAI que podriem qualificar d’atemptat contra la naturalesa. PP, PSOE i BLOC de Callosa d’en Sarrià han donat el seu suport.\nLa democràcia s’equivoca quan creu que la majoria mana. Cadascú s’adreçe a la seua consciència per reflexionar tot l’exposat.


El PP denuncia la falta de nínxols en alguns cementeris de València i l'Ajuntament diu que n'ha fet quasi 2.900 en dues legislatures - À Punt\nEl PP denuncia la falta de nínxols en alguns cementeris de València i l'Ajuntament diu que n'ha fet quasi 2.900 en dues legislatures\nEls populars denuncien que els del Grau, el Cabanyal i Campanar de València estan prop del “col·lapse” i l’executiu anuncia ampliacions pròximes\nImatge d'arxiu del cementeri de Campanar de València, un dels tres on queden molt pocs nínxols buits / Europa Press\n09 de maig 2022 - 09:26\nAls cementeris del Grau, el Cabanyal i Campanar de València a penes queden nínxols buits, el que els pot abocar al “col·lapse”, segons ha advertit el grup municipal de València, que ha culpat el govern que presideix Ribó de falta d’inversions.\nDes del govern municipal, ho neguen i argumenten que en els cementiris perifèrics es pot produir puntualment aquesta situació, però no per falta d’inversions ni de voluntat política, sinó perquè aspectes com la falta d’espai físic que impedeixen fer grans blocs de nínxols.\nEl regidor del grup popular Carlos Mundina ha advertit que, a més del cementeri de Benimàmet, on ja no hi ha cap nínxol lliure, al del Grau només queden dues places lliures i al del Cabanyal, una. Pel que fa al de Campanar, únicament té huit nínxols buits, mentre que en el cas de Massarrojos la xifra és de vint, com han detallat els populars.\nEn aquest sentit, el regidor del PP ha recordat que a l'octubre el Grup Popular ja va advertir de la situació que es vivia en diferents cementeris de la ciutat, però el govern municipal “no va fer res i ha passat ja més de mig any des d’aleshores”.\nFonts del govern municipal, per la seua banda, han argumentat a À Punt que alguns cementeris com el de Campanar presenten un problema de falta d’espai perquè el recinte no pot créixer més, però insisteixen que no és una situació nova, sinó que s’arrossega des de fa “almenys quinze anys”, quan el PP estava al capdavant del govern municipal. Ara bé, remarquen que al conjunt de la ciutat hi ha ara mateix nínxols suficients per a cobrir les necessitats de la població.\nDavant la denúncia dels populars, fonts de l’executiu municipal ressalten que la disponibilitat de nínxols canvia cada dia, no sols per la demanda, sinó per les exhumacions, que contínuament permeten recuperar nous espais per als soterraments.\nA més, recorden que, sempre s’intenta tindre “sensibilitat” i atendre les preferències de la família, i l’ordenança municipal garanteix el soterrament de la ciutat, però en cap cas garanteix que siga en el cementeri desitjat.\nMatisen que “malgrat la no obligatorietat, la sensibilitat de l'equip de govern actual per a facilitar l'oferta de nínxols en tots els cementeris ha portat a realitzar intervencions en tots els cementeris de la ciutat, excepte al Grau i el Palmar, on existeixen fins a 235 unitats d'enterrament disponibles, motiu pel qual s'han prioritzat altres inversions en cementeris com el Cabanyal, Benimàmet o Campanar”.\nEn aquest sentit, les fonts del govern de València consultades apuntaven que sempre s’intenta optimitzar els espais als cementeris, però han llançat un missatge tranquil·litzador a la ciutadania assenyalant que cap persona es quedarà sense soterrar perquè actualment hi ha a la ciutat més de 750 nínxols disponibles, “tot i l'increment evident de defuncions per la pandèmia”.\nMalgrat aquesta postura, el regidor popular Carlos Mundina ha demanat al govern municipal que es construïsquen nous nínxols “amb urgència” en els cementeris on més nínxols falten i ha lamentat la falta de previsió del govern que formen Compromís i PSOE.\nEl representant popular ha indicat que quan va començar la pandèmia, l’executiu “hauria d’haver previst aquesta situació”, en referència a la falta de nínxols.\nProfanen nínxols a Elda i Petrer per a sostraure llautó\nEn canvi, fonts municipals al·leguen que s’han executat quasi 2.900 unitats d'enterrament entre el mandat anterior i l'actual, quan Joan Ribó ha estat presidint el govern.\n140 nínxols al Cabanyal i 75 a Benimàmet\nA més, puntualitzen que pròximament s’executaran inversions en els cementeris del Cabanyal, el de Benimàmet i el General, que permetran construir 140 nous nínxols senzills i 14 columbaris en el Cabanyal, mentre que s'executaran 75 nous nínxols i 16 columbaris en Benimàmet.\nLes mateixes fonts han concretat que, a aquestes dues intervencions se sumen a altres cinc en el Cabanyal i altres dos en Benimàmet, executades entre el mandat anterior i l'actual, amb 340 noves unitats d'enterrament en total en el Cabanyal i 234 en Benimàmet.


El PSiNET i Atenció Primària Costa de Ponent estudien com afecta l'ús de les noves tecnologies a la salut dels adolescents - PSINET\nMillorar la promoció i la prevenció de la salut entre els adolescents, sobretot pel que fa a l’ús que fan de les noves tecnologies de la informació i la comunicació (TICs), com ara Internet o la telefonia mòbil, és el gran objectiu del conveni marc de col·laboració signat recentment entre la Gerència Territorial Metropolitana Sud de l’Institut Català de la Salut (ICS) i la Universitat Oberta de Catalunya (UOC).\nMés concretament, l’acord suposa el desenvolupament de projectes conjunts entre el grup de recerca PSiNET i la Unitat de Suport a la Recerca de la Direcció d’Atenció Primària Costa de Ponent amb el grup Seatics 2.0. Aquest grup, creat per José Antonio Zafra, referent d’Infermeria de la Unitat, treballa en l’atenció de la salut dels adolescents, especialment en la seva relació amb les noves tecnologies i l’entorn escolar. El PSiNET, de la seva banda, està especialitzat en l’estudi d’aspectes psicològics vinculats a les TICs, la salut i la qualitat de vida. Una de les primeres aplicacions pràctiques de l’acord serà una nova formulació de l’estudi sobre els efectes de l’ús d’Internet sobre els joves que el grup PSiNET va dur a terme l’any 2014 mitjançant una enquesta entre prop de 2.800 estudiants catalans. El treball, que està previst es posi en marxa amb el nou curs 2016-17, pretén determinar quina és la informació que els adolescents busquen a les xarxes i la seva predisposició a que Internet esdevingui una font habitual sobre temes relacionats amb la seva salut.\nPer altra banda, la Dra. Noemí Guillamón, coordinadora de la línia de recerca sobre adolescents del PSiNET, afirma que l’objectiu del grup és “explorar l’ús d’Internet i les xarxes socials per a la salut en els adolescents, conèixer quines són les seves preocupacions en salut i la seva percepció de necessitat d’ajuda per, en darrer terme, dissenyar i implementar a la xarxa recursos de salut adreçats a cobrir aquestes necessitats”.


ERTO per impediment o per limitació, quin és més avantatjós per a l'ocupador?\nEl Reial decret llei 2/2021, de 26 de gener, de reforç i consolidació de mesures socials en defensa de l'ocupació, va resoldre algunes incògnites sobre els expedients de regulació temporal d'ocupació (ERTO).\nIndependentment que els beneficis en les quotes socials de l'ocupador siguin diferents, l'elecció no és lliure per a ell. Estem, en qualsevol cas, davant expedients provocats per força major, i aquest element obstatiu serà valorat per l'Autoritat laboral. D'altra banda, la restricció que obliga l'empresa a acollir-se a l'ERTO per tots dos motius prové, així mateix, de decisions de l'Autoritat pública.\nEl Reial decret llei 2/2021, de 26 de gener, de reforç i consolidació de mesures socials en defensa de l'ocupació, va resoldre algunes incògnites sobre els expedients de regulació temporal d'ocupació (ERTO) en les modalitats introduïdes a finals de setembre de 2020 per adaptar-se a situacions de restricció acordades per l'Autoritat.\nAixí, en primer lloc, va prorrogar automàticament els ERTO per impediment o per limitacions a l'activitat vigents a 1 de febrer, i s'afegeix que les empreses que s'hagin d'acollir per primera vegada a aquests expedients podran sol·licitar el corresponent ERTO, en els termes recollits a l'art. 2 del RDL 30/2020.\nNo obstant això, a aquesta regla general cal afegir l'excepció prevista en la norma per a alguns ERTO anteriors, conforme al qual, una vegada constatada la concurrència d'alguna de les situacions constitutives de força major mitjançant la corresponent resolució estimatòria, expressa o per silenci, el pas de la situació d'impediment a la de limitació o viceversa, a conseqüència de les modulacions en les restriccions sanitàries adoptades per les Autoritats competents, no requerirà la tramitació d'un nou ERTO.\nSi vostè és el propietari d'un restaurant que ha hagut de tancar el seu negoci perquè les autoritats de la seva comunitat autònoma no li permeten obrir. Per això, va tramitar un ERTO per impediment. Doncs bé, si les mesures de restricció sanitària s'han rebaixat i ara sí que li permeten obrir amb un aforament limitat (oferint menys taules, per la qual cosa igualment necessita mantenir a alguns treballadors en l'ERTO), tingui en compte:\nPodrà passar a un ERTO per limitacions (o viceversa) sense haver de tramitar un ERTO nou (tal com s'exigia en alguna comunitat autònoma). Per a això, sol·liciti a l'Autoritat Laboral el traspàs d'un ERTO a un altre.\nComuniqui també el canvi d'ERTO als representants dels treballadors i a la Seguretat Social (s'habilitarà una opció per efectuar una declaració responsable pel sistema RED).\nSense perjudici de l'anterior, resultaran aplicables, a cada moment, els percentatges d'exoneració corresponents, en funció de la naturalesa impeditiva o limitativa de la situació de força major en la qual es trobi l'empresa.\na) En l'ERTO per impediment, l'empresa es veu obligada a tancar. En l'ERTO per limitacions l'empresa només restringeix la seva activitat, però no tanca.\nERTO per impediment o per limitació: quin és més avantatjós per a l'ocupador\nCal aclarir que, independentment que els beneficis en les quotes socials de l'ocupador siguin diferents, l'elecció no és lliure per a ell. Estem, en qualsevol cas, davant expedients provocats per força major, i aquest element obstatiu serà valorat per l'Autoritat laboral. Cal afegir que la restricció que obliga l'empresa a acollir-se a l'ERTO per tots dos motius prové, així mateix, de decisions de l'Autoritat pública.\nAfecten empreses i entitats de qualsevol sector o activitat que, a partir del 1 de febrer de 2021 (o, des del 1 d'octubre de 2020, per als vigents a l'entrada en vigor del RDL 2/2021) i fins al 31 de maig, vegin impedit el desenvolupament de la seva activitat per l'adopció de noves restriccions o mesures de contenció sanitària adoptades. Requereixen, si són nous, l'autorització d'un nou ERTO, i la seva durada queda restringida a les mesures d'impediment citades.\nAquests expedients es beneficien dels següents percentatges d'exoneració:\nEl 100% de l'aportació empresarial reportada durant el període de tancament, i fins al 31 de maig de 2021, quan l'empresa hagués tingut menys de 50 treballadors o assimilats en situació d'alta a la Seguretat Social a 29 de febrer de 2020.\nSi en aquesta data l'empresa hagués tingut 50 treballadors o més o assimilats en alta, l'exempció arribarà al 90% de l'aportació empresarial durant el període de tancament i fins al 31 de maig de 2021.\nPlantilla de l'empresa\n(mesos de febrer a maig del 2021)\nForça major, ERTO per impediment\nMenys de 50 treballadors\n100% de l'aportació empresarial meritada\n50 treballadors o més\n90% de l'aportació empresarial meritada\nERTO per limitacions d'activitat\nEmpreses i entitats de qualsevol sector o activitat que vegin limitat el desenvolupament normalitzat de la seva activitat a conseqüència de decisions o mesures adoptades per les autoritats espanyoles. També necessiten la prèvia autorització de l'expedient, i s'acompanyen, com els d'impediment, de percentatges d'exoneració característics.\nEls percentatges de l'exempció s'equiparen, amb l'entrada en vigor del RDL 2/2021, als anomenats ERTO «de rebrot»:\nRespecte dels treballadors amb activitats suspeses (i dels períodes i percentatges de jornada afectats per la suspensió): exempció de l'aportació empresarial reportada al febrer, març, abril i maig de 2021, del 100%, 90%, 85% i 80%, respectivament, quan l'empresa tingui menys de 50 treballadors o assimilats en situació d'alta a la Seguretat Social a 29 de febrer de 2020.\nBeneficis (mesos de febrer a maig del 2021)\nForça Major, ERTO per limitació d'activitat


