Nico Roig, un home macabre\nEl barceloní presenta el tercer àlbum del seu projecte de cantautor, 'Vol,71'\nEl disc està entre dos territoris: el de cantautor i un de més ambiental, més proper a la teva faceta de músic experimental.\nNico Roig: Ho aconseguit una mica més que sigui un disc que es pugui escoltar de fons. El difícil de fer un disc que es pugui escoltar de fons és que hi hagi contingut. Necessites un ritme molt clar, i les dinàmiques han de ser semblants. A mi m'agrada canviar de dinàmiques i de ritme, i si això passa et desconcentra i et molesta. Segueixo amb la idea de fer-ne un que sigui plenament escoltable de fons i que si li pares més atenció també et pugui satisfer.\nBuscaves un tipus de so concret, oi?\nVolia allunyar-me d'aquesta proximitat de la guitarra i veu dels discos que havia fet fins ara, que eren molt de tu a tu, escoltes la persona com si estigués davant teu. Volia posar-me més lluny, i generar ambients molt més grans. Volia que el text fos allà, però que no semblés que t'agafo perquè m'escoltis. Si ho vols escoltar o fas, si no, tant és.\nAquesta voluntat de crear ambients més grans t'ha transportat a l'espai.\nM'agradava la idea de situar històries molt quotidianes i concretes en universos diferents, en diferents contextos físics. Per exemple, una cançó sota aigua calenta és diferent, passar-ho per un filtre. Podria haver sortit més el fons del mar, i s'ha quedat en una cosa d'un altre planeta, tot i que cap cançó del disc parla de l'espai. Tenia molt al cap com es deu viure amb una realitat diferent, molt pesada, per exemple. La música afecta el text com la gravetat afecta la vida en un planeta. Pots fer una lletra molt lleugera, però si li dones gravetat instrumental, el pes canvia. Volia jugar amb aquests contrastos. Per això a la portada hi surt un mesurador de la gravetat dels planetes.\nEn les teves lletres hi ha certa capacitat de detectar l'estranyesa, l'absurd, en allò quotidià, com si es veiés d'un altre planeta.\nLa distància em permet parles de drames com si els veiés des de fora. Sempre m'ha agradat molt el costat més decadent i brutal de les coses. De petits feia còmics d'assassins en massa. Durant molts anys, i encara em passa, la paraula 'cadàver' em provocava un atac de riure, i no sabia per què. La imatge del cadàver, la pèrdua d'identitat d'un cos quan mor, em semblava ridícul la posició en què et podies quedar, quan tu ja no ho decideixes, et pots quedar amb una cara molt ridícula, i amb qui t'està mirant es pot generar un doble input molt curiós. Aquests contrastos em surten.\nPerò tot i aquesta tendència al sinistre no abandones la quotidianitat, com la lectura freudiana que es fa de la castració a 'El gos'.\nNo vaig a provocar amb paraulotes. Totes les històries tenen una explicació dins d'elles mateixes. M'agrada tancar molt les històries, fer explícita la resolució que jo he trobat a un problema.\nQuè t'aporta fer de cantautor, en oposició a la teva faceta de músic improvisador?\nÉs un mitjà on puc inventar-me històries no musicals. Amb Os Meus Shorts puc desenvolupar un llenguatge més cinematogràfic on la música passa a un segon pla i la imatge és el més important. A banda de la música, sempre m'ha agradat escriure, i barrejar-ho en cançons és la manera més completa de mostrar-me. Per això he posat al projecte el meu nom. La resta tendeix a ser un laboratori. Amb les cançons m'agrada que tot quedi acabat. I d'alguna manera arribar a connectar amb gent molt diferent.\nVa ser un moment eureka, quan vas entendre que les cançons et permetien unir fer música amb escriure?\nQuè fort, perquè justament 'Eureka' (1999) és l'àlbum de Jim O'Rourke que va ser gairebé el que em va permetre entendre que es podien ajuntar les dues coses. Vaig començar fent cançons per a altres cantants en anglès, quan vivia a Brussel·les. Amb la Crappy Mini Band també feia cançons en anglès, però a partir d'un moment vaig començar a fer-les en català i vaig començar a explorar una zona molt més espessa, em va costar molt més, perquè el punt de detall a què arribes amb la teva llengua no l'havia viscut mai. Deuria ser un o dos anys abans de la publicació de 'Tonada del genoma humà' (2011).\nQuè t'ha passat des de 'Les dones macabres' (2013) fins ara que hagi pogut afectar el que ha acabat sent 'Vol. 71'?\nDesprés de 'Les dones macabres' no tenia molt clar si volia fer un altre disc de cançons. Va ser aleshores que vaig fer el segon àlbum d'Os Meus Shorts (2014). Va ser trobar aquesta sonoritat, aquest ambient, que el disc va sortir sol. No el vaig decidir gaire, va sortir. Aquest tercer disc com a Nico Roig me l'he pres més seriosament, és una aposta, li he dedicat més temps, amb els anteriors no vaig fer gaires concerts. Ara tinc ganes de prioritzar-ho perquè m'omple molt. Els projectes fins que no tenen vida en concert, jo no els puc jutjar. Hem de veure quin feedback té, i en tinc moltes ganes.


Luis Enrique: “Sóc optimista i estem on volíem estar” - FC Barcelona\nHomeFutbolPrimer EquipNotíciesLuis Enrique: “Sóc optimista i estem on volíem estar”\nLuis Enrique: “Sóc optimista i estem on volíem estar”\n“Hem fet un partit molt complet, hem controlat el joc i hem creat ocasions de gol prou clares davant un equip tancat”, destaca el tècnic asturià\nDe la victòria a El Molinón, Luis Enrique ha destacat la bona actuació davant un bon Sporting tancat en defensa: “Mitjançant la circulació de la pilota hem tancat l’Sporting a prop de la seva àrea, hem tingut les dificultats normals contra un equip que espera al contraatac i hem fet un partit molt complet”. “Hem controlat el joc –ha continuat Luis Enrique–, i hem creat ocasions de gol prou clares”.\nEls tres punts sumats conviden a tenir pensaments positius: “Sóc optimista davant qualsevol situació que es doni. En les deu últimes jornades els equips més necessitats de punts guanyaran partits però nosaltres estem on volíem estar”, ha explicat l’asturià.\nLes altres declaracions de Luis Enrique en roda de premsa són les següents:\nLes dianes de Messi i Suárez\n“Poder comptar amb Leo és un privilegi independentment del rival. El gol de Suárez ens ha donat tranquil·litat i ens ha vingut molt bé perquè ens ha posat dins el partit i, a partir d’aquell moment, hem patit menys”.\n“És evident que volem millorar en el llançament de penals, però tenim confiança en Luis, Messi i Ney, ja que són tres grans llançadors.\n“He vist l’Sporting molt bé, han jugat jugadors poc habituals però han competit molt bé. Nosaltres hem jugat molt seriosos, hem tingut un nivell bastant alt i això ens ha permès sumar els tres punts”.\n“L’Sporting ho està fent molt bé per salvar-se, fa moltes jornades que estan fora del descens, dependran d’ells mateixos i tenen l’afició donant suport”.\n“No sóc gaire sentimental, a Gijón vinc tots els estius i cada Nadal, i veig sovint la família. Trepitjar El Molinón és un plaer molt gran i, en general, ha estat una jornada molt bonica per a mi”.\n“El gol local arriba en una transició impecable i això és mèrit de l’Sporting, per com ha fet aquell contraatac. Ha estat un contraatac de llibre. A la segona meitat només n’hi ha hagut un més, però el rival també juga”.\nReconeixement per a Luis Enrique\nPitu Abelardo i Luis Enrique, els dos entrenadors i bons amics que aquest dimecres s’han enfrontat en les respectives àrees tècniques, han protagonitzat una imatge agradable a la sala de premsa. Ambdós asturians, compromesos amb la terra que els va veure créixer, han rebut un homenatge i han estat reconeguts com a Ambaixadors de ‘Gijón Ciutat Europea de l’Esport 2016’.\nSuárez referma la seva candidatura a la Bota d’Or


per Redacció - Fotografia: Ajuntament de Cervera 24/05/2012 00:00h\nCervera rendeix homenatge al pilot Marc Márquez| Redacció - Fotografia: Ajuntament de Cervera\nL’espai expositiu està situat al Museu Comarcal de Cervera, al número 15 del carrer Major, al nucli antic de la ciutat. Es tracta d’una exposició temporal de llarga durada, que estarà establerta al Museu un període mínim d’un any. Ocupa 120 metres quadrats i ha tingut un cost de 30.000 euros, que la Paeria finança amb el suport del Pla de barris.\nEstà dividida en tres àmbits: l'espai box, on s’exposa el treball d’equip, la preparació de la competició i de la moto i el màxim moment de concentració previ a l’inici de la carrera; l'espai circuit, que serveix a partir del circuit de Montmeló per anar seguint la trajectòria del jove pilot (inicis, debut a la velocitat, pilot de 125 cc campió del món i pilot de Moto2); i veu pròpia, un espai més personal on es mostra el Marc, la seva ciutat, Cervera, i la seva gent.\nLes persones interessades en visitar l'exposició poden fer-ho de dimarts a dissabte de 10.30 a 14.00 hores i de 17.00 a 19.00 hores; i els diumenges de 10.30 a 14.00 hores. Els dilluns està tancada. El preu de l'entrada és de 3 euros.\nIÃ±aki Gabilondo, investit honoris per la Universitat de Lleida\nCol·lisió entre dos turismes a l'avinguda Alcalde Porqueres


Tres activistes de Femen es treuen la samarreta al congrés en favor de l'avortament - VilaWeb\nDimecres 09.10.2013 09:28\nTres activistes de Femen es treuen la samarreta al congrés en favor de l'avortament\nTres activistes de l'organització Femen han irromput en la sessió de control d'avui al matí en el congrés espanyol, s'han tret la samarreta i han cridat 'L'avortament és sagrat'. L'acció ha passat mentre intervenia el ministre de Justícia, Alberto Ruiz Gallardón, que impulsa una reforma restrictiva de la llei de l'avortament.\nLes tres joves, que eren a la tribuna de convidats, han esperat a la primera intervenció de Gallardón per cridar 'l'avortament és sagrat' entre aplaudiments d'alguns diputats d'IU i les queixes dels del PP. Han estat expulsades pels membres de seguretat de la cambra. El president del congrés, Jesús Posada, ha demanat als serveis de la cambra que actuessin 'amb cura'.\nMoltes entitats i experts han pres una posició contrària al pla de modificació de la llei de salut sexual i reproductiva i de la interrupció voluntària de l'embaràs que vol aprovar el govern espanyol, perquè voldria dir tornar a supòsits anteriors a la reforma del 2010 i podria deixar sense cobertura legal 100.000 dones de les 120.000 que anualment interrompen l'embaràs. Algunes d'aquestes associacions alerten que la reforma de Gallardón pot fer créixer els avortaments clandestins i insegurs, a més dels viatges a l'estranger per a avortar.


