Les obres de protecció de la via del tren entre Cabrera de Mar i Mataró finalitzaran a l’estiu – Vilassar Ràdio\nLes persones usuàries de la línia 1 de Rodalies coneixen perfectament el risc que suposa viatjar en tren entre Cabrera de Mar i Mataró en dies de temporal marítim. La proximitat de la via al mar ha provocat diversos episodis de perill quan les onades més virulentes han arribat a impactar contra els convois. Aquestes situacions passaran a formar part de la història amb el reforçament i ampliació de l’escullera que està executant Adif i que, segons ha anunciat la Delegada del govern espanyol a Catalunya, Teresa Cunillera, finalitzaran aquest estiu.\nCunillera ha visitat les obres aquest dimecres passat, 10 de març, acompanyada dels alcaldes de Cabrera de Mar, Jordi Mir, de Mataró, David Bote i del Consell Comarcal del Maresme representat pel vicepresident 1er, Joaquim Arnó. També han assistit el subdelegat del Govern a Barcelona, Carlos Prieto i el director general de Conservació i Manteniment d’Adif, Ángel Contreras.\nTot i que els treballs continuaran durant l’estiu, Adif ha pactat amb els ajuntaments un pla de treball que no afecti la temporada de bany.\nNotícia anteriorOberta la inscripció per al curs de monitor de lleure\nSegüent notíciaEstafa massiva per SMS


Amb la compra de Aku Erera Goretex, et garantim que tindràs el millor equipament de muntanya. A trekkinn trobaràs la millor qualitat al millor preu online del sector. Escull-nos com la teva botiga de muntanya i centra’t només en disfrutar del teu esport favorit i el confort que t’ofereixen grans marques com Aku. El nostre equip d’experts en muntanya posa al teu abast les millors valoracions dels productes que t’ajudaran a escollir exactament el producte que necessites. I sempre assegurant-te que aconsegueixes la millor oferta en Calçat home.


L'Escola Politècnica serà la seu de l'Associació d'Amics dels Recursos de la Natura - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nL'Escola Politècnica serà la seu de l'Associació d'Amics dels Recursos de la Natura\nj. m.manresa 09.08.2014 | 07:30\nGrau, Font i Casas amb el rector Fossas signant l´ingrés a l´associació upc\nL'Escola Politècnica Superior d'Enginyeria de Manresa és la seu de la nova Associació d'Amics de l'Exploratori dels Recursos de la Natura que s'ha constituït recentment. El catedràtic de la Universitat Politècnica Josep Maria Casas presideix l'entitat.\nL'Exploratori dels Recursos de la Natura és una iniciativa impulsada per la mateixa Politècnica i la Universitat de Barcelona per desenvolupar el que s'anomena Campus d'Excel·lència, que se celebra cada any al Berguedà en el marc de la Universitat Catalana de la Natura. Es tracten temes relacionats amb els recursos naturals, com l'aigua, l'energia, els bolets i la mineria, i es fan tant classes teòriques com pràctiques.\nCasas explica que els assistents a l'Exploratori acostumen a ser professors de secundària "interessats a aprendre matèries relacionades amb les ciències i el medi ambient, que no hi ha gaires oportunitats, i a més a més que hi hagi la possibilitat de fer pràctiques amb els alumnes".\nL'associació s'ha creat "perquè hi havia gent que ens demanava estar constantment informada i també per involucrar-la d'alguna manera amb aquestes activitats". Amb l'entitat també es pretén tenir una base tant de gent com econòmica "per poder fer aquestes activitats, que no són precisament econòmiques".\nHi ha tres tipus de socis: els honorífics, els voluntaris i els socis amb contribució, que costa de 15 a 80 euros l'any. També disposa d'espònsors. El rector de la UPC, Enric Fossas, va ser el primer amic de l'associació.


S'incendia l'interior d'un habitatge del carrer Tarragona de Figueres - Empordà\nS'incendia l'interior d'un habitatge del carrer Tarragona de Figueres\nUna persona ha estat traslladada a l'Hospital per inhalació de fum\nEMPORDA.INFO 11.07.2018 | 16:29\nS´incendia l´interior d´un habitatge del carrerValència a Figueres EMPORDA.INFO\nUn incendi ha afectat, aquest dimecres, l'interior d'un habitatge de Figueres, un primer pis d'un bloc situat al carrer Tarragona. Des de l'Ajuntament de Figueres, afirmen que l'incendi ja ha estat totalment extingit, no ha calgut fer desallotjament de l´edifici, però una persona ha estat traslladada a l´Hospital per inhalació de fum. Els tècnics municipals es troben valorant que l´estructura no hagi estat danyada. A més, han hagut de rescatar un gat i un gos, que han hagut de ser tractats amb oxigen.\nEls Bombers de la Generalitat han rebut l'avís a les 15.55 hores, que una persona alertava que estava sortint fum d'unes finestres. En aquell moment, Bombers ha activat tres dotacions, i al cap de poc hi ha desplaçat tres dotacions més. En el sinistre, també han intervingut professionals del Servei d'Emergències Mèdiques (SEM), la Guàrdia Urbana de Figueres i els Mossos d'Esquadra. Mentre han treballat els serveis d'emergència, el carrer ha quedat tallat a la circulació. Els efectius ja havien controlat del foc a les 16.20.