El prestigiós Quartet Gerhard tancarà aquest dijous el Cicle de Concerts a Centcelles 2021\nDurant el concert s’estrenarà l’obra guanyadora del 1r Premi Centcelles de Composició Musical\nDurant el concert del Quartet Gerhard, s’estrenarà l'obra guanyadora del 1r Premi Centcelles de Composició Musical CEDIDA\nDimecres, 28 Juliol 2021 13:13\nAquest dijous 29 de juliol tindrà lloc la cloenda del Cicle de Concerts que s’ha realitzat al conjunt monumental de Centcelles durant el mes de juliol, amb el concert que oferirà el Quartet Gerhard. Es tracta d’una de les activitats prèvies a la Festa Major d’Estiu d’aquest any a Constantí. Després de l’aturada forçosa de l’estiu passat, l’Associació dels Amics de la Música de Constantí amb la col·laboració de l’Ajuntament de Constantí, Repsol i el MNAT han impulsat una nova edició d’aquest cicle que fusiona música i patrimoni i que ha constat de quatret concerts.\nLa formació protagonista del concert de cloenda, el Quartet Gerhard, és considerat un dels quartets amb més projecció a nivell europeu, i es distingeix per la seva remarcable sensibilitat pel so i per un respecte profund per la música com a un dels majors valors humans. Un dels al·licients d’aquest concert a Centcelles serà l’estrena, en primícia, de l’obra guanyadora del 1r Premi Centcelles de composició, 'Byobu', obra del director i compositor barceloní, Xavier Pagès-Corella.\nA nivell discogàfic cal destacar el seu àlbum Portrait (Seed Music 2016) - premi de la crítica al millor CD 2016 - i un llançament amb obres de Kurtag, Berg i Schumann sota la prestigiosa discogràfica Harmonia Mundi International.


DONA BALAFIA ASSOC.: SETMANA EUROPEA DE L’ESPORT #BeActive #esportcat\nEls propers dies, del 23 al 30 de setembre de 2019, es celebrarà SETMANA EUROPEA DE L’ESPORT, una iniciativa de la Comissió Europea per promoure l’esport i l’activitat física arreu d’Europa. La campanya #BeActive #esportcat anima totes les persones a romandre actives aquella Setmana i durant tot l’any, cosa que contribuirà al benestar de la ciutadania europea, ja que entenem que la manca d’activitat física repercuteix negativament en la societat i la salut, a més de comportar costos econòmics. La Setmana Europea de l’Esport és per a tothom, independentment de l’edat, l’experiència, o la condició física de cadascú.\nCom a professionals de l’àmbit esportiu, la salut i l'activitat física i entitats catalanes compromeses en la difusió de l’activitat física i l’esport, des del Consell Català de l’Esport us convidem a participar activament d’aquesta iniciativa fins al 30 de setembre i difondre la vostra activitat per tota Europa fent ús del lema #BeActive i utilitzant l’etiqueta #esportcat .\nA l’enllaç , que anirem actualitzant, podeu consultar activitats proposades en el marc de la campanya i el marcador de persones participants a Catalunya.


Sitges Film Festival » Sitges posa catifa vermella a les sèries\nEl Festival presenta ‘La Zona’, produïda per Movistar+, i ret homenatge a l’actor Vincent Price\nLes sèries ja són cine. I per això requereixen la mateixa escenificació i atenció que tenen les pel·lícules més esperades. Avui, Sitges ha posat catifa vermella a La Zona, l’esperada producció de Movistar+, que s’ha presentat a Sitges amb un elenc d’artistes de primer nivell i que s’ha convertit en la primera sèrie que entra a l’Auditori Melià. Per un altre costat, Victoria Price, filla del llegendari actor nord-americà Vincent Price, ha recollit la Màquina del Temps, un premi amb el que Sitges ha volgut retre homenatge a la fantàstica carrera de l’actor. La jornada s’ha completat amb la projecció de la producció Matar a Dios, les sessions de Sitges Coming Soon -que han comptat amb la presentació de Baby, el nou projecte del realitzador Juanma Bajo Ulloa- i una classe magistral sobre efectes especials a càrrec de Fèlix Bergés, supervisor d’efectes visuals de La pell freda.\nFa ja quatre anys el Festival va crear la secció Serial Sitges per a canalitzar el fenomen televisiu, que cada vegada prenia major dimensió i afició. Serial Sitges és la finestra que el Festival ofereix per a la presentació i programació de sèries de gènere. Avui Serial Sitges ha entrat a l’Auditori Melià Sitges de la mà de l’esperada producció de La Zona, el nou projecte audiovisual produït per Movistar+ i que comptat amb la presència dels seus directors, els germans Jorge i Alberto Sánchez-Cabezudo, al costat d’una impressionant representació d’actors: Eduard Fernández, Carlos Bardem, Juan Echanove, Alexandra Jiménez, Emma Suárez i Alba Galocha. La sèrie arrenca amb l’aparició d’un home brutalment assassinat en una Zona d’Exclusió, on temps enrere va tenir lloc l’accident d’un reactor nuclear. El fet porta a una investigació que posarà en qüestió el nou ordre establert en el món després de la catàstrofe.\nLa figura del llegendari actor Vincent Price ha quedat ja vinculada a la història del Festival de Sitges per sempre. La seva trajectòria ha estat reconeguda amb el Premi Màquina del Temps, que ha recollit la seva filla Victoria avui a l’Auditori Melià. La carrera de l’actor nascut a St. Louis el 1911, que es va estendre al llarg de mig segle amb més de 200 títols, inclou obres mítiques del fantàstic com La mosca, La caída de la Casa Usher, La màscara de la muerte roja o Eduardo Manostijeras, on va col·laborar amb el director Tim Burton -fan de l’actor i al que va dedicar la seva peça d’animació Vincent, de 1982-.\nDesprés d’assaborir l’èxit el 2014 amb el curt Nada S.A, premiat internacionalment, els realitzadors catalans Caye Casas i Albert Pintó han presentat avui al Festival la seva òpera prima, Matar a Dios, una comèdia negra surrealista protagonitzada per Boris Ruiz, Itziar Castro i David Pareja, que han acompanyat als directors i també al productor Norbert Llaràs, en la presentació de la pel·lícula. En paraules d’Albert Pintó, Matar a Dios “ és una comèdia negra, irreverent i barrabassada, que comença amb humor, per atrapar el públic, però que de mica en mica es va enfosquint”. La crònica cinematogràfica s’ha completat amb la projecció de dues pel·lícules japoneses que competeixen en la Secció Oficial: l’espectacular Blade of the Immortal, de Takashi Miike, i Before We Vanish, el film de ciència ficció firmat per l’internacionalment reconegut director japonès Kiyoshi Kurosawa.\nEl dia ha continuat amb tres activitats dedicades a la indústria. Pel matí, l’equip d’efectes especials de La pell freda, encapçalats per Fèlix Bergés -al que han acompanyat David Esteve i Laura Pedro- han desvetllat part del treball visual que amaga el film. Una pel·lícula en la que s’han emprat “més d’un miler de plans d’efectes especials”, i que, segons paraules de Bergés, “han ajudat a que el film es converteixi en una realitat, després de dotze anys”. La tarda ha estat dedicada a la tradicional Sitges Coming Soon, on el realitzador basc Juanma Bajo Ulloa -recordat per la seva magnífica òpera prima Alas de mariposa-, ha presentat el seu nou projecte, Baby. Per a finalitzar la jornada, els actors i directors premiats en la Blood Red Carpet -entre els que es troben Andrés Goteira, Bruna Cusí i Jaume Umed-, han participat en la trobada One-to-one per la Sitges Film Hub.