L'hospital de Blanes implanta un sistema d'enviament d'SMS per informar als familiars d'un pacient que entra a quiròfan | La Clau -Revista gratuïta del Maresme L'hospital de Blanes implanta un sistema d'enviament d'SMS per informar als familiars d'un pacient que entra a quiròfan. És el primer centre hospitalari de comarques gironines en fer-ho\nL’hospital de Blanes implanta un sistema d’enviament d’SMS per informar als familiars d’un pacient que entra a quiròfan\nPublicat el 28/07/2019\nÉs el primer centre hospitalari de comarques gironines en fer-ho i té com a objectiu reduir l’angoixa dels acompanyants en l’espera\nL’hospital comarcal de Blanes (Selva) ha implantat aquest juliol un sistema d’enviament d’SMS a les famílies de pacients quan entren a quiròfan en una operació programada. És el primer de la regió sanitària de Girona en posar-ho en marxa i ja s’ha demostrat que redueix l’angoixa i ansietat dels familiars durant les llargues esperes.\nLa mesura s’emmarca en el projecte de digitalització del procés quirúrgic que s’està duent a terme a la corporació i permet mantenir informats als familiars mentre dura la intervenció. En total, s’envien fins a quatre missatges al mòbil de manera que es té informació cada vegada que el pacient canvia d’ubicació dins l’àrea quirúrgica. “Està molt bé perquè et mantenen informats en tot moment”, assegura la dona d’un pacient operat al centre hospitalari.\nEn José Antonio és un veí de Lloret de Mar a qui han operat del maluc. Quan surt del quiròfan, un infermer acosta un lector a la polsera que porta per entrar les dades al sistema i automàticament s’envia un missatge a la seva família on es diu que ‘ja ha sortit de l’àrea quirúrgica’. És el quart missatge que s’envia al mòbil de la seva dona, la Dolores, des que ha entrat a les 7.47 del matí. “Està molt bé perquè et mantenen informats en tot moment i orienta a les famílies” de com va tot, afirma satisfeta. Una tranquil·litat que també rep el mateix pacient abans d’entrar a quiròfan perquè sap que el seu entorn estarà al cas de com va tot.\nUn equip multidisciplinari, format per personal d’infermeria, anestèsia i informàtica, ha treballat en aquesta nova eina. Segons explica Joaquim Nogueras, metge anestesista de la Corporació de Salut del Maresme i la Selva, aquesta mesura s’inscriu en el projecte de digitalització del procés quirúrgic amb un sistema informàtic que permet “millorar el control dels processos quirúrgics amb nous protocols i també millorar la seguretat del pacient”. I un dels punts clau, afegeix, és el seguiment centralitzat del pacient en tot el circuit quirúrgic que permet traslladar la informació de forma immediata als familiars.\nAmb l’enviament d’aquests SMS s’aconsegueix reduir l’angoixa i ansietat dels acompanyants o familiars que esperen mentre dura l’operació. La cap d’àrea d’infermeria de quiròfan del centre, Elena Buxeda, subratlla que són intervencions que poden allargar-se hores i així “tenen molta més llibertat i es poden moure sabent en tot moment en quina situació està el seu familiar”.\nPer ara, aquests missatges només s’activen en pacients d’operacions programades però no es descarta en un futur incorporar més serveis assistencials. Aquest sistema s’ha implantat sobretot en els hospitals de tercer nivell (els que són altament tecnificats). El de Blanes és el primer en fer-ho a la regió sanitària de Girona.\nFoto: En primer pla una familiar amb el mòbil i al fons el pacient en una imatge a l’hospital de Blanes (Selva) el juliol del 2019


Girona és l'onzena província on és més probable patir un robatori a la llar - Diari de Girona\nGirona és l'onzena província on és més probable patir un robatori a la llar\nUn estudi de les companyies asseguradores destaca que hi ha un 15,6% més de possibilitats de patir aquest fet delictiu · El cost del que els lladres sostreuen en una casa gironina és més baix que la mitjana de l'Estat i se situa en els 1.926 euros\neva batlle 12.09.2017 | 07:05\nLa província de Girona és l'onzena on hi ha més probabilitat de patir un robatori a la llar. Així ho demostra un estudi de les asseguradores Unespa sobre l'any 2016 a Espanya.\nEn aquest informe es destaca que a les comarques gironines hi ha un 16,5% més de probabilitat de patir un delicte d'aquesta tipologia. El primer lloc de les zones de l'Estat amb més perill que els lladres violentin un domicili és Múrcia amb un 44,2% i i Toledo, un 43,3%. A l'extrem contrari, hi ha les províncies Lugo (-65,3%), Sòria (-60,2%) i Astúries (-57,9%) on la possibilitat de patir un robatori és molt més baixa.\nUn altre punt destacable sobre els robatoris a la llar de l'estudi anual de les asseguradores sobre les assegurances patrimonials i en aquest cas dels robatoris a les llars és la mitjana del cost d'un robatori. La mitjana espanyola és de 2.150 euros per cada fet delictiu d'aquesta tipologia en un domicili assegurat. `\nHi ha però zones on aquesta xifra encara és molt més elevada. Per províncies, cal dir que Lleó és el punt d'Espanya on les asseguradores han de pagar més que és de 3.536 euros de despeses i la segona província és Barcelona amb 3.153 euros.\nEn aquesta llista, les comarques de Girona se situen en el lloc 15 de tot Espanya. Aquí, de mitjana, les asseguradores han de pagar 1.926 euros per robatori a la llar. Hi ha però punts d'Espanya on encara és més baixa la xifra com són les províncies de Càceres amb 875 euros; Astúries, amb 949 euros, i Ciudad Real, amb 972.\nL'impacte del robatori\nL'altre aspecte que l'informe ressalta sobre els robatoris a la llar és l'impacte que tenen. És a dir, que sí els lladres "han fet neteja" i s'ho han emportat gairebé tot que suposaria un 100% d'impacte o bé, han generat menys impacte sostraient menys objectes, aquí la mitjana seria del 20 al 30% d'impacte.\nA Girona aquest indicador és força baix, és del 24% i per tant, l'impacte dels robatoris es podria considerar baix. Tot i això, se situa al lloc 28 de totes les províncies de l'Estat. Per comunitats autònomes cal destacar que Catalunya ocupa el primer lloc, amb un 92% d'impacte i per tant, on els robatoris serien més durs per a les famílies. Per províncies en canvi, el cim de la llista està ocupat per Lleó, província on els robatoris a la llar tenen un 127% d'impacte, seguida de la de Barcelona, amb un 103%. En canvi el País Basc és on els robatoris tenen menys violència amb xifres que es troben per sota del 90% negatiu com ara a Guipúscoa.\nAquest estudi ha analitzat més de 100.000 robatoris que s'han produït en 11 milions de llars. I també desmunta alguns mites com ara que els caps de setmana són els dies amb més robatoris o que l'estiu és l'època estrella dels lladres. Segons l'informe, el dimarts és el dia que se'n van detectar més l'any passat i que si bé a l'estiu hi ha molts robatoris, els altres mesos també se'n reparteixen i diu que no existiria tant l'estacionalitat.\nPel que fa al dia que va haver-hi més robatoris de l'any va ser el 5 de gener, quan se'n va produir un cada minut i 54 segons en un domicili.


Un rumb per a Barcelona - Línia Nou Barris\nElisenda Alamany, ERC Barcelona|2020-09-25T12:13:04+02:0025 setembre 2020|Línia Nou Barris\nHan passat tres mesos des que es va acabar l’estat d’alarma i mig any des que el coronavirus va impactar amb força a Barcelona. La ciutat ha canviat molt durant aquests mesos i segurament els reptes que estaven pendents abans de la pandèmia s’han accelerat encara més.\nL’escenari actual que ens deixa la crisi del coronavirus és una ciutat amb una fractura social important on es requereix actuar contra les desigualtats, posar-hi recursos, descentralitzar decisions a cada districte i personalitzar les respostes des de la institució. Posar eines i accelerar processos que ens permetin capgirar situacions de vulnerabilitat, així com evitar que aquesta fractura creixi i deixem milers de barcelonins i barcelonines a la deriva.\nTambé urgeix posar en pràctica polítiques d’impuls econòmic que revitalitzin i rellancin l’economia barcelonina. No ens podem permetre que el petit comerç, els autònoms i les empreses locals encarin tantes dificultats durant aquesta crisi. En altres moments, a Esquerra Republicana hem parlat de la importància de la digitalització i de propostes que hem acompanyat des de la institució per adaptar el comerç a les noves necessitats. També hem treballat sobre el repte de trobar un equilibri en l’àmbit del turisme entre un evident sector estratègic de la ciutat i del país amb una ciutat on es pugui viure. Avui, per exemple, ja veiem la reconversió de molts habitatges d’ús turístic a mans de famílies barcelonines i celebrem que tiri endavant la nostra proposta per regular aquest sector a Barcelona.\nDes de fa força anys, Barcelona es ressent de la falta de projecte\nEspecialment després de la pandèmia el que ens demanarà la ciutadania serà la capacitat de gestionar bé, de saber donar respostes personalitzades a una societat cada vegada més complexa i de poder adaptar l’agenda de polítiques públiques a una realitat cada vegada més canviant. La responsabilitat de les institucions hauria de ser garantir una gestió de la crisi de la pandèmia diferent de com ho vam fer després de la crisi del 2008. No només amb més recursos, sinó amb canvis estructurals que passen, per exemple, per afrontar un canvi en el model de mobilitat de Barcelona amb propostes sòlides i solvents que connectin amb l’àrea metropolitana i el conjunt de país superant els pedaços o ocurrències del govern municipal actual; per un pla de seguretat i convivència amb mesures i eines del segle XXI; o encarar de forma global, amb actors públics i privats, el problema de l’habitatge.\nMalauradament, el que hem vist durant aquests mesos en el govern de la ciutat ha estat confusió en els interessos de la ciutat i poca claredat en la prioritat de les accions a desenvolupar (recordem recursos innecessaris abocats a concerts als terrats que no van fer-se o campanyes de publicitat qüestionables), rectificacions constants (en l’àmbit de mobilitat i espai públic), poca transparència (rebuig d’una auditoria política de contractacions durant l’estat d’emergència), un govern dividit en qüestions estratègiques com en les polítiques d’habitatge i una ciutat que no tenia qui la defensava (recordem la subhasta de locals del Front Marítim per part de l’Estat).\nCal superar l’etapa de les grans proclames per passar a la realitat\nRas i curt: aquest és el govern de les bones intencions, però no és un govern ambiciós o que sàpiga executar els seus propòsits amb eficiència i celeritat per obtenir solucions. Per això, cal superar l’etapa de les grans proclames i les bones intencions per passar a la realitat.\nDes de fa força anys, Barcelona es ressent de la falta de projecte. D’un horitzó que costa de veure, d’un sentit que orienti el rumb del dia a dia del govern de la nostra ciutat. Especialment després de la pandèmia, la gent ja no es conforma amb persones noves a la institució, pel simple fet de ser noves, sinó que demana persones que sàpiguen donar resposta a les seves demandes i necessitats. Que vagin més enllà de les bones intencions, de fer-se les preguntes correctes o de les accions simbòliques.\nBarcelona demana arromangar-se per treballar de la mà d’altres institucions, per oferir respostes efectives a qüestions com l’accés a l’habitatge, el model turístic, la mobilitat, la seguretat, l’economia, el comerç, etc.\nL’escenari post-Covid dibuixa un panorama complex de governar i haurem de gestionar els efectes d’una nova crisi quan encara arrossegàvem els impactes sense resposta de la crisi de fa una dècada. Les ciutats hauran de ser capaces de definir estratègies que donin respostes integrals als reptes que planteja la nova realitat. I es farà més necessari que mai oferir noves respostes, innovar en les formes de governança i disposar d’un lideratge institucional que, els darrers anys, Barcelona no ha tingut. En aquest sentit, serà imprescindible governar més en xarxa des d’un fort lideratge institucional i allunyar-nos dels plantejaments d’ocurrències, tancats, i curts de mires que hem vist fins ara.