Joan Martí i Alanis, un príncep a Les Peces\nRecordant les darreres passes de qui va ser Bisbe d'Urgell i Copríncep d'Andorra\nDe ben segur que per a molts lectors el nom de Joan Martí i Alanis els resultarà desconegut, de la mateixa manera que els sonarà desconegut el poblet de Les Peces. Home i poble estan relacionats per un mateix adjectiu i alhora qualitat: La senzillesa.\nJoan Martí i Alanis, va néixer al petit poble del Milà, a l'Alt Camp, l'any 1928. Cursà els estudis eclesiàstics al seminari de Tarragona des del 1939 fins al 1951, quan fou ordenat sacerdot. Després d'una intensa dedicació en el si de l'Església, esdevingué Bisbe d'Urgell i Copríncep d'Andorra l'any 1971. Ocupà el càrrec fins a l'any 2003, moment en què es retirà i es traslladà a Les Peces.\nEl Bisbe Martí es caracteritzà entre moltes coses, per la defensa de la sobirania Andorrana davant dels estats Espanyol i Francès. Fou un dels principals impulsors de la modernització de l'estat pirinenc així com de la seva constitució aprovada l'any 1993 que defineix Andorra com un «Estat independent, de dret, democràtic i social». Pel que fa a la seva activitat pastoral va remodelar el Bisbat d'Urgell modernitzant-lo i potenciant l'ús del català en l'activitat del Bisbat.\nDesprés de trenta-tres anys al capdavant del Bisbat d'Urgell i el Coprincipat, Monsenyor Joan Martí i Alanis, Bisbe d'Urgell i Copríncep d'Andorra, es retirà discretament al petit poble de Les Peces, agregat del municipi d'Albinyana al Baix Penedès. Allí passà a ser el Bisbe Joan, un home senzill, humil i discret del qual, tots el que el van tractar en guarden un bon record. Un veí més que participà en diversos actes populars i religiosos del poble i la comarca.\nLes Peces és un poble rural, petit i humil. Té una petita església i una rectoria que guarda la senzillesa de la típica casa de pagès. Just al costat de la rectoria hi ha un ampli hort amb vista a les vinyes i amb la serra del Montmell al fons. Aquest va ser el raconet de món que, el que havia estat bisbe d'Urgell i Copríncep d'Andorra, va triar per passar la seva última etapa. Tranquil·litat, senzillesa, austeritat i humilitat. El Bisbe Joan i Les Peces compartien aquestes característiques i potser per això, una persona que va tenir una gran importància dins el panorama polític i eclesiàstic de finals del s. XX, va decidir formar part d'un poble de senzillesa cistercenca.\nEl bisbe Joan va passar els seus últims dies recollit en una profunda reflexió, dedicat a reposar i gaudir de cada petit detall que li oferia el seu hort, que ell va convertir en un agradable jardí florit. El Bisbe Joan va passar els seus últims anys entre roses, pregàries, lectures i converses fins que traspassà, el diumenge 11 d'octubre del 2009 a Barcelona, a l'hospital de Nostra Senyora de l'Esperança.\nLa passada tardor, el periodista alcoverenc Xavier Pete, va presentar una exposició al Museu d'Alcover sobre la vida i figura del Bisbe titulada 'Joan de Ca Piroi, d'Alcover a Andorra. Records i imatges d'un religiós que va ser príncep'. Una exposició que posa en relleu i reivindica la figura d'un il·lustre camp-tarragoní. El propvinent 18 de gener, l'exposició es traslladarà a l'església del Sagrat Cor de Les Peces, sota el títol de 'Joan Martí i Alanis, un príncep a Les Peces'. Un homenatge i reconeixement a la figura d'un home d'estat i d'església, però sobretot un home bo.\n"Barnagona, Tarragona un barri de Barcelona" "Una escola de música sota sospita"


NOVEDADES LEGISLATIVAS - La motivació enfront de l´absentisme i sinistralitat per la càrrega mental organitzativa - Activamutua\nNOVEDADES LEGISLATIVAS - La motivació enfront de ...\nInicio / Jornadas / NOVEDADES LEGISLATIVAS – La motivació enfront de l´absentisme i sinistralitat per la càrrega mental organitzativa\nNOVEDADES LEGISLATIVAS – La motivació enfront de l´absentisme i sinistralitat per la càrrega mental organitzativa\nTemario: La societat actual, en canvi continu, demanda als professionals del sector ésser cada vegada més proactius, creatius i amb capacitat d¿adaptació. Aquestes demandes no poden anar en detriment de la nostra salut, ans al contrari, han de ser generadores de salut i benestar. El docent és un generador d¿emocions i dinàmiques, poques professions tenen un impacte social com aquests professionals. De tots els rols educatius del mestre, un dels més importants és el de líder, donat l¿important canvi social que s¿ha produït en aquestes últimes dècades en les que s¿ha substituït l¿autoritat absoluta i les relacions jeràrquiques pel lideratge, la motivació a l¿acció i la comprensió de la norma. L¿activació de les nostres capacitats, entre elles la Intel·ligència emocional, són promotores de la salut, tant individual com col·lectiva. Activa Mútua promou aquesta jornada d¿educació per a la salut, per tal que la Intel·ligència emocional i el desenvolupament de les seves competències, es converteixin en un aspecte bàsic i indispensable, i en una gran eina per a prevenir problemes de salut psicofísica, millorar la nostra productivitat i disminuir l¿absentisme i la sinistralitat laboral. En aquesta acció formativa es tractaran els següents temes: 1.\tIntroducció: àmbits i competències de la Intel·ligència emocional 2.\tMotivació: tendències emocionals que faciliten l¿assoliment dels objectius 3.\tEl llindar òptim de motivació 4.\tMotivació intrínseca i extrínseca 5.\tCom auto motivar-se i com motivar


IB3 | Sánchez preveu aixecar l’estat d’alarma sense l’alternativa jurídica per a les comunitats que li exigeix l’oposició\nPortada > espanya > Sánchez preveu aixecar l’estat d’alarma sense l’alternativa jurídica per a les comunitats que li exigeix l’oposició\nCasado anuncia que el PP tornarà a registrar una iniciativa per a modificar la llei de salut pública perquè serveixi d'empara a la situació posterior al 9 de maig\nEl president del Govern, Pedro Sánchez, ha ratificat aquest dimecres davant el ple del Congrés la seva intenció de posar fi el pròxim 9 de maig l’estat d’alarma decretat davant la pandèmia de coronavirus i sense necessitat d’aprovar un pla alternatiu com li ha exigit l’oposició.\nAquesta negativa ha provocat un encreuament de retrets, principalment entre Sánchez i Pablo Casado, durant el debat sobre l’estat d’alarma i el Pla de Recuperació i en què el líder del PP ha acusat el cap de l’Executiu d’actuar amb fatxenderia i de governar com Napoleó. “A vostè no li cau la cara de vergonya, senyor Sánchez? Com té la descaradura de venir aquí amb aquesta arrogància? Vostè qui es creu que és?”, li ha etzibat a més d’acusar-lo de “portar mala sort” i, enmig de la precampanya per a les eleccions en la Comunitat de Madrid, d’enganyar els madrilenys.\nA uns dies d’enviar el Pla de Recuperació a Brussel·les, Sánchez ha exposat davant el ple els seus eixos i ha assegurat que serà “un gran motor” per a Espanya i el projecte més ambiciós de transformació econòmica de tota la història del país. En aquest context, el president ha aprofitat per a anunciar l’ampliació en tres mesos de les polítiques de moratòria de lloguer i suspensió de desnonaments per a col·lectius vulnerables.\nL’oposició, amb Casado al capdavant, li ha recriminat que no els hagi tingut en compte per a aquest pla, però les crítiques han anat escalant davant la gestió de la pandèmia i la previsió de l’executiu de no prorrogar l’estat d’alarma més enllà del 9 de maig. Això és el que pretén Sánchez sempre que la situació epidemiològica ho permeti, i, per això, ha demanat continuar resistint una mica més.\nA partir d’aquesta data ha advertit que l’èxit contra la pandèmia dependrà de la unitat de tots, de l’eficàcia de la coordinació i de la responsabilitat individual.\nDavant aquest escenari, Casado ha anunciat que el PP tornarà a registrar una iniciativa per a modificar la llei de salut pública amb la finalitat que serveixi d’empara a la situació posterior al 9 de maig, al mateix temps que ha acusat el cap del Govern de no legislar perquè prefereix governar com Napoleó, per decret.\nSánchez no preveu donar suport a la reforma legislativa que proposa Casado ni cap pla alternatiu al final de l’estat d’alarma com li han demanat altres partits com el PNB, Ciutadans, Más País, Compromís o BNG. El president ha subratllat que l’alternativa és la vacunació (ja que diu estar segur de complir la previsió que el 70% dels espanyols estaran immunitzats a final d’estiu) i la cogovernança. Per tant, creu que les comunitats compten amb eines i garanties suficients per a afrontar el nou escenari.


Comprar Mi Window and Door Sensor 2 | By Mitu Botiga Oficial Xiaomi\nMi Window and Door Sensor 2 Des de 9,99 /mes o 9,99\nDescobreix la nova versió del sensor de seguretat Mi Window and door sensor 2 amb el qual podràs saber en tot moment què és el que està succeint en la teva llar. A més, aquesta nova versió afegeix un sensor de llum ambiental.\nHas sol·licitat una alerta sobre Mi Window and Door Sensor 2.\nHistorial d'esdeveniments per a poder supervisar què succeeix a la teva llar quan no hi ets. El sensor d'inducció magnètica determina l'estat obert o tancat. Després de connectar-se al Bluetooth Gateway, pots veure l'estat del dispositiu des del teu smartphone en qualsevol moment i en qualsevol lloc.\nCompta amb un sensor per inducció magnètica més precís que el de la seva primera generació. Amb això aconsegueix evitar falsos positius amb la simple vibració de la porta o la finestra.\nNou sensor de llum. Detecta la il·luminació i es connecta a més escenes. Quan el sensor de llum detecta que la il·luminació ambiental és tènue, el sensor es connecta amb una llum intel·ligent i inicia l'escena de llum d'entrada nocturna.\nAlertes instantànies cada vegada que una porta / finestra s'obre o tanca inesperadament. S'adhereix a qualsevol objecte o superfície que s'obri o es tanqui. Estableix alertes per a obertures inesperades o portes que s'hagin deixat obertes durant un temps determinat.\nUtilitza l'aplicació Xiaomi Home per a accedir a l'historial d'esdeveniments automatitzat. Es connecta a altres dispositius intel·ligents a través de l'aplicació Xiaomi Home. Per exemple, cada vegada que s'obre la porta de la teva mascota, una càmera intel·ligent pot gravar automàticament l'esdeveniment, carregar-lo en el núvol i enviar una alerta al teu telèfon.\nMés creatiu, més divertit. Cos compacte, s'adhereix fortament a tot el que s'obre o es tanca en la llar. Converteix les instal·lacions tradicionals en dispositius domèstics intel·ligents.\nConnectivitat Bluetooth. Es connecta a productes amb funcionalitat de porta d'enllaç Bluetooth incorporada. El sensor Mi Door and Window 2 es connecta al teu telèfon intel·ligent a través de Bluetooth per a poder controlar-ho. També es connecta a productes amb funcionalitat de porta d'enllaç Bluetooth incorporada perquè pugui veure l'estat de manera remota, rebre alertes d'obertura i tancament i vincular a altres productes intel·ligents.\nInstal·lació simple i connexió fàcil.\nDimensions: 34 x 32,7 x 14,5 mm\nConnexió: Bluetooth 5.1 BLE\nTemperatura de funcionament: - 10ºC a 50ºC\nHumitat de funcionament: 0% -95% RH, sense condensació


Club Atlètic Castellar: MEDALLA DE BRONZE DEL CAC ALS CAMPIONATS DE CATALUNYA INFANTILS PER EQUIPS\nMEDALLA DE BRONZE DEL CAC ALS CAMPIONATS DE CATALUNYA INFANTILS PER EQUIPS\nEl CAC va tornar a viure una de les tardes màgiques el dissabte passat a El Prat quan l´equip infantil masculí , que no estava entre els favorits, va assolir la medalla de bronze per equips dels Campionats de Catalunya superant 17 equips de grans ciutats i darrera del campió, Terrassa i el segon, Manresa.\nTot va començar a partir de la primera prova on l´atleta del CAC Pau Solernau assolia el segon lloc als 80m. tanques amb 15.12 després referendava els resultats el segon lloc de Dani Cabello als 150m. i el seu quart a llargada amb 4.29, el tercer lloc d´Aleix Mata a javelina , el cinquè de Víctor Navarro a perxa com de Francesc Palazon a alçada o d´Eric del Pino a 600m. o el sisè de Jordi López als 80m. , mentre responia Ferran de Silva als 1000m. A. de la Torre als 1000 obstacles , Marc Grau al martell Guillem Garcia al triple i el seu cinquè lloc en pes de tal manera que se´n va arribar a un final molt igualat amb molts equips quan a la vegada als 3000 m . amb M. Rusiñol, als 3000 marxa amb un sorprenent i lluitador Ivan Guillen i al disc amb Menna Garcia s´assoleixen tres tercers llocs que consoliden el CAC al tercer lloc rubricat pels dos relleus el curt de 4x80m (Roca, Tresseras, Grau i Navarro) i el llarg de 4x300 amb Guillen , Rusiñol, de la Torre i Del Pino. L´alegria de tot el col.lectiu al pòdium ha estat un dels grans moments de la temporada del CAC.\nTambé participaren les noies infantils perquè a la fi han pogut confeccionar equip malgrat el buit en relleus i en alguna prova com els 1000m. el resultat va ser força bo i van quedar les dotzenes de Catalunya amb algunes actuacions individuals de gran nivell com el segon lloc en perxa de Glòria Timoneda amb 2.20, el tercer en 80m. de Marta Haba amb 11.59, el sisè de Sarai Alarcón a llargada amb 4.05, el novè de Laia Font als 600m. amb 2.07.41, el tretzè de Laia Caballero als 80m. tanques amb 17.51, el desè d´Ariadna Guinart al pesa amb 7,25, els 3000m. de M. Fernández amb 14.52.23 i en marxa la Laura Hernández amb 26.38.43.\nTambé al matí a El Prat van poder participar els nois de l´equip aleví que acabaren 17enes per equips de Catalunya destacant el cinquè lloc de Pol Garcia als 60m. amb 9.45, el sisè de Roger Torras a la perxa amb 1.30, Jan Gili a alçada realitzà 1.15, Dani Hidalgo a llargada 3.09, Bernat Garcia a pilota 18.82 i Suriol Avellaneda a 2000m. 7.37.68.\nPer últim els benjamins van ser quinzens amb Mikel Campos als 60m . amb 10.58, Eric Avellaneda a alçada amb 0.95, Ton Gili en llargada amb 2.66 Arnau Pico quart en pilota amb22.89, Abel Arrabal en 1000marxa amb 7.47.67 i Arnau Marí als 1000, amb 4.17.71.\nEL CAC ALS CAMPIONATS DE CATALUNYA CADETS PER EQUIPS\nEL CAC AL CAMPIONAT D´ESPANYA DE MITJA MARATÓ A GIJON


Es conclou amb èxit la 5ª edició del Liceu Sax Festival – Fundació Conservatori Liceu\nEs conclou amb èxit la 5ª edició del Liceu Sax Festival\nLa Fundació Conservatori Liceu, amb el mecenatge de Yamaha, va celebrar la cinquena edició del Liceu Sax Festival del 17 al 20 de març del 2022 a l’Auditori del Centre Superior de la Fundació Conservatori Liceu.\nDurant aquests dies s’han realitzat concerts amb grans saxofonistes com Jean-Yves Formeau, Kenneth Tse, Albert Julià i Pawel Gusnar, així com una gran varietat d’activitats (masterclasses, conferències, taules rodones, tallers…) on el saxòfon ha estat el protagonista indiscutible.\nA més, com a novetat d’enguany, s’ha creat el «I Concurs Internacional Liceu Sax Festival per a Quartets de Saxòfons» que va estar presidit pel prestigiós saxofonista Jean-Yves Fourmeau i va comptar amb David Salleras, Xavier Larsson i Jordán Tejedor com a vocals a la fase de selecció i amb Pawel Gusnar, Paul Cortese i Manel Valdivieso com a vocals a la fase final. Enguany, es van presentar un total de 7 formacions com la guanyadora del concurs, Synthèse Quartet (Espanya, Castella i Lleó), Quatour Solstice (Bèlgica), Golden Quartet (Espanya, Terrassa), Cuarteto de saxofones AMV (Colòmbia, Cali) —aquest darrer provinent del Conservatori Antonio Maria Valencia, amb el que la Fundació té un conveni de col·laboració—. A més, hi van participar 3 formacions que han nascut a la Fundació Conservatori Liceu: Delia Quartet, Mezzo Quartet i Gènesi Quartet.\nAquest any, el festival es va iniciar el dia 17 amb un concert de presentació amb obres de Larsson i Glazounov, dos dels compositors més reconeguts de l’instrument d’Adolphe Sax. De la mà d’Albert Julià i Pawel Gusnar, acompanyats per alumnes del centre (Camerata Liceu) i sota la batuta d’Ionut Podgoreanu, van delectar al públic amb composicions dels dos grans músics.\nEl dia 18 es va dur a terme un concert amb un estret vincle amb el continent americà sota el nom de «Amèrica». Algunes de les obres que van sonar van ser d’Arnold Bax, Paul Hindemith, Amy Beach i Alessandro Annunziata. També es va interpretar «Fantasia» de Claude T. Smith de la mà de la Banda del Liceu Sax Festival, sota la direcció de Juan Bautista Domènech.\nEl dia 19 va estar replet d’activitats com la conferència sobre música contemporània i creació, per part d’Iñaki Bermúdez, o el Júnior Sax Festival, que aquest any va portar per títol «Fil». Va ser un concert sense pauses per part de l’alumnat de 15 a 18 anys on es van enllaçar improvisacions de soundpainting a càrrec de diferents participants del mateix Júnior Sax Festival que van tocar obres de compositors catalans des del segle passat fins a l’actualitat.\nL’últim dia del festival van tenir lloc diverses masterclasses, taules rodones i conferències com la del Xavier Larsson, que portava per títol «Com abordar un llenguatge musical desconegut». Per concloure la cinquena edició del festival, es va realitzar un concert de cloenda on van sonar peces d’arreu del món interpretades per un dels quartets premiats del concurs (Synthèse Quartet), pel Barcelona Sax Project, per l’Ensemble de saxòfons del Liceu, i el quintet de saxòfons format pels artistes convidats Albert Julià, Pawel Gusnar, Kenneth Tse, Carla Obach i Jean-Yves Fourmeau, que van tocar el tema «Melody» en homenatge a totes les víctimes i afectats per la Guerra d’Ucraïna.\nAmb data d’inici l’any 2014, el Liceu Sax Festival és una iniciativa única dins del panorama educatiu del país, donat que vol anar més enllà de les tradicionals trobades instrumentals que es realitzen amb l’objectiu de difondre i promoure la pedagogia i la interpretació del saxòfon, amb un ferm propòsit de desenvolupar i intercanviar habilitats d’aprenentatge i coneixements entre professionals i estudiants. A més, al llarg de les edicions, el festival ha aconseguit reunir un gran nombre d’assistents, i ha assolit una gran qualitat en els músics convidats i participants. Saxofonistes com Jean-Yves Fourmeau, Pawel Gusnar, Albert Julià, Xavier Larsson, Otis Murphy, Nicolas Prost, Joao Pedro Silva, Kenneth Tse i Marc Vilanova són alguns dels noms que ja han actuat al Liceu Sax Festival.\nUn any més, el Festival ha estat el punt de trobada d’aficionats, alumnes, professors i curiosos del saxòfon, en la que ja és la 5ª edició del certamen i que vol donar difusió i visibilitat al saxòfon.