Nou govern pel Consell Comarcal del Maresme\nLa reedició del tripartit CiU, PSC, ERC al Consell Comarcal del Maresme ja és una realitat. Els partits han arribat a un acord fins a final de mandat després que CiU decidís prescindir del PP, qui ha estat el seu soci des de l'any 2011. Els detalls de l'acord s'explicaran avui divendres en roda de premsa.\nSegons l'ACN, els socialistes assumiran l'àrea de Promoció Econòmica i la segona vicepresidència, fins ara en mans del PP. D'altra banda, es crearà la tercera vicepresidència per donar visibilitat a ERC en el nou govern. Els republicans també assumiran algunes responsabilitats que fins ara tenia CiU a partir de la segregació d'algunes de les competències de l'àrea de Benestar Social.


Usuari Discussió:Locel - Viquitexts\nHola Locel!, sigueu benvingut a Viquitexts.\nHola Locel, benvingut/benvinguda! I gràcies per les teves contribucions. :) -Aleator 00:03, 26 març 2011 (CET)\nVolem publicar un llibre[modifica]\nEnguany és el centenari del naixement de Trinitari Fabregat i volem publicar la seua novel·la Jardins ignorats. Els hereus ens han donat permís. Podem publicar-la a Viquitexts? Necessitem alguna mena d'autorització?\nHola Locel! En principi no es pot publicar-la a Viquitexts per què l'autor fa menys de 70 anys que ens va deixar. Si l'obra s'allibera al domini públic o bé es protegeix amb una llicència lliure compatible amb la de Viquitexts, llavors sí, però cal tenir autorització. L'autorització consistiria en una declaració escrita (digitalment, en un correu electrònic) en la qual el tenidor dels drets d'autor (familiars, editorial, autor...) deixin explícit que l'obra queda amparada sota la llicència CC-BY-SA 3.0 (què és la de Viquitexts i les obres que hi conté). Cal tenir present que aquesta llicència permet que qualsevol pugui reeditar l'obra i fer-ne profit econòmic sense retre comptes a ningú. Un cop aconseguida l'autorització (amb un correu electrònic semblant al que hi ha a Viquitexts:Permisos de còpia), caldria remetre-la a l'equip que supervisa les autoritzacions (info-ca@wikimedia.org) i esperar el seu vist-i-plau. Salutacions! -Aleator 10:40, 5 oct 2012 (CEST)\nGràcies per la resposta i per la rapidesa. Ens posarem en contacte amb els hereus i li farem la proposta.--Locel (discussió) 18:09, 5 oct 2012 (CEST)\nObtingut de «https://ca.wikisource.org/w/index.php?title=Usuari_Discussió:Locel&oldid=50640»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 5 oct 2012 a les 18:09.


tema 5  | Economia política. (UdG) | Unybook\nTEMA 5: PRODUCCIÓ I COSTOS. LES EMPRESES EN ELS MERCATS COMPETITIUS 5.1 costos comptables i econòmics Objectiu d’una empresa: Maximitzar beneficis Benefici = Ingrés total (IT) – Cost Total (CT) Ingrés total: Quantitat rebuda per la venda de la producció Cost total: valor de mercat dels factors (productes intermedis, treballadors, màquines) utilitzats en la producció Des del punt de vista de l’economista, el cost de producció d’una empresa inclou tots els costos d’oportunitat.\nEls costos d’oportunitat d’una empresa a vegades són evidents (costos explícits) i a vegades no (costos implícits).\n Costos explícits: Costos dels factors que exigeixen un desemborsament de diners.\n Costos implícits: Costos dels factors que no exigeixen un desemborsament de diners Pensem en l’exemple del cost del capital:  Consideraria un economista que els interessos que deixen de percebre’s per capital financer invertit en una empresa són un cost de producció?  Els comptabilitzaria el comptable de l’empresa? I si parléssim dels interessos pagats al banc per un préstec que es va demanar pel negoci? Atès que els economistes i els comptables calculen els costos de forma diferent, també els beneficis (diferència entre IT i CT) es calculen de forma diferent  Benefici econòmic: IT menys CT, inclosos tant els costos explícits com els implícits  Benefici comptable: menys cost explícit total IT 5.2 La producció i els costos Examinem la relació entre el procés de producció de l’empresa i el seu cost total.\nExemple Pensem en la fàbrica de galetes Supòsit: El factor és FIX (supòsit realista a curt termini), i el factor treball és variable: per alterar el nivell de producció només pot modificar-se el nombre de treballadors.\nFunció de producció: Hi ha una relació entre la quantitat de factors i el nivell de producció. Estableix la quantitat de producte que pot obtenir-se amb cada combinació de factors de producció, suposant que s’utilitza el mètode més eficient de producció.\nNº treballadors Galetes / h 0 0 Producte del treball marginal Cost de fàbrica 30 Cost treballador 0 de Cost total factors 30 30 10 40 30 20 50 30 30 60 30 40 70 30 50 80 50 1 50 40 2 90 3 120 30 20 4 140 10 5 150 PRODUCTE MARGINAL: Augment que experimenta la producció amb una unitat més del factor.\nPRODUCTE MARGINAL DECREIXENT: El producte addicional que aconsegueix un nou treballador (el seu producte marginal) disminueix conforme augmenta el nombre de treballadors utilitzats (mantenint fix el factor capital) d De la producció als costos...\nAtenent la relació entre els producció i costos, veiem que és bàsica en la presa de decisions per part de les empreses.\n5.3 Les diferents mesures del cost COST FIX: No varia amb la quantitat produïda (CF) COST VARIABLE: Varien amb la quantitat produïda (CV) Cost total (CT): CT = CF + CV COST TOTAL MITJÀ: Cost Total / Quantitat (Q) CTMe = CT / Q COST MARGINAL: Canvi en el cost total / canvi de la quantitat CM = ΔCT / ΔQ (generalment ΔQ = 1) Noteu que: 1. El cost marginal augmenta amb la quantitat produïda, a causa de la llei dels rendiments decreixents (o producte marginal decreixent) 2. El CTMe té forma d’U. Això és conseqüència del fet que el CTMe reflecteix la forma tant del cost fix mitjà (que sempre disminueix) com del cost variable mitjà (que normalment augmenta amb el nivell de producció, a causa del producte marginal decreixent).\n3. Relació entre el cost marginal i el cost total mitjà: a. Sempre que el cost marginal és menor que el cost total mitjà, aquest últim és decreixent.\nb. Sempre que el cost marginal és major que el cost total mitjà, aquest últim és creixent.\nPer tant, la corba del cost marginal talla la corba de cost total mitjà en el punt mínim d’aquesta.\nLes corbes de costos representatives. Són les corbes anteriors representatives de la realitat? En general, les empreses solen ser una mica més complicades.\nEn concret, moltes empreses, el PM decreixent no apareix des del primer treballador, sinó que tenen un PM creixent al principi que, a partir d’un punt, comença a decréixer.\nLa combinació de producte marginal creixent i després decreixent també dóna a ala corba de cost variable mitjà una forma de U. Es mantenen les 3 propietats més importants: El  cost marginal acaba augmentant quan s’incrementa la quantitat de producció  La corba del cost total mitjà té forma d’U  La corba de cost marginal talla la corba de cost total mitjà en el punt mínim 5.4 Les empreses en els mercats competitius 5.4.1 El significat de competència MERCAT COMPETITIU: Mercat en el qual hi ha molts compradors i venedors que intercanvien productes pràcticament idèntics, per la qual cosa cadascun és preu – acceptant (no pot afectar individualment el preu de mercat, sinó que el pren com a donat).\nA més, les empreses poden entrar o sortit lliurement del mercat.\n5.4.2 L’ ingrés d’una empresa competitiva Recordem que: Bº = IT – CT Sabem que: IT = P x Q Una empresa en competència perfecta, com que és petita en comparació al marcat, considera que el preu depèn de la situació del mercat. El preu no depèn de la quantiat que l’empresa produeixi i vengui.\nA una empresa pot interessar-li la resposta a les preguntes següents:  Quant s’ingressa de mitjana per cada unitat produïda i venuda? Ingrés mitjà  Quin ingrés addicional s’aconsegueix si es produeix una unitat més? Ingrés marginal INGRÉS MITJÀ: Ingrés total dividit per la quantitat venuda INGRÉS MARGINAL: Variació que experimenta l’ ingrés total que es ven una unitat més.\n5.4.3 La maximització dels beneficis i la corba d’oferta de l’empresa competitiva - Mentre l’IM sigui superior al CM, elevar la producció augmenta els beneficis - Mentre l’IM sigui inferior al CM, reduir la producció augmenta els beneficis - Només quan IM = CM l’empresa no pot augmentar els seus beneficis.\nLa recta de preus és horitzontal perquè l’empresa és preu – acceptant: el preu del seu producte és el mateix independentment de la quantitat que decideixi produir.\nEn el cas d’una empresa competitiva: P = IMe = IM L’empresa maximitza beneficis quan IM = CM. Atès que en el cas d’una empresa competitiva P = IM, la maximització de beneficis s’aconsegueix quan P = CM Per tant: En general. La condició de maximització de beneficis és: IM = CM En competència perfecta, atès que P = IMe = IM, podem escriure la condició anterior com: P = CM LA DECISIÓ A CURT TERMINI DE TANCAR: En algunes circumstàncies, l’empresa pot preferir tancar. Distingir entre: - TANCAMENT: Decisió a curt termini de no produir gens durant un príode de temps determinat - SORTIDA DE MERCAT: Decisió a llarg termini d’abandonar el mercat.\nSi l’ingrés que s’obtindria produint no cobreix els costos variables de producció, l’empresa tanca (deixa de produir temporalment).\nTancar si IT < CV O bé: Tancar si P < CVMe És a dir, una empresa decideix tancar si el preu del bé (el que ingressa per unitat) no cobreix els costos variables per unitat (o costos variables mitjans).\nEls cost fix no entra en consideració ja que l’ha d’assumir tan si tanca com si no.\nLa corba d’oferta (a curt termini) de l’empresa competitiva és la seva corba de cost marginal a partir del punt en què el preu es troba per sobre del cost variable mitjà (segment de la corba de CM per sobre del punt de tancament).\nEn aquesta anàlisi es considera que els CF a curt termini són COSTOS IRRECUPERABLES: costos que ja s’han compromès i que no poden recuperar-se i, per tant, són irrellevants en la presa de decisions.\nLa mesura gràfica dels beneficis de la empresa competitva.\nRecordem: Beneficis = IT – CT Podem escriure: Beneficis = (IT/Q – CT/Q) x Q És a dir: Beneficis = (P – CTMe) x Q 5.4.4 Entrada i sortida en un mercat competitiu: La decisió de sortit o entrar en el mercat és una decisió de llarg termini.\nPer tant, si l’ ingrés que obté produint és menor que els seus costos totals, l’empresa decidirà sortir del mercat, en el llarg termini.\nEconomia politica - TEMA 5 (2015) Apunte