El port de Sant Antoni, un dels que necessita més inversió per a adaptar-se a l'efecte del canvi climàtic - Salvem Sa Badia de Portmany\nBy Salvem sa Badia 14 juny 2021 No Comments\nEl port de Sant Antoni, juntament amb els de Andratx i Porto Cristo, a Mallorca, serà el que requereixi més inversió per a adaptar-se a l’efecte del canvi climàtic dins de 25 anys. Aquesta és una de la principals conclusions de l’estudi sobre l’adaptació a l’escalfament global dels ports de Balears, realitzat pel Laboratori d’Enginyeria Marítima de la Universitat Politècnica de Catalunya per encàrrec de Ports IB.\nEl canvi climàtic afecta les costes i els ports per la pujada del nivell de la mar, els possibles canvis en les altures i direccions de l’onatge, així com per les variacions en les marees meteorològiques, provocades per condicions meteorològiques extremes com tempestes o borrasques.\nEls resultats d’aquesta investigació permetran adaptar el dimensionament i l’enfocament de les propostes d’actuació del Pla General que Ports de les Illes Balears està redactant actualment. El document estableix, per un costat, dos marcs temporals consensuats per la comunitat científica per estudiar el canvi climàtic: l’any 2045 i l’any 2100. I utilitza dos supòsits basats en diferents escenaris d’emissions de CO2; un de més optimista, en què les emissions es mantenen estables i, per tant, l’increment de la temperatura global i el creixement del nivell de la mar és menor, i un altre, en què les emissions continuen augmentant i els efectes negatius creixen exponencialment.\nA partir del grau d’exposició, la perillositat i la vulnerabilitat dels ports analitzats, l’estudi estableix els cinc principals riscs als quals els ports balears s’han d’enfrontar: l’operativitat dels molls i pantalans, l’ultrapassament dels dics portuaris per l’onatge, l’estabilitat estructural dels dics portuaris, l’agitació dins de la zona portuària i la pèrdua de calat dels ports.\nL’estudi conclou que, tot i que els Ports de les Illes Balears, en general, estan preparats per afrontar els efectes del canvi climàtic l’any 2045 en l’escenari més optimista, és important preveure accions d’adaptació per a l’horitzó 2100 en ambdós escenaris per l’augment del nivell de la mar.\nEls resultats principals de l’estudi són el següents:\nEl major risc per als ports és la pèrdua d’operativitat dels molls a conseqüència de la pujada del nivell de la mar. Cal recordar que en els escenaris utilitzats, les pujades mitjanes previstes són les següents: escenari optimista el 2045: 18 cm; escenari optimista el 2100: 47 cm; escenari pessimista el 2045: 25 cm; escenari pessimista el 2100: 88 cm.\nEls ports autonòmics estan, en general, ben preparats per resistir els efectes de la pujada del nivell de la mar en l’horitzó 2045, amb un 91 % dels ports en l’escenari optimista i un 73 % en l’escenari pessimista entre els nivells de risc baix, molt baix o zero. Aquesta situació es pot complicar força l’any 2100, i arribar a un 52% dels ports en el màxim risc d’inoperativitat en l’escenari optimista i fins a un 88% en l’escenari pessimista. Aquest problema es minimitza sensiblement en el cas dels pantalans, atesa l’existència de molts de ports amb pantalans flotants.\nL’ultrapassament dels dics portuaris per l’onatge és el segon risc més important per als ports gestionats per Ports IB, ja que els fa vulnerables als temporals i pot derivar en problemes d’agitació interior que afecten les instal·lacions portuàries. Tot i així, l’any 2045, només tres ports podrien estar en una situació de risc alt i un en risc molt alt.\nL’agitació consisteix en la variació del nivell de la mar a la làmina d’aigua abrigada i que es produeix per la interacció de les ones amb els diferents elements que configuren la geometria del port. El càlcul resulta de vital importància ja que afecta la seguretat en el desenvolupament de les operacions de les embarcacions al port (atracada, estiba i permanència), i determina en gran mesura els nivells operatius d’aquesta. A causa de l’agitació, també es veuen afectades les estructures de defensa exterior, molls, proteccions, amarres, etc. Degut a la complexitat, en aquest aspecte, l’estudi s’ha concentrat en els ports de gestió directa i conclou que el 79%, en l’escenari més optimista, i el 86%, en el més pessimista, tenen un risc baix o inferior.\nQuant a l’estabilitat de les infraestructures portuàries, es tracta d’un risc que depèn especialment de l’onatge, així com de l’augment del nivell de la mar, que pot afavorir l’arribada d’ones més altes. El nivell de risc és similar en tots els escenaris i, a curt termini, entre el 76% i el 82% dels ports tenen el risc baix, molt baix o nul.\nPer últim, amb relació a les possibilitats d’aterrament o pèrdua de calat dels ports autonòmics, si bé es tracta d’un problema conegut i recurrent en les infraestructures portuàries balears, en general el risc es mantindrà similar en tots els escenaris futurs i fins i tot podria disminuir, segons les previsions més pessimistes, donat l’augment del nivell de la mar.\nD’aquesta anàlisi es pot concloure que la pujada del nivell de la mar representa el major risc per als nostres ports per la concatenació del seus efectes com la inoperativitat de molls i pantalans, l’ultrapassament per onatge dels dics portuaris i la generació, en conseqüència, de problemes d’agitació interior i d’estabilitat de les infraestructures portuàries.\nTot i que els riscs són reals, ja hi ha mitjans tècnics per dur a terme les mesures d’adaptació necessàries per fer front a aquests problemes.\nDe fet, en paral·lel amb el desenvolupament d’aquest estudi, Ports de les Illes Balears, juntament amb els científics de la UPC, avança en la definició de les actuacions que, en el context del pla general, donaran resposta a les problemàtiques derivades del canvi climàtic. Tot i que cada port serà analitzat de forma específica d’acord amb les seves peculiaritats i necessitats concretes, i que cada projecte haurà de passar la tramitació mediambiental i administrativa corresponent, el pla general proposa un marc de referència per als pròxims quinze anys, en què es preveuen actuacions com: la millora de les condicions d’abric, la reorganització de miralls d’aigua ja abrigats, l’augment de la cota de coronació de molls i la substitució de pantalans fixos per flotants per evitar la inoperativitat, el recreixement de dics o la construcció d’elements com botaones, bermes o dics submergits per eludir el sobrepassament i millorar l’estabilitat estructural, la modificació de dàrsenes i contradics per millorar les condicions d’agitació interior i la construcció d’espigons o rampes d’arena per evitar la pèrdua de calat.\nAixí, la línia que seguirà el pla és la de plantejar mesures que puguin resoldre les mancances que pugui tenir el sistema portuari balear, tot millorant i optimitzant el funcionament de les instal·lacions portuàries existents sense dur a terme ampliacions ni construir nous ports ja que, amb la previsió necessària i la planificació de projectes específics, Ports de les Illes Balears podrà garantir l’operativitat de les seves instal·lacions i fer front als efectes del canvi climàtic de forma eficient i sostenible.


Mingote presenta la primera expedició inclusiva a l'Everest - somParets\nMingote presenta la primera expedició inclusiva a l'Everest\nL'acte va coincidir amb la inauguració de la nova seu d'ONAT Foundation a Parets\nDijous, 4 d'abril de 2019 | 13:05h\nL'alpinista paretà Sergi Mingote va presentar dimecres la primera Expedició Inclusiva a l'Everest, que s'inclourà dins del projecte solidari 3x2x8000.\n“Volem demostrar que les discapacitats només les tenim a dins dels nostres caps i que tot és possible”, afirmava Mingote.\nAquesta expedició és un projecte pioner que consistirà a acostar vuit joves amb discapacitat intel·lectual als peus de la muntanya més alta del món. Sergi Mingote serà el cap d'expedició de l'equip inclusiu, que comptarà, a més, amb l'ajuda dels reconeguts alpinistes Juan Pablo Mohr (de Xile) i Carlos Garranzo (Cartagena), que compartiran expedició.\nLa presentació va ser “un dia de moltes emocions, perquè els joves que hi participen s’han estat preparant durant tot l’any. L’any passat ja van fer el trekking al Camino de Santiago i ara hem pogut treballar de forma conjunta amb ells al Centre d’Alt Rendiment, perquè puguin estar en perfectes condicions”, explicava l’alpinista de Parets.\nAquests joves amb discapacitat intel·lectual acompanyaran els alpinistes durant el trekking de l’Everest i arribaran fins a una alçada de 4.000 metres. “Llavors jo i els altres alpinistes continuarem cap amunt”, deia Mingote.\nDimecres l’expedició conjunta viatjarà cap al Nepal per afrontar el repte. Sergi Mingote, abans de fer el cim més alt del món, però, intentarà coronar el Lhotse. I, després, sense l’ajuda d’oxigen artificial, intentarà encadenar aquesta muntanya amb l’Everest. Després, al juny, serà el moment per fer el Kanchenjunga.\nOnat Foundation estrena seu a Parets\nL'acte de presentació del projecte inclusiu va coincidir, a més, amb la inauguració de la nova seu d'ONAT Foundation a Parets, fundació liderada per Mingote i que té com a finalitat fomentar la inclusió social a través de l'esport. “És fantàstic poder tenir una seu per poder gestionar la fundació. Feia falta un paraigües com aquest que recollís les necessitats de l’esport inclusiu al nostre país”, destacava l'alpinista paretà.


Ironies de la vida – No cal que en facis gaire cas\nLa setmana passada ens va deixar una cruel coincidència informativa. Mentre, d’una banda, el síndic de greuges (institució ben nostra que volen eliminar des de Madrid, dit sigui de passada) denunciava el creixement de la desigualtat entre els infants a l’hora d’accedir al lleure, a les colònies d’estiu, a les activitats extraescolars… descobríem que la futura princesa Leonor, amb només nou anys, cobrarà, a partir d’ara, més de 100.000 € anuals (una bona setmanada de 2.000 €).\nCosta molt d’acceptar que, a casa nostra, cada dia siguin més els nens als quals se’ls nega l’accés a allò que haurien de fer (no només poder fer) a la seva edat, com a part del seu procés d’aprenentatge i de creixement personal. D’igual manera, costa molt d’acceptar que una nena, no sé ben bé en concepte de què, perquè laboralment la cosa és molt poc justificable, rebi els diners (públics, no ho oblidem) que rebrà la futura princesa.\nMés enllà de la demagògia barata sobre el cost de la Casa Real o del debat, més fictici que altra cosa, sobre república o monarquia, dol i ofèn la coincidència de les dues informacions. No sé jo si el tema de salaris de ses futures majestats i alteses ha de ser la primera decisió que cal prendre en un encara no encetat regnat. En qualsevol cas, sembla tota una declaració d’intencions, o una provocació maldestra.\nUn sant ben estrany. Estricta observança de la llei (o potser no tant)


Jordi Gené Mola guanya el Premi Extraordinari de Doctorat, curs 2019-20\nen l'àmbit de l'Enginyeria Agronòmica\nEl Dr. Jordi Gené Mola ha estat premiat amb el Premi Extraordinari de Doctorat (curs 2019/2020) de la UdL en l'àmbit de l'Enginyeria Agronòmica.\nLa convocatòria dels Premis Extraordinaris de Doctorat és aprovada pel Comitè de Direcció de l'Escola de Doctorat i està adreçada a doctors o doctores que hagin obtingut Menció Cum Laude en la defensa de la tesi en l'any acadèmic que determina la convocatòria. Els premis són valorats per un jurat designat per a cada àmbit i convocatòria, resolts pel Comitè de Direcció de l'Escola de Doctorat i ratificats pel Consell de Govern de la UdL.\nEl Dr. Jordi Gené Mola ha estat guardonat per la seva tesi, Fruit detection and 3D location using optical sensorsand computer vision realitzada sota la direcció del Dr. Eduard Gregorio López i el Dr. Joan Ramon Rosell Polo.\nEn Jordi Gené va cursar tots els seus estudis a l'Escola Politècnica Superior, amb els estudis d'Enginyeria Tècnica Industrial, especialitat Mecànica el curs 2013-14, on aconseguir una beca AGAUR d'excel·lència acadèmica per mobilitat internacional, el premi extraordinari d'enginyeria tècnica industrial i el premi Enginy del Col·legi d'Enginyers Tècnics Industrials de Lleida.\nA continuació va realitzar el Màster en Enginyeria Industrial en el curs 2016-17 i aconseguir el premi extraordinari de màster i el premi Enginyers del Col·legi d'Enginyers Industrials de Catalunya.\nFinalment va cursar el seu doctorat, a partir del curs 2020-21 també a l'EPS amb ajut FPU, compaginant-ho amb la docència al grau en Enginyeria Mecànica, al Grau en Enginyeria de l'Energia i Sostenibilitat i al Grau en Enginyeria Electrònica Industrial i Automàtica i cursant simultàniament el Master in Computer Vision a la Universitat Autònoma de Barcelona.\nActualment continua treballant a l'EPS com a investigador postdoctoral.\nEl llistat complet de Premis Extraordinaris de Doctorat del cujrs 2019-20 és el següent:\nÀmbit de Ciències Experimentals\nDra. Sandra de la Fuente Ruiz\nTítol de la Tesi: Development of new therapeutic strategies for Spinal Muscular Atrophy\nÀmbit de Medicina i Cirurgia\nDra. Carolina López Cano\nTítol de la Tesi: Nuevas perspectivas en la diabetes mellitus tipo 2: buscando marcadores de lesión pulmonar, hipoxia nocturna, hiperactivación simpática durante el sueño y cronodisrupción\nDra. Minerva Granado Casas\nTítol de la Tesi: Adherencia a la Dieta Mediterránea y resultados percibidos por el paciente en la diabetes autoinmune\nÀmbit d’Enginyeria Agronòmica\nDr. Jordi Gené Mola\nTítol de la Tesi: Fruit detection and 3D location using optical sensors and computer vision\nÀmbit de Psicopedagogia\nDr. Diego Mariano Calderón Garrido\nTítol de la Tesi: La tecnología en el aula de música de los grados de maestro: contenidos, usos y perfil del profesorado