La immensa majoria de les llars presenten problemes ambientals que estan relacionats amb la tecnologia quotidiana i amb els materials de construcció i decoració. Aquests problemes afecten la salut de les persones que hi viuen.\nDes de Biohabita! mesurem els paràmetres físics que determinen el grau de salut que tenen els nostres habitatges i els nostres espais de treball. Els mesuraments es fan a càrrec de persones formades i seguint protocols establerts amb l’objectiu d’obtenir dades objectivables i contrastables.\nFactors que determinen la salut\nQualitat de l’aire i paràmetres tèrmics\nHistòricament els edificis es construïen amb materials directament trets de la natura, amb un processat mínim. En aquests darrers temps s’han introduït massivament als edificis els materials anomenats de síntesi, artificials, responsables de l’aparició de contaminants a l’aire interior dels edificis. Actualment es considera que les persones passen el 90% del temps en espais interiors, fet que provoca que les característiques dels interiors (temperatura, humitat, etc.) passin a tenir una importància cabdal.\nBiohabita! proposa una estratègia de 3 estadis. Primer, una campanya de mesuraments de la qualitat de l’aire i factors que afecten l’ambient interior (temperatura, humitat); segon, la redacció d’un informe descriptiu i analític dels resultats amb una proposta de sanejament; i tercer, es dóna l’opció de la direcció d’obra dels treballs per a executar la proposta de sanejament.\nEls mesuraments segueixen el protocol Standard der Baubiologischen Messtechnik SBM 2015 de l’Institut für Baubiologie + Nachhaltigkeit (IBN)-Institut Espanyol de Baubiologie (IEB). Els mesuraments seran presos per un Especialista en Mesurament de Radiacions oficial de l’IBN-IEB.\nAuditoria de qualitat de l’aire\nMesurament de microbiologia\nEn l’àmbit de la tecnologia, dues de les fonts de problemes més generalitzades són la comunicació sense fil i els camps electromagnètics provocats per l’electricitat. Ambdues situacions les podem trobar pràcticament al 100% dels nostres espais de treball. Si tenim en compte la nostra experiència en mesuraments, els valors detectats sempre han estat molt elevats i per sobre de les recomanacions de salut de l’Institut Espanyol de Baubiologie.\nBiohabita! proposa una estratègia de 3 estadis. Primer, una campanya de mesuraments d’electro-contaminació; segon, la redacció d’un informe descriptiu i analític dels resultats amb una proposta de sanejament; i tercer, es dóna l’opció de la direcció d’obra dels treballs per a executar la proposta de sanejament.\nMesurament complet d’electrocontaminació\nMesurament de baixes freqüències\nMesurament d’altes freqüències\nMesurament de gas radó\nUn flux de càrregues elèctriques i camps electromagnètics naturals emanen del subsòl interactuant amb els processos biològics i influint en la salut dels éssers vius que habiten el planeta. Aquests fluxos són generats pels minerals amb processos interns de desintegració radioactiva, per factors relacionats amb l’electromagnetisme de la Terra i per les continues diferències de potencial elèctric entre l’escorça terrestre i l’atmosfera ionitzada\nque l’envolta. Son les anomenades radiacions naturals provinents del subsòl. Qualsevol solar o zona sobre el terreny presenta aquest tipus de radiacions. S’han d’evitar les llargues estades sobre la vertical de zones amb intensa o pertorbada radiació natural.\nBiohabita! proposa una campanya de mesuraments combinats de radioactivitat i de camp magnètic continu per identificar la posició d’aquestes pertorbacions geofísiques.\nMesurament de pertorbacions geofísiques\nEl radó és un gas radioactiu d’origen natural que pot trobar-se en altes concentracions als espais interiors com els habitatges i els llocs de treball. És una de les principals causes de càncer de pulmó.\nAlguns terrenys, en funció de la seva composició mineral, emanen gas radó que pot infiltrar-se a l’interior dels edificis i acumular-se als espais interiors. L’aigua també pot contenir radó.\nExisteixen mètodes provats, duradors i costeficients per prevenir la infiltració de radó als habitatges nous i reduir la seva concentració en el cas dels habitatges existents.\nLes seves concentracions en els espais interiors es poden mesurar fàcilment amb un petit detector passiu.\nBiohabita! proposa una campanya de mesuraments per detectar la presència de gas radó, un informe analitzant-ne els resultats i una proposta d’accions de protecció en el cas de resultat necessaris.


Torre de Granadella – Camarles / Baix Ebre | Catalunya Medieval\nTorre de Granadella\nTorre de Granadella – Camarles / Baix Ebre\nSituació: Dins de Camarles, població i municipi del mateix nom, a la comarca del Baix Ebre – (Tarragona).\nEstat: Conservada. Està dins d'una finca closa per un filat, tancat amb un cadenat. Desconeixem el tipus de propietat i si és visitable. Còmode aparcament als voltants.\nAccés - Visitada el 29/02/2008:\nProcedents de la carretera N-340 , hem entrat a la població per la carretera local TV-3409. Ja dins del poble, hem trobat un cartell anunciant aquesta construcció. Ens ha ajudat a localitzar-la, la visió d'uns pins a la llunyania, (estranya visió en aquesta zona ...), doncs és dins d'una zona arbrada.\nLocalització: N 40 46 03 E 0 39 45 - Altitud: 29 m. aprox.\nAltres: De la pàgina web Patrimoni.Gencat, ens complau extreure la següent informació (Maig 2016):\nTorre de planta quadrangular al costat de la casa dels Jordà (del segle XIX) i una església (segle XIX-XX).\nFa uns 16 metres d'alçada.\nConsta de planta baixa i tres pisos i és rematada amb un terrat.\nAl nivell de la segona planta, el mur que toca les altres edificacions està foradat per fer un pas de comunicació i es va construir una escala d'obra que va suposar la reducció de les estances i enderrocar part dels sostres.\nOriginàriament l'accés a la torre es feia per una porta, encara visible, situada al primer pis; és d'arc de mig punt adovellada.\nMés endavant es va obrir una altre porta, molt semblant a l'anterior, a la planta baixa; uns graons porten a aquesta porta.\nLa planta baixa està coberta amb volta de pedra.\nEn tota la torre s'obren algunes espitlleres i finestres petites.\nLes parets estan fetes de carreus de pedra poc desbastades excepte els angles que són fets amb carreus més grans i treballats; els darrers dos metres estan fets amb un aparell constructiu molt irregular així que possiblement va ser afegit amb posterioritat.\nL'església que hi ha enganxada a la torre és d'una sola nau amb contraforts a l'exterior i la teulada a dues aigües.\nLa casa principal és de planta quadrada, conta de planta baixa i pis i està totalment feta de pedra.\nLa primera menció del terme de Granadella és de gener del 1153.\nUn any després, el comte de Barcelona Ramon Berenguer IV donà la Granadella al bisbe Gaufred i als canonges de Santa Maria de Tortosa.\nEl 25 d'octubre de 1163, els Montcada lliuraren els drets que tenien a la Granadella al bisbe i als canonges de Tortosa.\nLa documentació medieval esmenta indistintament el castell i la torre de la Granadella, la qual cosa crea confusió en lo que realment va ser.\nAl segle XIV, la Granadella restà vinculada a la casa Jordà de Tortosa, fins al segle XIX que passà al marqués de la Roca."\nTot i que ni en aquesta pàgina, ni en una altra de la Diputació de Tarragona, s'esmenta mínimament, sembla ser que aquesta edificació ha estat la torre nº 46 de la línia de torres de Telegrafia òptica militar, de la línia de Barcelona, tram València - Barcelona.\nTorre de Camarles\nPaisatges del Baix Ebre\nBaix Ebre : Veure en un mapa més gran.\nPublicat el 6 gener 2012 per Ricard\tdins de Baix Ebre amb l`etiqueta Bé Cultural d'Interès Nacional, Catalunya, Edificació segle XIII, Tarragona, Telegrafia òptica, Torres .


Acabeu d'entrar en la "Introducció a la literatura digital". En cap moment intentarem establir un combat amb la literatura tradicional (en paper). Ens interessa la literatura, tota, més enllà de fronteres nacionals i de períodes concrets. Ens interessa la literatura com a art i també com a joc. Ens interessa la literatura com a reflex de la societat que la produeix. És per això que ens interessa la literatura digital. Un estil-gènere-tipologia nou? Ja ho veurem.\nLa societat digital, la societat de la informació i del coneixement, la societat en què vivim varia constantment, evoluciona en paral·lel a (en realitat impulsada per) les innovacions tecnològiques. Aquest concepte abstracte d'innovació tecnològica, que sovint va associat al món empresarial, va trencar fronteres amb l'aparició del PC i del programari d'ús no professional. I tot això a un cost molt baix; tot i el preu d'equips informàtics, penseu en l'augment constant de prestacions i en la davallada de preus des dels anys 80 del segle passat fins a l'actualitat. Qui se'n podia permetre un? Ara la batalla no és per l'adquisicó del terminal sinó pel preu/qualitat de l'amplada de banda de connexió a Internet.\nAquesta democratització tecnològica (de fet només al que anomenem primer món, i dins d'aquest a un sector) ha comportat que moltes tasques quotidianes hagin passat a un entorn digital (compres, aprenentatge, relacions socials). I la literatura no ha estat una excepció.\nEn aquesta introducció veurem què és la literatura digital, una literatura en transformació. Empeltar l’ADN dels bits en l’arrel de la literatura pot crear tota mena d’éssers/obres de difícil descripció. Però sovint amb l’interès d’un procés que no sabem cap a on va. En un món on l’evolució tecnològica és constant, les tipologies textuals que li són associades també.\nEstem davant d'una generació d’híbrids (les noves textualitats) que ens donen informació dels elements que els constitueixen, que ens obliguen a plantejar-nos nous dubtes, analitzar noves realitats des d'una òptica diferent. És la perplexitat davant la transformació. Som com Jeff Goldblum a La mosca (de David Cronenberg), on interpreta un jove i revolucionari investigador que per error posa en contacte el seu ADN amb el d’una mosca. Els espectadors assistim a la transformació en directe, amb una barreja de perplexitat, por i expectació.


Dragged Across Concrete: Oportunament despietada – Esteve Plantada\nQui li havia de dir a S. Craig Zahler que el seu tercer llargmetratge, Dragged Across Concrete (2018), arribaria a les pantalles catalanes en plena (i furibunda) reivindicació del Black Lives Matter, just ara que als Estats Units s’ha encès la revolució: contra els abusos racistes del cos policial i contra les agressions sistèmiques a les minories. No hi podem deixar de pensar en tot moment, des de l’escena de presentació dels personatges interpretats per Mel Gibson i Vince Vaughn, quan el primer reté a un sospitós de manera poc ortodoxa, pressionant-li el cap amb el peu mentre és a terra; i fins al final, on la violència, que esclata sense miraments, imparteix una mena de “justícia criminal”.\nAmb tot el pes del moment, Dragged Across Concreteno podia ser un film més oportunament cruel i despietat, pel que retrata i per com ho fa. Hi veiem la xacra del poder corrupte, de les armes desbocades, del desig d’ascens en l’escalafó social, dels barris marginals on la llei l’imposa el més pispa. I aquells policies que pensen que són infal·libles i que no dubten a trepitjar tot allò que convingui per saciar l’ànsia de domini. És el cas de Brett (Gibson) i Anthony (Vaughn), que després que algú els enregistrés en plena mala praxis s’han vist suspesos de sou i feina. Convertits en la notícia del dia a totes les pantalles, decideixen portar a terme un pla per redreçar la frustració. Ho hem vist milers de vegades, però el film aconsegueix repuntar l’esquelet del thriller de gènere i, alhora, completar un univers sàdic i únic, on tot és parsimoniós, però imprescindible.\nDesprés de signar Bone Tomahawk (2015) i Brawl in Cell Block 99 (2017), S. Craig Zahler dota d’èpica qualsevol element narratiu i ens torna a oferir aquella estranyesa que deriva d’un tractament temporal agosarat i d’uns esclats violents que condueixen els fets, en aquest cas en un darrer acte sublim, rodat amb un convenciment implacable. Apresa la lliçó —podem identificar-nos amb personatges d’ideologia menyspreable—, amb un codi que es fa gran on d’altres empetiteixen: en la força contemplativa de cada escena, per insignificant que ens sembli (el sandvitx de pollastre que l’Anthony endrapa sencer, en “el millor moment d’una guàrdia”), en el fet crepuscular en si mateix (Mel Gibson, impagable, irat, irònic), i en el pes majestàtic d’uns diàlegs que s’edifiquen de manera monumental.\nUn cinema sòrdid, brut i desencantat, que passa per la incomoditat de la realitat social, per les convencions del noir i de les pel·lícules d’atracaments, per la buddy movie de sempre i per la necessitat de revenja i rabiüda autoafirmació. Incomprensiblement, hem hagut d’esperar una estrena tardana, en plena pandèmia, directament a pantalles d’ús domèstic (la podeu veure a Filmin), malgrat comptar amb dues estrelles de renom internacional. Un error del sistema, també en l’atzar oportú que l’ha fet coincidir amb l’esclat contra la violència que mostra.\nCrítica publicada a El Temps (8 juny 2020)\n← Entrevista a Carlota Gurt → Onward: A la recerca de la realitat perduda


El 42% d'europeus creuen que la UE hauria de fer de mediadora entre Catalunya i Espanya\nEl 42% dels europeus creuen que la Unió Europea hauria de fer de mediadora en el conflicte Catalunya-Espanya i un 76% afirmen que la UE hauria de posicionar-se. Així es desprèn d'una enquesta del Diplocat a 2.561 persones de nou països de la UE i que contrasta amb l'actitud que es manté des de Brussel·les, on oficialment es considera que el tema català és un afer intern i que l’ha de resoldre l’Estat espanyol.\nEl percentatge d'europeus que consideren que la UE ha de fer de mediadora és significativament més alt que qualsevol altra opció, com ara donar suport a un referèndum (18%), donar suport a Espanya (16%) i no posicionar-se (14%). L'estudi revela que el 76% de participants opinen que el conflicte "no està resolt".\nEl 34% dels enquestats consideren que la gestió que està fent la UE del conflicte és errònia, mentre que el 39% l'aprova. Quant a l'actuació del govern espanyol, el 39% la suspenen amb una nota de 4,7, mentre que en el cas del Govern, el 61% aproven la seva gestió malgrat que li atorguen un aprovat justet, un 5,2.\nQuant als efectes del conflicte i la seva gestió en la imatge d'Espanya, un 31% consideren que ha empitjorat i un 22% declaren que ha millorat. Per contra, el 34% dels enquestats sosté que ha millorat la seva imatge de Catalunya i un 23% diuen que ha empitjorat.\nElcano també preguntava sobre com els fets polítics havien afectat la imatge d’Espanya, i obtenien els mateixos resultats.\nNosaltres hi hem afegit una pregunta sobre Catalunya.\nRecordem que l'enquesta d'Elcano va ser al setembre de 2018 pic.twitter.com/P4PsTrVWfZ\nCatalunya obté una valoració global idèntica a la d'Espanya, un 7,3. Els alemanys valoren Catalunya per sobre d'Espanya, mentre que britànics i italians ho fan per sota. Els principals conceptes associats a Catalunya són política, clima, bonica, amable, cultura i gastronomia.\nLa valoració de Catalunya com a destinació turística obté una nota molt elevada, amb una mitjana de 7,8, amb puntuacions elevades d'Estònia i Letònia, Eslovènia i Alemanya, amb suecs i suïssos una mica per sota de la mitjana.\nBona per fer negocis\nUna altra dada interessant és que un 70% dels enquestats considera que Catalunya és un bon lloc per fer-hi negocis, i esmenten la cultura i la gent, la salut econòmica i la situació geogràfica com a valors principals.\nL'enquesta s'ha dut a terme entre ciutadans de França, Itàlia, Alemanya, el Regne Unit, Suècia, Suïssa, Estònia, Letònia i Eslovènia i, segons el Diplocat, és representativa de 72 milions de persones.


Espai cultural que alberga un conjunt d'obres cèlebres classificades per la seva consulta i el seu préstec.\nLa Biblioteca Comarcal Sebastià Juan Arbó fou creada el 25 de març de 1958 i estaba situada a la segona planta de l’Ajuntament d’Amposta. L’1 d’agost del mateix any, ja disposava d’un registre de 2.526 obres. Posteriorment, l’any 1983, el Consistori compra el recinte del Castell, i es comencen a posar les bases del futur Centre Cultural de la ciutat.\nL’enclavament del Castell, que havia passat per mans iberes, romanes, àrabs i cristianes, i concretament l’edifici del molí, que havia estat fàbrica de matèries diverses durant la Revolució Industrial, fins convertir-se en el molí arrosser de Cercós durant el segle XX, és a partir del 5 de maig de 1995, la seu de la Biblioteca Comarcal Sebastià Juan Arbó. Actualment, aquesta disposa aproximadament d’uns 41.000 documents.\nPlanta baixa: Espai dedicat a tot tipus d’activitats culturals de promoció de la biblioteca, de lectura i d’altres; conferències, exposicions, presentacions de llibres.\nHemeroteca: Revistes i diaris, premsa diària, revistes d’actualitat, revistes especialitzades.\nSala de lectura de premsa.\nSala Infantil: Llibres de consulta i tot tipus de contes i narracions.\nSala d’adults: Llibres per a adults: obres de referència, diccionaris, enciclopèdies, guies, atles, novel·les, etc.\nPlatea Biblioteca. Espai per visionar vídeos i DVD’s.\nRacó del Lector.\nRacó dels Escacs.\nSala de Col·lecció LocaI: Obres d’autors de la nostra comarca o que parlen d’ella.\nCentre d’Interès del Patronat Català Pro-Europa.\nEls carnets de lector es lliuraran de manera immediata, únicament presentant el D.N.I. o un altre document acreditatiu.\nPodeu fer renovacions de préstec per telèfon.\nTambé podeu fer desiderates per mitjà del correu electrònic.\nEls documents que no estiguin disponibles a la biblioteca, podem aconseguir-los d’altres centre mitjançant el Servei de Préstec Interbibliotecari.\nA la secció d’ ” Enllaços “, podreu trobar diversos catàlegs en línia i adreces d’interès relacionades amb biblioteques, llibres i cultura.\nOn: Plaça del Castell, 13, 43870 Amposta, Tarragona, Espanya\nHorari: Dilluns, dimecres i divendres de 16:30 a 19:30h; dimarts i dijous de 10:00 a 13:00h; dissabtes i diumenges tancat.\nMÉS INFORMACIÓ: http://www.bibliotecasjarbo.cat


El camp que ens salvarà\nEditor de 'Vint-i-dos'\nActualitzada 25/03/2020 a les 17:57\nLlegim sovint que l’agricultura i la ramaderia són uns dels grans mals d’aquest planeta. Que el gran consum d’aigua d’uns i altres, l’ús massiu de la terra o el canviar boscos generadors d’oxigen per camps de cultiu no fa més que accelerar el temut i real canvi climàtic. No els falta raó. Passa llavors que en aquesta nostra societat, per aquella perversió de l’haver de prendre partit, ens demanen apuntar als culpables. O ets d’ells o dels nostres. Determina’t!\nMentrestant, a Lleida, n’hi ha que en lloc d’assenyalar, ajuda. El personal docent científic i investigador de la nostra Universitat treballa dia a dia per mirar que el pas humà per l’agricultura i la ramaderia deixi la menor petjada possible. No només això, sinó que també treballen perquè aquesta activitat ajudi a mitigar els efectes del canvi climàtic. Estudien per millorar les prestacions de la terra, la resistència de les plantes a les noves condicions, les formes d’absorció de diòxid de carboni i la reducció d’òxid nitrós i el metà.\nNo hem d’oblidar que en aquesta terra ja hi convivim –per dir-ho finament– més de set mil milions de persones, amb unes gràfiques de creixement exponencial. I a tota aquesta gent, mentre no existeixin mètodes més sofisticats, algú els haurà d’alimentar. Ho heu endevinat: més conreus, més bestiar, més consum d’aigua. La relació és directa.\nPer això el fruit dels estudis, anàlisis i investigacions dels nostres científics són essencials per estabilitzar aquesta balança invisible que contrapesa el creixement de la humanitat i la salut de la terra. Per això tenim els millors experts. No serà ràpid ni fàcil, però a Lleida tenim l’agricultura que salvarà el planeta.\nAgricultura i canvi climàtic. Investigacions des de Lleida per adaptar-nos a un clima canviant\nCarlos Cantero: “Les noves tècniques agrícoles poden mitigar els efectes del canvi climàtic