Benach es retira de la primera línia política per 'contribuir a la pau interna d'ERC' ! directe!cat\nPolítica Última actualització Dijous, 16 de desembre de 2010 16:32 h\nL'expresident del Parlament creu que la generació de dirigents republicans de la qual ha estat membre forma part d'un 'escenari de conflictes'\nErnest Benach, expresident del Parlament de Catalunya des d'aquest dijous, ha afirmat que marxa de la primera línia política perquè la generació de dirigents republicans de la qual ha estat membre 'forma part d'un escenari de conflictes'. Segons el republicà, la seva retirada ajudarà a contribuir a l'ambient de pau que necessita Esquerra a les portes d'un Consell Nacional que dictarà sentència sobre la continuïtat o no de Puigcercós al capdavant de la formació. Benach, que ha estat rellevat aquest dijous per Núria de Gispert, ha demanat a ERC tots els esforços que calguin per 'eliminar' l'escenari de confrontació, i ha estat contundent a l'hora de parlar del futur del partit: 'La pau interna és el bé més preuat que pot aconseguir ERC avui. En aquests moments això és indispensable. O fem això o ja no hi haurà futur.\nbenach, conflicte, erc, pau\nBenach creu que la pau interna d'ERC és el més important per garantir el futur de la formació ja que, si continuen els conflictes, ha assegurat que ERC no podrà continuar endavant. L'expresident del Parlament, doncs, ha reiterat que a ERC cal deixar pas a noves iniciatives per remuntar la desfeta patida en les eleccions del 28 de novembre. No ha parlat obertament del futur de Joan Puigcercós, però sí ha dit: 'formem part d'un escenari de conflicte i calen tots els esforços per eliminar aquest escenari'.El dirigent d'ERC ha confessat que se'n va 'pel bé del partit' i que el gest no és fàcil, ja que, en política, 'és molt fàcil entrar i molt difícil sortir'.\nTraspàs de poders a la presidència del Parlament\nErnest Benach i Núria de Gispert han escenificat aquest dijous el traspàs de poders a la presidència del Parlament. Poc després que la dirigent convergent fos investida com la primera dona presidenta del Parlament, tots dos s'han trobat al despatx d'audiències per simbolitzar el canvi que s'ha produït al capdavant de la segona autoritat de Catalunya. Un traspàs que s'ha simbolitzat amb una carta enviada l'any 1980 des de Mèxic per l'aleshores president del Parlament a l'exili, Francesc Farreras, en què renunciava al seu càrrec per donar pas a un nou Parlament. La carta ha estat lliurada de president a president al llarg de les diferents legislatures.\nRidao replica a Benach que no és urgent fer un canvi generacional a ERC 14.12.2010.\nBenach s'alinea amb Carod i també demana la dimissió de Puigcercós 13.12.2010.\n17 de desembre de 2010, 13.07 h\n#1 Doncs si opina això, hauria més d'opinar sobre els 1.000 € diaris d'hotel d'en Duran, només per una suite per a ell sol. Per favor home, ja ni ha prou de demagògia.\n17 de desembre de 2010, 10.44 h\nque dur tornar als menús de 9 euros i a la derbi paleta desprès de anar en " Audi Benach Edition" i dinar en els millors restaurants, crec que hauriem d'obrir un compte per a donatius, estic conmogut.


Hamburgueses cada dia\nObren cada dia. De dilluns a diumenge, de una del migdia a una de la nit ininterrompudament. Tenen tretze tipus d’hamburguesa, tres estils de patates, tres estils de panets i sobre les taules un sense fi de ketchup dolç i agredolç, salsa de xile vermell, vinagreta i una mescla d’espècies per a condimentar.\nA tocar de l’Estació de França, durant les nit les cues −a l’interior− són habituals. Coolers de tot Barcelona hi tenen una cita obligada. Molta gent jove, el 90%. I com poques vegades passa, una cosa que es posa de moda és bona i de qualitat.\nEl Kiokso Burger compta amb l’experiència acumulada del Bacoa. El Bacoa va obrir fa més temps darrera el Mercat de Santa Caterina. És més petit però la oferta és la mateixa. Inclús els dos comparteixen uns banys amb les parets folrades de pàgines de còmics vells: Detectiu Conan al Bacoa, Historietas de Florita i Marvel Comics al Kisoko. Així que els detalls estan cuidats fins al final.\nFunciona com si fos un fast-food. Entres, agafes un full amb el menú, tries i marques la teva comanda, fas cua davant del mostrador, pagues, t’assignen un número i et donen la beguda, t’ho enduus a la teva taula i esperes a que el cambrer cridi: −Trentaiseis! i tu contestes −Aquí! A partir d’aquest moment tot és comer y cantar.\nHamburgueses generoses damunt d’un paper que simula ser de diari, amb l’entrepà entreobert, mig muntat mig caigut, en un intent premeditat de transmetre artesania, gola i espectacularitat. Amb la forma irregular de les hamburgueses et pots ben creure que estan fetes a ma. Estan cuites a la brasa i són tendres per dins. La resta d’ingredients desfilen esplèndids completant cada entrepà com un conjunt on tot és igual d’important.\nDe la mateixa manera pots escollir el pa: el clàssic blanc, amb llavors de rosella, l’integral lleuger amb llavors de sèsam o el brioix deluxe, enriquit amb mantega i rovells d’ou. Aquest últim prometia molt però a l’hora de la veritat estava una mica sec i no semblava gaire diferenciat.\nJo vaig provar la Santa Caterina, amb vedella ecològica, molts cogombres, ceba, tomàquet, enciam i allioli d’alls escalivats, al meu gust, massa suau.\nPerò centrarem l’atenció en la Suïssa, per que resulta més representativa de la carta del local, amb aquest tipus de toppings que marquen la diferència i les fan, com a mínim per la vista, tan desitjables i espectaculars.\nL’hamburguesa Suïssa té 200 grams de carn picada de vedella, ceba de Figueres −la més tendra i dolça−, enciam, tomàquet i les dues aportacions suïsses: el formatge gruyère i un elaborat timbalet de rösti de patata. El rösti és un típic plat suís elaborat amb patata ratllada, formatge, mantega, sal, pebre i julivert. Ha de quedar daurat i cruixent, i això em fa pensar que dins d’un entrepà pot acabar estovat per les salses o la humitat de la carn calenta contra el pa.\nEn tot cas jo estic comptant els dies per tornar-hi i poder provar la resta de la carta, que al Kiosko, resulta variada i estimulant, no com altres locals on la diferència entre hamburgueses és que porti o no ceba, formatge o una sola salsa, la especial.\nLes patates, si en demanes, acompanyen l’hamburguesa escampades damunt del mateix plat. Pots escollir entre patates fregides fines, patates rústiques, que són més grosses i tallades a mà −entenem llavors que les fines són congelades− o patates allioli, cuites a la brasa o al forn però no fregides, i acompanyades de la salsa que els dona el nom.\nLes patates rústiques són, a talls, grossos i carnosos i a talls, petits i torrats. No n’hi ha dos d’iguals. Semblen fetes amb patates agres, molt usades per a fregir, i tenen una textura que no a tothom li sembla interessant. Mr.Morro, gurú encobert de les hamburgueses, ens havia advertit mitja hora abans: −Les patates del Kiosko no estan a l’alçada de les seves hamburgueses. Aumeli el Gat les va trobar molt semblants a la yuca fregida. Jo crec que amb el ketchup agredolç, fet a casa, estan fetén. I amb el chutney i l’allioli ja m’ho puc imaginar.\nFinestres molt grans i portes de vidre et conviden a tafanejar i a entrar. Varies barres contra les parets i les finestres i unes altres dividint l’espai central, un parell o tres de taules petites i una taula central més gran i per compartir espai amb altres comensals −idea que també trobem al Bacoa− generen un espai dinàmic i en continu moviment, seguint una mica la filosofia fast-food per una banda i permetent la interacció més propera a un pub per l’altra.\nColors plans i tipografia de pal sec defineixen un estil visual molt fort que reforça el caràcter casual, pop i modern del local, que no té la clientela que té tant sols pel que hi ha damunt del plat. Present a la carta, al menú, a les ampolles de les salses, a les parets, als vidres, al paper que sosté l’hamburguesa…és maco i és funcional.\nEn Brad Ainsworth, l’australià propietari del Bacoa i el Kiosko, és un tipus que s’ho ha muntat be. No ha vingut per posar una paradeta de pastissets de carn picada amb ketchup, un dels plats nacionals d’Australia, ha vingut per portar el gust australià per la barbacoa i l’atenció pels productes autòctons i de la terra −veure la tendència Bush Foods−. Una hamburguesa amb corder de Castilla y León, la Catalana amb trinxat, ingredients com les cebes de Figueres, el formatge manxego o la nostrada salsa d’all i oli mostren l’interès pels productes i la tradició local. De la mateixa manera hi han flirtejos amb Suïssa −rösti i gruyère−, amb Japó −salmó, salsa teriyaki, wasabi, mahonesa japonesa−, Anglaterra/India −chutney picant− o Austràlia −la remolatxa acompanyant l’hamburguesa−.\nPer millorar algo, no sé: podrien assegurar-nos que l’hamburguesa Asturiana duu formatge de Cabrales D.O.P. en comptes de qualsevol altre formatge blau i que, si us plau, incloguin una hamburguesa de cangur com a colofó final.\nKiosko C/Marquès de l’Argentera 1Bis, 08003 Bcn / Dilluns-Diumenge: 13h-1h\nEtiquetes: Barcelona, Brad Ainsworth, Burger, Cool, Hamburguesa, Rösti\nCategories BEST BURGER IN TOWN, Kiosko\n← Negro Carbón\nPeggy Sue →\n3 Respostes to “Kiosko”\ncarlosperra Juliol 26, 2011 a 00:10 #\nLa madre que os parió, ésto va en serio. Los post son la leche, nenes.\nMe dan ganas de comerme el blog. Yeah.\nSant Antoni (i part de l'estranger) febrer 23, 2013 a 19:12 #\niep! una petita aportació –> http://santantoniestranger.wordpress.com/2011/12/09/kiosko-burgers-per-no-sentir-te-culpable/\nah, ens mola molt el vostre blog!\nJordi Burger Abril 7, 2013 a 17:26 #\nBones! Gràcies pels post! Havia llegit el de l’Apolo ja 🙂 Veig que has estat al Sagàs fa poc! Gran burger la d’allà també, per a mi està al Top3 Bcn, però encara no l’he comentat, no vaig fer fotos… Felicitats pel blog. Ah i per la secció del Cabaret, en sóc seguidor! Salut