La patronal del sector admet que els afectarà la facturació, però manté l'optimisme de cara a l'estiu\n2 min. Madrid 29/06/2016 14:13\n651x366 Mediaset confia que l’eliminació d’Espanya no la perjudicarà / KAI FÖRSTERLING / EFE Mediaset confia que l’eliminació d’Espanya no la perjudicarà / KAI FÖRSTERLING / EFE\nLa ràpida eliminació d'Espanya de l'Eurocopa no només té efectes esportius –alguna premsa posa en dubte la continuïtat del seleccionadors espanyol, Vicente del Bosque–. També en té d'econòmics, i els damnificats són variats. El més evident és el propietari dels drets televisius d'emissió, Mediaset, que ja va dir que confia que no tingui afectació en els seus comptes. Però també patiran els danys col·laterals els cervesers espanyols, segons ha reconegut aquest dimecres el president de la patronal Cervezeros, Jacobo Olalla.\nEls partits de la selecció animaven els espanyols a compartir unes cerveses al bar o a casa, i això era una assegurança que l'estiu seria bo per al sector, que no deixa de créixer en els últims anys a Espanya. Segons ha admès Olalla, l'eliminació tindrà un impacte real en la facturació de les companyies cerveseres espanyoles, però, com Mediaset, confien que no sigui molt elevat. "Lamentablement, la selecció ha donat de si el que ha donat de si", ha explicat Olalla en una roda de premsa a Madrid, segons declaracions recollides per Europa Press.\nTot i així, el president de la patronal s'ha mostrat "optimista" de cara a l'exercici actual. I en té motius. El consum de cervesa a Espanya creix a bon ritme, i l'any passat les vendes van créixer un 3,1%, segons l'informe presentat per Cervezeros. Això vol dir que el 2015 va ser el de més creixement des del 2006, abans de l'esclat de la crisi econòmica. El líder a Catalunya, Damm, va augmentar un 18% els beneficis, fins als 92 milions d'euros, segons va informar aquesta setmana la companyia.\nAmb 35 milions d'hectolitres de cervesa produïts, Espanya és el cinquè productor europeu d'aquesta beguda i l'onzè a nivell mundial, amb 41 litres consumits per persona a l'any.\nMediaset confia que l’eliminació d’Espanya no la perjudicarà


La torroellenca Alba Alós, sotscampiona del Circuit Nacional de golf • Ràdio Capital de l'Empordà\nAlba Alós practica el golf des d’aquest 2021 i aquest és el seu primer gran títol\nAlba Alós Martínez, golfista de Torroella de Montgrí, es va proclamar ahir, 24 d’octubre, a Madrid, sotscampiona de la fase final del Circuit Nacional de cinquena categoria de golf. La competidora del l’Empordà Golf Club de Torroella, de 17 anys, es va presentar a la fase final estatal com a campiona catalana, un títol obtingut el setembre passat a Pals. Alós, única competidora de la demarcació de Girona que va disputar la final al Centro Nacional de Golf de la Real Federación Española de Golf de Madrid, només va ser superada per la balear Judit Armengol en la pugna pel primer lloc en un campionat que va durar 6 hores.\nAlba Alós explica que està “molt contenta per aquest segon lloc tot i que vaig tenir la victòria a tocar. El campionat es va fer molt llarg, amb prop de sis hores de durada. Quan quedaven sis forats per acabar depenia de mi mateixa però dos dobles i un triple bogey em vam impedir el títol. No obstant, vaig saber reaccionar amb un doble par i un bogye per emportar-me el sotscampionat d’Espanya, que és un èxit perquè fa ben poc que jugo a golf”. En aquesta competició hi podien participar jugadors de totes les edats amb handicap igual o superior a 26,5. En la tercera edició d’aquest Circuit Nacional hi van prendre part 69 participants, procedents de les federacions d’Andalusia, Aragó, Astúries, Balears, Catalunya, Canàries, Cantàbria, Castella la Manxa, Castella i Lleó, Extremadura, Galícia, La Rioja, Madrid, Múrcia, Navarra i País Basc.\nAlós practica el golf des d’aquest 2021 i aquest és el seu primer gran títol. La seva primera participació a la fase final del Circuit Nacional de cinquena categoria de golf ha estat un èxit. S’hi va presentar com a campiona de la fase autonòmica, un torneig previ que es va disputar al Golf de Pals fa un mes i en el qual es va imposar a Mariana Uveges i a Núria Sebastián. A Madrid, Alós va obtenir 36 punts, els mateixos que l’aragonesa Claudia Lavado, i només va ser superada per la balear Judith Amengual (39). Aquest sotscampionat li permetrà pujar a la quarta categoria la propera temporada.\nEs prepara pel Campionat de Catalunya de pitch & putt\nEls seus inicis en el món del pal i de la bola de golf es remunten al pitch & putt, que practica des dels 6 anys. La també jugadora del Pitch & Putt Tramuntana de Gualta competeix amb l’equip de tercera divisió, amb qui ha disputat el Campionat de Catalunya per equips i, d’aquí a dues setmanes, jugarà el Campionat de Catalunya juvenil a Badalona.\nArticle anteriorPlatja d’Aro construirà una Pump Track amb els diners dels pressupostos participats\nArticle següentMaurici Jiménez vol tornar a presentar-se a les eleccions a Platja d’Aro


Notícies de centres escolars\nPorqué las clases burbuja podrían no servir para nada\nManual perfecto para familias negacionistas y no concienciadas\nEl percentatge d'admesos provisionals en centres triats en primera o segona opció se situa en el 96,95 %, un punt i mig més respecte a l'any passat.\nJosé Manuel Sanrodri - October 31, 2018 0\nEl Partit Popular d'Elx demanava la dimissió de l'edil d'Educació, Patrícia Macià en la sessió plenària d'aquest dilluns.\nRosa Sánchez - June 8, 2018 0\nLa Generalitat assumirà la reforma de l’Hort del Gat que costa un milió d’euros\nJosé Manuel Sanrodri - May 30, 2018 0\nL'Hort del Gat tornarà a tenir un ús social després de l'acord aconseguit entre la consellería d'Educació i Cultura i l'Ajuntament il·licità. La reforma d'aquesta infraestructura està centrada en la planta baixa, la primera planta i la zona enjardinada amb una valoració de l'obra de 999.931 euros.\nRosa Sánchez - March 14, 2018 0\nLa jornada compta amb la participació de 191 alumnes i 84 professors i educadors procedents de 9 centres educatius de la província d'Alacant.


(S'ha redirigit des de: El Cabanyal)\nEl barri del Cabanyal-Canyamelar és, des de finals del segle xix, un barri mariner de la ciutat de València. Aquest barri, fins al 1897, va ser un municipi independent anomenat el Poble Nou de la Mar. La seua peculiar trama en retícula deriva de les alineacions de les antigues barraques, paral·leles al mar. Aquest tret particular li conferí el títol de Bé d'Interés Nacional. El poble, principalment de pescadors, prompte es va convertir en una zona d'interés com a lloc de descans i lleure. Mostra d'això són un bon nombre d'alqueries que apareixien juntament amb les barraques, pertanyents als més afavorits en el segle xviii, o la presència de fondes que s'anunciaven en la premsa de l'època.\n2.1 L'origen del Cabanyal\n2.2 El Poble Nou de la Mar\n2.3 La incorporació a València\n2.4 Degradació i amenaça de destrucció\n4.1 La Setmana Santa Marinera\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Cabanyal-Canyamelar&oldid=30173339»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 12 maig 2022 a les 08:37.


Pel nostre futur! Pel Xúquer, l'Albufera i els aqüífers!. NO al Transvasament! - Indymedia Barcelona\nPel nostre futur! Pel Xúquer, l'Albufera i els aqüífers!. NO al Transvasament!\nEl Xúquer ha estat sempre el riu valencià per excel·lència, el cor de l'aigua per als habitants de la Ribera i per a tots els valencians i valencianes. Aporta la meitat de l'aigua de tot el País Valencià. Durant dècades ha alimentat una agricultura llegendària d'horts, arrossars i tarongerars i ha mantingut l'Albufera sana i plena de vida. I després de tot açò, encara arribava a Cullera viu i amb força, fertilitzant la mar i renovant la sorra de les platges. Al voltant d‚aquesta riquesa s‚ha creat la nostra societat. El riu és part del nostre patrimoni, del nostre territori, de la nostra cultura i de la nostra història.\nAra, el Xúquer, l‚Albufera i la seua conca estan en perill. En les últimes dècades estan esgotat els seus aqüífers i carregant-lo de preses, de transvasaments i d‚extraccions. La falta de depuradores i de mesures rigoroses de control estan convertint el nostre riu en una claveguera. La contaminació provoca la mortaldat de peixos, la fugida de les aus i la degradació de les seues riberes, de tanta importància ecològica.\nEl transvasament Xúquer-Vinalopó condemna el nostre riu a la mort i obliga als regants a explotar els seus aqüífers, el de la Ribera i el del Caroig. Quan més de la meitat dels dies de l‚any el Xúquer no aboca ni un sol litre d‚aigua a la mar. Quan existeix una seriosa preocupació entre llauradors i regants pel futur de les nostres hortes i els nostres cultius. Quan els informes oficials ens adverteixen d‚una severa reducció en les precipitacions i els recursos hídrics en les pròximes dècades a causa del canvi climàtic. Quan els veïns i les veïnes dels pobles de la Ribera i altres comarques estem farts de vore el riu transformat en un femer.\nHa estat ara, en un temps on l'especulació urbanística i el saqueig del medi ambient no tenen mesura quan es vol consumar la mort del Xúquer. Perquè tothom sap que la principal finalitat de l‚aigua a transvasar són les nombroses urbanitzacions i camps del golf que estan sorgint en les comarques del sud. Ací mateix, a les nostres comarques, aquests projectes malbaratadors i insostenibles han aparegut com una amenaça per als nostres recursos.\nEls ciutadans i ciutadanes de la Ribera, de les comarques veïnes i de tot el País hem d‚alçar-nos per a defensar el nostre futur. Hem d‚evitar que s'execute la sentència sobre el Xúquer, que seria també la mort de l'Albufera, del Caroig i de l‚agricultura tradicional de la Ribera. No podem consentir que el Xúquer deixe de ser un riu per convertir-se en una claveguera, arruïnant terres i empestant pobles.\nPel nostre futur! Per la nostra terra! Pel Xúquer, l‚Albufera i els aqüífers!\nAcudeix! Dissabte 28 de maig a les 19:30 a la Plaça de l‚Ajuntament de Sueca!