Maria Grau: una vendrellenca entre llibres infantils\nAvui entrevistem Maria Grau, una editora nascuda al Vendrell i que des de fa un munt d’anys transita professionalment i humana entre les comarques del Maresme i el Barcelonès\nOctavi Franch 13-01-2016 9:13 Lectures 1539\nMaria Grau: una vendrellenca entre llibres infantils. EIX\nAvui entrevistem Maria Grau, una editora nascuda al Vendrell i que des de fa un munt d’anys transita professionalment i humana entre les comarques del Maresme i el Barcelonès. És la fundadora i directora editorial de la prestigiosa editorial de literatura infantil i juvenil Edicions del Pirata: www.edicionsdelpirata.cat\nCom i per què neix Edicions del pirata i per què Maria Grau decideix ser editora?\nNeix perquè sóc llicenciada en filologia i a certa edat vaig decidir que, fins que em jubilés, volia tenir una feina que em fes més il·lusió i aquesta em va semblar la més adequada, ja que també escric per al públic infantil i juvenil.\nCom va sorgir la idea de posar colors a les diverses col·leccions de l'editorial?\nEls colors són més atractius per a les criatures i si no es posen en totes les col·leccions és perquè n’encareix molt el preu de l'edició.\nAlguna vegada us heu plantejat publicar en castellà?\nPersonalment, no, però possiblement el meu fill sí que ho farà.\nAlgun dels vostres llibres escrits originalment en català s'han traduït al castellà? Quins?\nDe moment només s'ha traduït Rata Robinata, pèls de tomata d'Estrella Ramon.\nCada dia hi ha més editorials que publiquen només literatura infantil i juvenil, així com llibreries especialitzades. Es pot competir amb un mínim de dignitat i solvència en aquesta selva de llibres i àlbums il·lustrats?\nÉs molt difícil ja que les grans editorials, encara que publiquin literatura infantil, tenen també llibre de text el que provoca que els quadrin els números.\nTot el relacionat amb els nens sembla que triomfa des de fa ja uns anys per un segon baby-boom. Creus que continuarà aquesta trajectòria ascendent?\nDependrà de si se supera la crisi.\nHas publicat autors catalans i de la resta de l'Estat molt coneguts. Algun en particular t'ha impressionat? Per què?\nCrec que un dels meus favorits és Dolors Garcia i Cornellà per la seva gran imaginació i fantasia i el seu domini de la llengua.\nTambé has editat autors estrangers de la talla d'Ursel Scheffler. Per als qui no la coneguin, ¿qui és aquesta escriptora i per què és tan famosa?\nÉs una escriptora alemanya de llibre infantil que ha estat traduïda a més de 30 idiomes. Entre altres col·leccions té la del Comissari Bala Llampec, de la qual en tenim els drets en català i 20 llibres editats. Aquí teniu l'enllaç al seu web: http://www.scheffler-web.de/\nTenim entès que et jubiles en breu. Com viuràs el món de la literatura a partir d'ara, que ja no seràs a les trinxeres?\nQuan em jubili, espero tenir temps per tornar a escriure. De tota manera, suposo que no ho deixaré mai del tot perquè l'editorial l'agafarà un fill meu.\nHas pensat alguna vegada a publicar llibres per a adults?\nSí, i possiblement es farà en un futur.\nLes entranyes de l'Art\nNou estil estilistes: professionalitat i modernitat a la bellesa unisex\nLa Nau: l'illa dels tresors de Sitges\nRaul Garcia Photography: les imatges més estimades\nSoul Dance: Fi de curs 2015


Servei d'Evacuació de Refugiats Espanyols - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nServei d'Evacuació de Refugiats Espanyols\n(S'ha redirigit des de: SERE)\nEl Servei d'Evacuació dels Refugiats Espanyols (SERE) fou l'organisme primogènit d'auxili als republicans exiliats a causa de la guerra civil espanyola creat el febrer de 1939 i adscrit a la direcció de Juan Negrín (poc després se crearia la JARE: Junta d'Auxili als Republicans Espanyols).\nEn representació del SERE a Mèxic es va crear el Comitè Tècnic d'Ajuda als Refugiats Espanyols (CTARE) encapçalat pel doctor José Puche Álvarez l'objectiu del qual seria rebre, allotjar, proporcionar auxili i distribuir els immigrants pel territori mexicà. El SERE fou el responsable d'algunes de les expedicions de refugiats cap a Amèrica més conegudes: a bord del vaixell Sinaia (Seta 25/05/1939-Veracruz 13/06/1939; 1599 refugiats), l’Ipanema i el Mexique. Es calcula en prop de 6000 refugiats arribats als Estats Units Mexicans de la mà del SERE. Suposadament exhaurits els seus recursos el CTARE va demanar auxili econòmic a la Delegació (mexicana) de la JARE, presidida per Indalecio Prieto, per a atendre les necessitats econòmiques requerides per a fer front al desembarcament dels aproximadament 600 passatgers del vaixell Cuba. El CTARE també va suspendre els seus serveis d'albergs i menjadors de Mèxic el juliol de 1940. Totes les gestions de la JARE encaminades a fer possible embarcaments col·lectius de refugiats espanyols, ja sigui des de França o des del nord d'Àfrica, resultaren infructuoses si bé el 1941 aconseguí fer efectiu el viatge del vaixell portuguès Quanza que des de Casablanca transportà prop de 400 refugiats i el març de 1942 el vaixell Nyassa dugué 800 passatgers.\nA tots aquests vaixells cal citar-ne també el viatge del Winnipeg gestionat per Pablo Neruda que va entrar al port de Valparaíso (Xile) el 3 de setembre de 1939 amb prop de 2500 passatgers.\nEls arxius del CTARE es troben des de 1981 a l'Arxiu Històric de l'Institut Nacional d'Antropologia i Història a Mèxic. Per altra banda els arxius de Juan Negrín es troben sota custòdia de la seva néta, Carme Negrín, a París.\n↑ Acta 89 de la delegació (mexicana) de la JARE de 05-07-1940, entre altres. Vegeu: Portal de l'arxiu Carles Esplà\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Servei_d%27Evacuació_de_Refugiats_Espanyols&oldid=17750914»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 11 nov 2016 a les 04:29.


katablok: De Malkebién a Gadhus\ndimarts, 27 d'agost de 2012\nJJ està encantat amb el restaurant Malkebién, i sobretot amb la seua ànima, Alfonso Gallego Dos Santos, així que ara que aquest busca un nou horitzó, l'haurem de seguir, en aquest cas al desaparegut Été de Rocafort. Jo no recorde haver anat a aquell restaurant, però sembla que la casa original s'ha respectat bastant; un poc més clara i espaiosa, això sí.\nVan inaugurar ahir, van fer ple i avui repeteixen (hi ha 8 taules, algunes de 6 persones i solament 2 amb dues persones); sembla que la majoria són coneguts de la casa.\nLa gran diferència amb el Malkebién és que ací sempre hi ha carta, i a més a més un menú degustació i un menú del dia (17 €, un poc més car que el de Malkebién però que també inclou productes que no poden entrar en aquell), que pensem que és la millor opció, i inclou una beguda, les postres i café.\nI un punt original, divertit i ocultista amb l'aigua Magma de Cabreiroá, "El agua que nunca ha visto la luz", "¡Cuánta vida por beber!", aigua d'agulla d'origen magmàtic. Amb botella negra i servida en gots opacs de color metàl·lic.\nEncara que sol recomanar-nos vins portuguesos, aquesta vegada ens ha portat:\nFinca Sandoval Signo 2009 DO Manchuela\n90 % Garnatxa, 10 % Garnatxa tintera\n11? mesos en bóta de roure francés\nFinca Sandoval. Ledaña, Cuenca.\nEnòleg: Víctor de la Serna\n22,50 € (15,90 € Lavinia)\nFruita roja (cirera), un toc de fusta, un punt de sal, un pèl mineral, espècies... Agradable.\n-Causitas de pimentons del piquillo de Lodosa amb tartar de llangostins i maionesa d'alvocat. Presentació molt cuidada.\n-Capelleti de pasta wantan farcits de botifarra de Burgos amb cremós de maracuià, mel i sèsam.\nEls saquets, un mos delicat, i la crema, encertadíssima.\n-Arròs de bacallà , bròquil, alls tendres i bolet shitake amb copinyes (chirlas) i llangostins.\nBona cosa d'ingredients, encara que l'arròs no ha acabat d'unir-s'hi.\nSegons (com que se n'ha de triar un, n'agafem un cadascú).\n-Tataki de tonyina amb corfa de pa de gambes, ensalada de wakame i caldo dashi.\n-Secret ibèric en cruixent de morros amb compota d'orellanes i allioli de créixens. No sé si és la forma de cuinar i la textura que més m'agrada per al secret, però... està bo.\nCoulant de xocolate (un poquet lleig, però boníssim) amb gelat de mandarina i\narnadí amb almívar de romer i timó.\nI per a les postres, uns vinets dolcets\nVictoria Nº 2 DO Málaga\n100% moscatell d'Alexandria\nBodegas Jorge Ordóñez & Co. Vélez, Màlaga. (zona Axarquía)\nPoma verda, corfa de taronja, herbes aromàtiques... Boníssim\nCanari. DO Lanzarote\n100 % Malvasía. Vino dulce de solera.\nEnòleg: Tomás Mesa?\nMés suau que l'anterior, però també apareix la corfa de taronja, fruita seca.\nUn bon final per al dinar.\nTotal: 60,50 € (2 pers.)\nÉs un lloc absolutament recomanable. Esperem que els vaja bé la nova aventura (i que no descuiden gens l'anterior).\nPublicat per Almàssera2 a 16:59