Mor la nena de 6 anys que havia estat a punt d’ofegar-se en una piscina de Salt fa un mes - El Gerió Digital\nHavia quedat en estat crític i va morir divendres passat\nDijous, 8 de setembre de 2016 10:18h\nLa nena de 6 anys que havia quedat en estat crític després d’estar a punt d’ofegar-se en una piscina de Salt el 12 d’agost va morir divendres passat a l’Hospital Josep Trueta de Girona, on es trobava ingressada.\nUn banyista va trobar la petita inconscient a la piscina i va donar l’avís i tot seguit el socorrista de l’equipament i posteriorment els efectius del Sistema d’Emergències Mèdiques (SEM) van aconseguir reanimar-la si bé va ser ingressada a la UCI Pediàtrica en estat molt greu.\nPosteriorment va ser traslladada a la Vall d’Hebron i al cap d’uns dies va ingressar de nou al Trueta on finalment ha mort en no superar les greus lesions originades per l’estona que va estar sota l’aigua. Amb la mort d’aquesta nena, ja són cinc els menors que han perdut la vida per ofegament en una piscina a la demarcació de Girona.\nLa mort de la nena de 6 anys per ofegament s’afegeix a l’estiu negre que les comarques gironines han viscut pel que fa a aquest tipus d’accidents amb menors. El 25 d’agost, un nena de quatre anys que havia estat a punt d’ofegar-se quatre dies abans a la piscina d’una casa rural de Sils no va poder superar les greus lesions.


Borriana ofereix visites guiades teatralitzades sobre modernisme amb motiu del Dia Mundial del Turisme | Castelló Extra\nL’Ajuntament de Borriana ofereix el proper cap de setmana, amb motiu del Dia Mundial del Turisme, visites teatralitzades sobre el modernisme a la ciutat, que amb el títol ‘Temps de taronja i esplendor’ descobrirà els secrets d’aquesta moda arquitectònica testimoniatge de l’auge produït pel comerç de la taronja en el municipi cap als anys 30, en què hi havia al voltant de 200 comerciants de taronja i que va significar una revolució a la capital de la Plana Baixa.\nLa regidora de Turisme, Sara Molina, ha destacat que aquesta activitat al voltant d’un dels potencials culturals que ofereix la ciutat permetrà a les persones participants “tindre una visió diferent, conèixer més la ciutat a través dels edificis més destacats del modernisme que es van forjar amb l’auge del comerç de la taronja i la riquesa propiciada. Cases i edificacions que van ser construïts i renovats com a reflex del nou estatus dels propietaris i els van decorar amb les últimes novetats, i van arribar, fins i tot, a encarregar les obres a arquitectes de la capital”.\nPer a conèixer aquesta fascinant moda que va significar tant per a Borriana, segons Sara Molina, aquest cap de setmana s’ofereix la possibilitat de visitar un bon nombre de cases particulars de gran interès artístic escampades per la ciutat, la majoria d’estil modernista i eclèctic, que van créixer a Borriana a l’empara de l’auge econòmic derivat de la taronja”.\nA través de personatges de l’època amb la indumentària a la moda de començaments del segle XX, la visita guiada teatralitzada “sorprendrà i descobrirà una ciutat plena d’encants amb la voluptuositat de les façanes i amb la bellesa de les forges, en balcons i finestrals, i la majestuositat de les seues portes”.\nLa història, ha assegurat la regidora de Turisme, és més pedagògica si es compta des de la proximitat dels seus protagonistes, i això és el que aquest cap de setmana proposa l’Ajuntament de Borriana per a donar a conèixer l’època modernista a la ciutat. Així, al llarg del passeig, “es poden imaginar escenes de la vida quotidiana de la Borriana d’aquella època amb alguns dels personatges que van forjar i van construir, literalment, la imatge actual de la ciutat”.\nSara Molina ha manifestat que amb aquesta activitat l’Ajuntament pretén continuar fomentant a la ciutat “un turisme cultural i de qualitat” que la situe “en el lloc que es mereix”.\nDestinada a tots els públics, l’activitat guiada teatralitzada es realitzarà en tres sessions, dos el dissabte 2 d’octubre, a les 18h i a les 20h, i una el diumenge 3 d’octubre a les 11h. La inscripció és gratuïta i obligatòria en: www.entradesborriana.com


IB3 | Mariano Rajoy parla per primera vegada en un acte d’UGT\nMariano Rajoy parla per primera vegada en un...\nPortada > espanya > Mariano Rajoy parla per primera vegada en un acte d’UGT\nMariano Rajoy parla per primera vegada en un acte d’UGT\nRajoy ha acceptat la proposta d'UGT de cercar un Pacte d'Estat en matèria d'Indústria\nEl president del govern espanyol, Mariano Rajoy, ha viatjat aquest dijous a Burgos per clausurar a la Casa del Cordó les jornades ‘La Indústria a Espanya. Reflexions’, organitzades pel sindicat UGT, tot just unes hores després que el Congrés dels Diputats aprovés els pressupostos generals de l’Estat de 2017, amb 176 vots. En l’acte s’ha pogut veure un acostament clar entre el govern i l’històric sindicat, que li ha estès la mà per aconseguir enteses.\nÉs la primera vegada que un president del govern central del PP participa en un acte organitzat per UGT, cosa que des del sindicat s’ha valorat amb satisfacció: “És la primera vegada que parlo en una jornada de la UGT, després de 35 anys en política és bo que arribi”, ha subratllat Rajoy.\nEl president ha defensat les seves polítiques i les seves reformes davant els sindicalistes, però aquests també han exposat davant Rajoy les seves posicions i li han demanat diàleg. Al final ha quedat clar que les dues parts volen un pont d’entesa i que UGT posarà per sobre l’interès dels treballadors a altres motivacions polítiques. “No som de ningú, només dels nostres afiliats”, ha dit el seu secretari general.\nEl president Rajoy ha agraït al secretari general d’UGT, Pepe Álvarez, i la seva direcció per la invitació i ha recordat que l’objectiu principal és la recuperació econòmica i la creació d’ocupació. “Després de cinc anys de recessió i destrucció d’ocupació sense precedents, l’economia porta tres anys de creixement. És un èxit col·lectiu, de l’esforç dels espanyols, de les reformes del govern i de la responsabilitat dels agents socials”.\n“Els agents socials, i en particular la UGT, han contribuït al canvi de rumb de l’economia espanyola. No només per haver actuat responsablement, sinó perquè han fet aportacions concretes”, ha assenyalat, en un clar gest de complicitat al sindicat. Pel que fa a l’aprovació dels pressupostos, “ajudarà que es creïn 500.000 llocs de treball el 2017, donarà un missatge de confiança a Espanya, dins i fora de les fronteres, i un horitzó d’estabilitat i futur a agents econòmics i socials”.\nRajoy ha acceptat la proposta d’UGT de cercar un Pacte d’Estat per la Indústria. El president dona suport aquest diàleg entre govern, partits i agents socials per aconseguir un acord en benefici d’un sector que representa el 16% del PIB.\nPerò el president també s’ha mostrat d’acord en altres propostes del secretari general d’UGT com el d’insistir en millorar la formació.