La Biblioteca de Platja d'Aro organitza una vintena d'activitats aquest estiu - Diari digital de Ràdio Platja d'Aro\nLa Biblioteca de Platja d’Aro organitza una vintena d’activitats aquest estiu\nRedacció 17/07/2019\tNo Comments\nEl calendari d’activitats estivals inclou tallers, contes, jocs o concursos\nLa Biblioteca Mercè Rodoreda de Platja d’Aro estrena aquesta setmana la seva programació d’estiu que inclou una vintena de propostes familiars amb l’objectiu d’esdevenir un centre de dinamització cultural.\nAquest dijous, 18 de juliol, comencen els ‘Dijous de taller‘. Els dijous es fan tallers adreçats a infants a partir de 5 anys. Sempre a les 18.30 h. Hi ha tallers de cistelles de cartó, de modelar, de cavallets de pal, de joieria i de plastilina. Els tallers els imparteixen diferents empreses i artistes. Les places són limitades i cal fer inscripció prèvia en el correu bmr@platjadaro.com. Consulteu totes dates i propostes aquí.\nEls dimarts són ‘Dimarts de conte’. Les propostes s’alternen entre la Biblionadons (per a infants de fins a 3 anys) i l’Hora del Conte (per a infants a partir de 4 anys). En total, es faran sis sessions fins al 20 d’agost. La Biblionadons es duen a terme a les 11 del matí mentre que l’Hora del Conte comença a les 18.30 h. Consulteu dates i propostes aquí.\nEls dimecres són ‘Dimecres interactius’ amb activitats per a infants, joves i adults. Estan previstos Jocs de Taula, Taller de Lego Robotix i un Joc de detectius. Les activitats comencen a les 18.30 h. Llevat de la sessió del 7 d’agost, pensada per a joves i adults a partir de 10 anys, la resta són propostes familiars i infantils. Consulteu dates i propostes aquí.\nEl Concurs ‘Llegir té Premi’\nEls infants i joves d’entre 14 i 13 anys també poden participar en el concurs demanant a la mateixa biblioteca el seu Carnet Lector. Per a cada llibre llegit, s’omplirà una butlleta que entrarà en el sorteig de diversos premis com jocs de taula o una càmera fotogràfica. Es faran 3 sortejos fins a finals d’agost i es premiaran 6 participants en cada sorteig.\nPrevious Previous post: L’eclipsi parcial de lluna coincideix amb la Caminada Nocturna Solidària a Platja d’Aro\nNext Next post: Una experiència diferent de l’exposició ‘Iconografies. De Sorolla a Picasso i Valdés’ a l’Espai Carmen Thyssen de Sant Feliu


Busquen un conductor "kamikaze" que va provocar un accident amb ferits l'A-27 al Morell – l'actualitat.cat\n[ 7 de enero de 2021 ] Bèlgica torna a dir no a l’extradició de Lluís Puig a la justícia espanyola\tJustícia.\n[ 7 de enero de 2021 ] Renfe estableix limitacions de velocitat en línies AVE pel temporal\tTrens\n[ 7 de enero de 2021 ] L’Rt es manté en 1,47 però el risc de rebrot s’enfila a 586 (+10), el dia que es detecta a Catalunya el primer cas de la soca britànica\tSanitat i Salut\n[ 7 de enero de 2021 ] Ciutadans fitxa Anna Grau com a número 2 per Barcelona el 14-F\tPolítica\n[ 7 de enero de 2021 ] Detingut com a presumpte autor de la mort d’un home al districte de Sant Andreu de Barcelona\tMossos.\nBusquen un conductor «kamikaze» que va provocar un accident amb ferits l’A-27 al Morell\n11 de marzo de 2019 Redacció\nEls Mossos d’Esquadra busquen un conductor «kamikaze» que va provocar un accident a l’A-27, al seu pas pel Morell, després de circular diversos quilòmetres en contra direcció. Com a conseqüència de l’acció disuasiva que va fer un conductor que es va trobar el vehicle de cara, va xocar contra la mediana. Els ocupants del cotxe van resultar ferits, publica «Diari Més».\nEls fets es van produir passades les 20 hores, quan un vehicle circulava que circulava per l’A-27 en direcció Tarragona es va trobar amb un altre cotxe que anava en direcció contrària. Per tal de no xocar frontalment, el conductor que viatjava amb la seva dona embarassada i el seu fill menor va haver d’esquivar el vehicle i va topar contra el mur de formigó de la via.\nCom a conseqüència de la topada, els tres ocupants van resultar ferits menys greus i van ser traslladats a l’Hospital Joan XXIII de Tarragona. L’altre conductor va fugir sense aturar-se i prestar auxili.\nLa dona embarassada va entrar a quiròfan pel perill de perdre la criatura, però finalment, tant ella com el bebé estan bé. El pare i el nen que també viatjaven al vehicle també estan bé. El SEM va enviar tres ambulàncies. Els Mossos d’Esquadra ha obert una investigació per localitzar el conductor escàpol.\nDetingut a Tarragona un adult que va convèncer a dotze menors perquè pugessin imatges pornogràfiques a Youtube\n5 de junio de 2017 Redacció\nAgents de la Policia Nacional han detingut un «groomer» (adult que fingeix ser un menor amb fins sexuals) a Tarragona i un altre a Valladolid, relacionats amb la inserció a Youtube d’imatges sexuals de 25 […segueix llegint]\nDetingut després de ser aturat per segon dia per circular ebri i sense permís al Tarragonès\n26 de enero de 2017 Redacció\nAgents de Trànsit dels Mossos van posar a disposició judicial a un home de 49 anys, veí del Vendrell, com un presumpte autor d’un delicte contra la seguretat del trànsit. Els fets van succeir durant el […segueix llegint]\nQuatre ferits a la terrassa d’un bar del barri de Bonavista de Tarragona després que un cotxe hagi perdut el control\n5 de abril de 2018 Redacció\nQuatre persones han estat hospitalitzades avui després que un vehicle hagi irromput a la terrassa on tres d’ells es trobaven, a la cruïlla del carrer Quatre amb la Vint, al barri de Bonavista. Pel que […segueix llegint]\nBèlgica torna a dir no a l’extradició de Lluís Puig a la justícia espanyola\nRenfe estableix limitacions de velocitat en línies AVE pel temporal\nL’Rt es manté en 1,47 però el risc de rebrot s’enfila a 586 (+10), el dia que es detecta a Catalunya el primer cas de la soca britànica\nCiutadans fitxa Anna Grau com a número 2 per Barcelona el 14-F\nDetingut com a presumpte autor de la mort d’un home al districte de Sant Andreu de Barcelona


Gruix de tall de la flama:\nPrecisió del posicionament de tall:\nLa màquina de tall de flames CNC ACCURL està especialment dissenyada per al tall de plaques metàl·liques, es caracteritza per una alta automatització i eficiència, un funcionament fàcil i un llarg temps de servei. Aquesta màquina de tall de plasma i flames CNC és una estructura de gantry amb sistema de doble impulsió, la mida de treball es pot personalitzar segons el requeriment. Es pot utilitzar per tallar acer al carboni, acer inoxidable i metalls no ferrosos en qualsevol gràfic 2d, per la qual cosa s'utilitza àmpliament en camps de tall metàl·lics.\nCarrils longitudinals amfitrions, guies lineals de dos eixos de precisió importats, transmissió horitzontal per extrusions i components d’alumini de precisió, estabilitat de la transmissió, alta precisió Pot tallar figures planes complexes per a la màquina de tall de flames i tall de plasma amb oxigen, sense desplaçar-se, sense tenir en compte les instal·lacions fixes. Àmpliament utilitzat en automoció, construcció naval, petroquímica, caldera i vaixell a pressió, maquinària d’enginyeria, maquinària lleugera i altres indústries, especialment per a la producció de masses de superfície i superfície contornejada.\nELS COMPONENTS ESTÀNDARDS\n1. Els traçaments longitudinals i transversals fan servir engranatges i cremallera d'alta precisió (classe 7 de precisió) per a la transmissió. Tant els longitudinals com els transversals, tots els carrils de guia de línies adoptats s’importen de Taiwan, Xina per garantir l’estabilitat en moviment, d’alta precisió, durada en l’ús i bon aspecte.\n2. El reductor és reductor d’engranatges planetaris per obtenir precisió en moviment i també equilibri.\n3. El sistema d’accionament prové del Japó unitat de servo importat de CA per a un moviment constant, una gamma més àmplia de transmissió de velocitat, curt temps d’acceleració.\nEl servoaccionador de CA és el MOTOR DE SERVEI AC PANASONIC DE SÈRIES CA JANPAN ACTUALITZAT\nNom: Sistema de tall CNC de pantalla de 7 polzades en color\nPantalla: Pantalla LCD d'alta resolució de 800 * 480 16000000 de 7 polzades d'alta resolució\nMemòria: 64M SDRAM\nPrograma d'espai d'usuaris: 256M\nFreqüència de rellotge del sistema 400MHZ\nUSB: interfície USB 1: 1 frontal\nTeclat: teclat de pel·lícula electrònica de PCB o teclat industrial estàndard\nCas: una estructura d'acer sencera completament blindada, realment pot aconseguir radiacions magnètiques anti-electro, antiestàtica i anti-interferències.\n2. Característiques principals\nTipus ACCURL PS - 3516\nnom del producte CNC Flame Cutter\nTaula de tall 3700 x 16800 mm\nAmplada de la màquina 5750 min-1\nDurada de la màquina 18200 mm\nAmplada de la taula 3700 mm\nDurada de la taula 14400 mm\nX traç de l’eix 4300 mm\nIctus de l’eix Y 16200 mm\nPes 20000 kg\nEtiquetes: màquina de tall automàtica de plasma, talladora de perfils de plasma


Cambrils apel·la a la convivència\nDescobreixen un Memorial per la Pau en record a les víctimes del 17-A || L’alcaldessa agraeix la tasca dels Mossos i dels equips d’emergència amb “menció especial” a Forn i Trapero\nCambrils va retre ahir homenatge a les víctimes dels atemptats terroristes del 17-A amb la inauguració d’un Memorial per la Pau i un breu acte institucional en el qual l’alcaldessa, Camí Mendoza, va apel·lar a la convivència i va agrair la tasca de policies i equips d’emergències després de la tragèdia.\nMendoza, l’única autoritat que va prendre la paraula durant l’acte davant de més d’un miler d’assistents, va iniciar-lo amb un record a Ana María Suárez, la saragossana de 67 anys que va ser disparada mortalment a Cambrils pels terroristes, després que prèviament un altre membre de la cèl·lula jihadista havia matat unes altres quinze persones a Barcelona.\nMendoza també va lloar comerciants, restauradors i veïns per “refugiar els que fugien”\nL’alcaldessa va expressar el seu suport a totes les víctimes dels atemptats i als seus familiars i amics i va destacar que “Cambrils és terra de pau, acollida i solidaritat”.\nAl passeig Marítim, davant el Club Nàutic, el president de la Generalitat, Quim Torra; els vicepresidents de la Generalitat, Pere Aragonès i del Parlament, Josep Costa; l’alcaldessa de Cambrils i les ministres Meritxell Batet i Reyes Maroto, van descobrir un Memorial per la Pau, consistent en un llosa amb un colom i amb el lema “Cambrils per la pau”, que es va instal·lar al lloc dels fets en record a les víctimes.\nL’alcaldessa va destacar la tasca que van efectuar el dia dels atemptats les forces policials i els equips d’emergències, però també comerciants, restauradors i veïns, que “van refugiar els que fugien”.\nMendoza va fer una “menció especial” a la gestió que van fer dels atemptats el major dels Mossos d’Esquadra Josep Lluís Trapero i l’exconseller d’Interior Joaquim Forn, cosa que va provocar els aplaudiments dels presents en l’acte i algunes esbroncades. “Hem de continuar caminant i de continuar construint una societat millor”, va remarcar l’alcaldessa.