Estatuts - Observatori del Sistema Universitari\nAmb la denominació Associació Observatori del Sistema Universitari (OSU) es constitueix aquesta entitat, que regula les seves activitats d’acord amb el que estableix la Llei 4/2008, de 24 d’abril, del llibre tercer del Codi civil de Catalunya, relatiu a les persones jurídiques; la Llei orgànica 1/2002, de 22 de març, reguladora del dret d’associació, i els seus estatuts.\nIndicativament, i sense que aquesta es pugui considerar una relació exhaustiva, les activitats de l’Observatori són: recopilació, elaboració i anàlisi de dades comparatives i sèries històriques; publicació d’estudis, llibres i articles en mitjans de comunicació i revistes especialitzades; organització de debats per a l’intercanvi d’idees; intervencions públiques, com ara jornades, conferències i presentacions de llibres i estudis; difusió, a través del web propi i altres mitjans, de les dades analitzades i del estudis duts a terme.\nEl domicili de l’Associació s’estableix a Barcelona, i radica a l’Av. Mistral 36, esq. At. 4ª.\nLes activitats d’aquesta Associació s’exerceixen a Catalunya de forma majoritària, tot i que no exclusiva.\nPer integrar-se a l’Associació cal presentar una sol·licitud per escrit a la Comissió Permanent, la qual prendrà una decisió sobre la petició en la primera reunió que tingui lloc i la comunicarà a la reunió més immediata de l’Assemblea General.\nElegir o ser elegits per als llocs de representació o per exercir els càrrecs directius.\nExposar a l’Assemblea i a la Comissió Permanent tot el que considerin que pugui contribuir a fer més plena la vida de l’Associació i més eficaç la realització dels objectius socials bàsics.\nSol·licitar i obtenir explicacions sobre l’administració i la gestió de la Comissió Permanent o dels càrrecs de l’Associació.\nSer escoltats en el tràmit de baixa per les causes previstes als punts 2 i 3 de l’article 7 d’aquests Estatuts, d’acord amb allò que preveu el Capítol VIII.\nArticle 6. Deures dels membres\nAcatar i complir els acords vàlidament adoptats pels òrgans col·legiats de l’Associació.\nArticle 7. Baixa\nQue ho decideixi la persona interessada, que ha de comunicar per escrit a la Comissió Permanent la seva decisió.\nL’Assemblea General és l’òrgan col·legiat sobirà de l’Associació; els seus membres en formen part per dret propi i irrenunciable.\nEls membres de l’Associació, reunits en Assemblea General legalment constituïda, decideixen per majoria els assumptes que són competència de l’Assemblea, d’acord amb l’article 13 d’aquests Estatuts.\nAprovar, si escau, la gestió de la Comissió Permanent, el pressupost i els comptes anuals.\nElegir i separar els càrrecs i els membres de la Comissió Permanent i controlar-ne l’activitat.\nDecidir sobre la conveniència o no de dotar-se d’un reglament de règim intern i, en cas afirmatiu, aprovar el reglament de règim intern i les seves modificacions.\nConèixer les sol·licituds presentades per ser soci, i també les altes i les baixes degudes a una raó diferent de la separació definitiva a la que fa referència l’apartat j d’aquest article.\nAprovar, si escau, les baixes proposades per la Comissió Permanent, d’acord amb allò que s’estableix al Capítol VIII d’aquests Estatuts.\nLa Comissió Permanent pot convocar l’Assemblea General amb caràcter extraordinari sempre que ho consideri convenient, i ho ha de fer quan ho sol·liciti un 10 % dels socis; en aquest cas, l’Assemblea ha de tenir lloc dins el termini de trenta dies a comptar des del de la sol·licitud.\nL’Assemblea és convocada per la Comissió Permanent mitjançant una convocatòria que ha de contenir, com a mínim, l’ordre del dia, el lloc, la data i l’hora de la reunió.\nLa convocatòria s’ha de comunicar, com a molt tard, una setmana abans de la data de la reunió, individualment i per mitjà telemàtic a l’adreça que consti en la relació actualitzada de socis que ha de tenir l’Associació.\nLes reunions de l’Assemblea General, les presideix el president de l’Associació. Si no hi és, l’han de substituir, successivament, el vicepresident o el membre de més edat de la Comissió Permanent que no exerceixi un càrrec. Hi ha d’actuar com a secretari qui ocupi el mateix càrrec a la Comissió Permanent. Si no hi és, l’ha de substituir el vocal més jove de la Comissió Permanent que assisteixi a la reunió.\nEl secretari estén i signa l’acta de cada reunió. Hi ha de figurar el text dels acords adoptats, el resultat numèric de les votacions i la llista de les persones assistents, així com les intervencions de les quals s’hagi demanat constància.\nAl començament de cada reunió de l’Assemblea General es sotmet a revisió i aprovació l’acta de la sessió anterior. Com a molt tard 48 hores abans de cada reunió de l’Assemblea General l’acta de la sessió anterior i qualsevol documentació necessària per a la presa de decisions han d’estar a disposició dels socis.\nArticle 12.Constitució i ordre del dia\nEl 10% dels socis poden sol·licitar a la Comissió Permanent la inclusió en l’ordre del dia d’un o més assumptes per tractar. En el cas que ja s’hagi convocat l’Assemblea, poden fer-ho dins el primer terç del període comprès entre la recepció de la convocatòria i la data en què aquest òrgan s’ha de reunir. L’assemblea únicament pot adoptar acords respecte als punts inclosos en l’ordre del dia, llevat que s’hagi constituït amb caràcter universal o que els acords es refereixin a la convocatòria d’una nova assemblea general.\nArticle 13. Acords\nPer adoptar acords sobre la modificació dels Estatuts, la dissolució de l’Associació, la constitució d’una federació amb associacions similars o la integració en una de ja existent, i la disposició o alienació de béns, es requereix que els vots afirmatius superin el 50% dels vots emesos.\nEn l’elecció de cadascun dels càrrecs, si hi ha diverses persones candidates l’elecció es fa per majoria absoluta en primera votació. En cas que cap de les persones candidates no obtingui al menys el 50% dels vots emesos vàlidament a candidatures, es procedeix a una segona votació entre els dos candidats més votats en primera volta, i és elegit el candidat més votat.\nL’elecció de la resta de membres que participen a la Comissió Permanent es fa d’acord amb allò que estableixi l’Assemblea General.\nLes candidatures que es presenten formalment tenen dret a dirigir-se directament al conjunt dels socis, a través dels mitjans telemàtics que la Comissió Permanent ha de posar a la seva disposició.\nA proposta de la Comissió Permanent, l’Assemblea General pot prendre acords per via telemàtica, excepte sobre les qüestions esmentades en el punt 3. El secretari estableix el mecanisme per garantir els drets d’informació i de vot, la constància de la recepció del vot i la seva autenticitat. El termini perquè cada soci pugui expressar la seva opinió és, com a mínim, el que s’estableix al punt 2 de l’article 11 d’aquest Estatuts per a la convocatòria de l’Assemblea General.\nCapítol IV. La Comissió Permanent\nArticle 14. Naturalesa i composició\nLa Comissió Permanent regeix, administra i representa l’Associació. Componen aquest òrgan el president, el vicepresident, el secretari i el tresorer. Aquests càrrecs han de ser exercits per persones diferents. Així, mateix, poden participar a la Comissió Permanent amb veu i vot els membres de l’Associació que l’Assemblea General elegeixi. Els vocals no es consideren càrrecs, sinó representants dels socis, i assisteixen els càrrecs en l’exercici de les seves responsabilitats. El nombre de vocals por variar al llarg del temps, en funció de la decisió que en cada moment prengui l’Assemblea General.\nL’elecció dels membres de la Comissió Permanent, que han d’estar associats, es fa per votació de l’Assemblea General. Les persones elegides entren en funcions després d’haver acceptat la seva elecció.\nEl nomenament i el cessament dels càrrecs (president, vicepresident, secretari i tresorer) s’han de comunicar al Registre d’Associacions mitjançant un certificat, emès pel secretari sortint amb el vistiplau del president sortint, que ha d’incloure també l’acceptació de les persones que passen a ocupar aquests càrrecs.\nEls membres de la Comissió Permanent exerceixen el càrrec gratuïtament.\nArticle 15. Mandat, cessament i vacants\nEls membres de la Comissió Permanent exerceixen durant un període de tres anys, sense perjudici que puguin ser reelegits.\nEl cessament com a membre de la Comissió Permanent abans d’extingir-se el termini reglamentari del seu mandat pot esdevenir-se per:\nmort o declaració d’absència, en el cas de les persones físiques, o extinció, en el cas de les jurídiques;\nincapacitat o inhabilitació;\nrenúncia notificada a l’òrgan de govern;\nseparació acordada per l’Assemblea General;\nLes vacants que es produeixin en els càrrecs de president, vicepresident, secretari i tresorer s’han de cobrir en la primera reunió de l’Assemblea General, que ha de tenir lloc, com a molt tard, un mes després de produir-se la vacant. Mentrestant, un membre de l’Associació pot ocupar provisionalment el càrrec vacant, a decisió de la Comissió Permanent.\nProposar a l’Assemblea General la defensa de l’establiment de les quotes i derrames que els membres de l’Associació han de satisfer.\nNomenar els vocals de la Comissió Permanent que s’hagin d’encarregar de cada grup de treball, a proposta dels mateixos grups.\nResoldre provisionalment, en cas d’urgència, qualsevol cas que no hagin previst els estatuts i donar-ne compte en la primera reunió de l’Assemblea General.\nQualsevol altra facultat que li hagi estat delegada expressament per l’Assemblea General.\nLa Comissió Permanent, convocada prèviament pel president o per la persona que el substitueix, s’ha de reunir en sessió ordinària amb la periodicitat que els seus membres decideixin, que en cap cas no pot ser inferior a una vegada l’any.\nLa Comissió Permanent queda constituïda vàlidament si s’ha convocat amb una setmana d’antelació, sigui quin sigui el nombre de membres presents.\nEls membres de la Comissió Permanent estan obligats a assistir a totes les reunions que es convoquin, encara que, per causes justificades, poden excusar-se’n. L’assistència del president o del secretari o bé de les persones que els substitueixin hi és necessària sempre.\nLa Comissió Permanent pren els acords per majoria simple de vots dels assistents.\nLa Comissió Permanent pot prendre acords per via telemàtica, sempre que cap dels seus membres no s’hi oposi. El secretari estableix el mecanisme per garantir els drets d’informació i de vot, la constància de la recepció del vot i la seva autenticitat. El termini per a que cada membre de la Comissió Permanent pugui expressar la seva opinió és, com a mínim, el que s’estableix al punt 1 per a la convocatòria de la Comissió Permanent.\nArticle 19. Delegació de funcions\nLa Comissió Permanent pot delegar alguna de les seves facultats en una o diverses comissions o grups de treball si compta, per fer-ho, amb el vot favorable de dos terços del seus membres.\nEls acords de la Comissió Permanent s’han de fer constar en el llibre d’actes i els ha de signar el secretari.\nEn iniciar-se cada reunió de la Comissió Permanent, s’ha de d’aprovar o ratificar l’acta de la sessió anterior.\nCapítol V. Els càrrecs\nArticle 21. La presidència i la vicepresidència\nDirigir i representar legalment l’Associació, per delegació de l’Assemblea General i de la Comissió Permanent.\nPresidir i dirigir els debats, tant de l’Assemblea General com de la Comissió Permanent.\nEstablir la convocatòria de les reunions de l’Assemblea General i de la Comissió Permanent.\nLes atribucions restants pròpies del càrrec i les delegades per l’Assemblea General o la Comissió Permanent.\nEl president és substituït, en cas d’absència o malaltia, pel vicepresident o bé pel membre de més edat de la Comissió Permanent, per aquest ordre.\nArticle 22. La tresoreria\nEl tresorer té com a funció la custòdia i el control dels recursos de l’Associació, com també l’elaboració del pressupost, el balanç i la liquidació de comptes. Porta un llibre de caixa. Signa els rebuts de quotes i altres documents de tresoreria. Paga les factures corresponents a les despeses aprovades per la Comissió Permanent i ingressa el que sobra en dipòsits oberts en establiments de crèdit o estalvi.\nEl secretari ha de custodiar la documentació de l’Associació, aixecar, redactar i signar les actes de les reunions de l’Assemblea General i la Comissió Permanent, redactar i autoritzar els certificats que calgui lliurar, i també portar el llibre de registre de socis.\nEl secretari és substituït, en cas d’absència o malaltia, pel membre més jove de la Comissió Permanent.\nArticle 24. Les comissions o grups de treball\nLa creació i constitució de qualsevol comissió o grup de treball, l’han de plantejar els membres de l’Associació que vulguin formar-los, que n’han d’assabentar la Comissió Permanent i explicar les activitats que es proposen dur a terme.\nLa Comissió Permanent s’ha d’ocupar d’analitzar les diferents comissions o grups de treball i, amb la periodicitat que la Comissió Permanent estableixi, ha de rebre de les persones que se n’encarreguin un informe detallat de les seves actuacions.\nArticle 26. Obligatorietat\nTots els membres de l’Associació tenen l’obligació de sostenir-la econòmicament, mitjançant quotes o derrames, de la manera i en la proporció que determini l’Assemblea General a proposta de la Comissió Permanent.\nL’Assemblea General pot establir quotes d’ingrés, quotes periòdiques mensuals —que s’han d’abonar per mesos, trimestres o semestres, segons el que disposi la Comissió Permanent— i quotes extraordinàries.\nArticle 28. Signatures\nArticle 29. Baixes per incompliment\nL’Assemblea General pot acordar la baixa d’un soci pels motius establerts als punts 2 i 3 de l’article 7 d’aquests Estatuts.\nLa Comissió Permanent inicia aquest procediment d’ofici o bé com a conseqüència d’una denúncia o comunicació. En el termini de 10 dies, la Comissió Permanent comunica l’inici del procediment al soci afectat i nomena un instructor, el qual proposa a la Comissió Permanent una resolució motivada en el termini d’un mes, amb audiència prèvia del soci afectat. En un termini de 15 dies des de la recepció de la proposta de l’instructor, la Comissió Permanent resol sobre la proposta. Per tal d’adoptar la proposta de baixa, cal el vot afirmatiu de dues terceres parts dels membres de la Comissió Permanent. Aquest acord no es pot prendre per votació telemàtica.\nLa Assemblea General ratifica la decisió en una reunió que ha de tenir lloc, com a màxim, en el termini d’un mes des de la data de l’acord de la Comissió Permanent. Aquesta decisió no es pot prendre per votació telemàtica.\nArticle 30. Acord de dissolució\nArticle 31. Gestió de la dissolució\nEl romanent net que resulti de la liquidació s’ha de lliurar directament a l’entitat pública o privada sense afany de lucre que, en l’àmbit temàtic d’actuació de l’Associació, tingui una finalitat més sintònica amb la de l’Associació, a criteri de l’Assemblea General.\nLes funcions de liquidació i d’execució dels acords a què fan referència els apartats anteriors d’aquest mateix article, són competència de la Comissió Permanent si l’Assemblea General no confereix aquesta missió a una comissió liquidadora especialment designada a aquest efecte.