La ruta gastronòmica d’Altafulla reparteix més de 7.500 racions en tres setmanes | Notícies / Noticias Tarragona diari digital Tarragona21\nLa ruta gastronòmica d’Altafulla reparteix més de 7.500 racions en tres setmanes\nLa bruixa Xoixeta, amb el regidor de Comerç, Jaume Sànchez\nLa regidoria de Comerç i Consum de l’Ajuntament d’Altafulla, que encapçala l’edil Jaume Sànchez, ha fet un balanç “molt positiu” de la tercera edició de la ruta gastronòmica “La Xoixeta. Tapes Bruixes Altafulla”. Durant aquestes tres setmanes de la mostra (del 13 al 29 d’abril), s’han repartit un total de 7.512 racions d’entre els 18 bars i restaurants participants. Aquesta xifra supera lleugerament la de l’anterior edició, que es va situar en les 7.000 racions. Aquest fet li dóna un valor afegit perquè a diferència de la passada ruta, aquesta vegada s’ha organitzat fora del període de Setmana Santa i amb la participació de dos establiments menys.\nTal i com ha assenyalat Sànchez, la ruta gastronòmica de tapes serveix especialment per donar a conèixer la restauració d’Altafulla i a què gent del Camp de Tarragona i el Penedès “vinguin expressament a Altafulla per aquesta mostra”. “La bruixa… Pata pop!”, “Eclipsi d’arròs” i “Kikets de llom” han estat les tapes que més sortida han tingut de les que s’han ofert a un preu de 2,8 €.


Casa en Venta en Santpedor - infopis.cat\n<- Volver a los resultados 475.000 €\n434 m² 7 habitaciones 4 baños\nMagnífica casa plurifamiliar en venda a Santpedor . Casa ubicada a la Ronda Sant Pere de la població de Santpedor. Consta de planta baixa (garatge amb capacitat per a 5 cotxes i jardí) i tres plantes independents. A la primera planta ens hi trobem un pis de 125 m2 amb dos balcons i una terrassa amb vistes a la Ronda de Sant Pere, tres habitacions dobles, un bany complert amb plat de dutxa i un ampli menjador amb grans obertures a l'exterior. Cuina totalment equipada amb sortida a la terrassa. Les qualitats són elevades doncs està fet al detall. A la segona planta hi trobem exactament la mateixa distribució i terminació que en la primera. A la planta tercera/ estudi condicionat com a vivenda amb una àmplia cuina americana i menjador amb sortida a una gran terrassa, un dormitori doble amb sortida a balcó i un bany equipat amb plat de dutxa. Excel·lent orientació i ubicació. Casa ideal per a famílies!\nAire acondicionado Calefacción Cocina equipada Garaje privado Plaza de parking incluida Terraza\n93 176 12 08 Ref: infopis-C1021\nnone 0 0 0 0 0 1 es 1656471129|408ad89be677161b9597f0aede183902


VENT DE CARA: Catalunya, una democràcia segrestada\nÉs legal perquè les lleis així ho estableixen, però això no treu que sigui un bon model de democràcia que la presidència d’un país (i no només la presidència d’un govern!) es decideixi en els despatxos i no pas a les urnes. Que les aliances de derrotats electorals triïn el president (o l’alcalde) fa poc bé a l’acostament del poder al poble. Ho hem viscut a la legislatura que acabem i es viu a molts ajuntaments (ho fa uns i els altres). Un mal model.\nPublicat per Carles Armengol a 11:05:00\npcp 6 d’agost de 2010, a les 14:16\nÀnim. Es teus comentaris sempre fan reflexionar.


Actuacions de gestió d’infraestructures de sanejament i depuració d’aigües residuals. – Portal de l'Agència Balear de l'Aigua i la Qualitat Ambiental\nActuacions de gestió d’infraestructures de sanejament i depuració d’aigües residuals.\nEl sistema de sanejament de les Illes Balears s’organitza en zones, l’explotació d’aquestes la duu a terme una empresa específica, anomenada empresa explotadora. L’empresa explotadora es diferent per cada zona, però l’Agència Balear de l’Aigua és la gestora de totes les infraestructures. L’illa de Mallorca es divideix en set zones (Taula 23), Menorca en dues (Taula 26) i finalment, a Eivissa també hi ha dues zones, una de les quals inclou Formentera (Taula 30).\nZona Actuació Import Any\nMA1: Cala d’Or, Cala Ferrera, Campos, Colònia de Sant Jordi, Portocolom, Sa Ràpita, Santanyí, Ses Salines Servei per dur a terme el tractament d’aigües residuals i el manteniment i conservació de les instal·lacions de sanejament de la zona MA1 (Lot 1). 6.111.172,97 € 2017 – 2023\nMA2: Artà, Cales de Mallorca, Cales de Manacor, Canyamel, Capdepera, Colònia de Sant Pere, Font de Sa Cala, Son Serra de Marina, Son Servera Servei per dur a terme el tractament d’aigües residuals i el manteniment i conservació de les instal·lacions de sanejament de la zona MA2 (Lot 2). 6.693.430,71 € 2017 – 2023\nMA3: Formentor, Platja de Muro, Pollença, Sa Pobla Servei per dur a terme el tractament d’aigües residuals i el manteniment i conservació de les instal·lacions de sanejament de la zona MA3 (Lot 3). 5.290.542,00 € 2017 – 2023\nMA4: Algaida – Montuïri, Costitx, Lloret, Llubí, Muro, Sant Joan, Santa Margalida, Sineu – Petra – Maria – Ariany, Vilafranca Servei per dur a terme el tractament d’aigües residuals i el manteniment i conservació de les instal·lacions de sanejament de la zona MA4 (Lot 4). 3.998.969,27 € 2017 – 2023\nMA5: Alaró, Binissalem, Campanet, Consell, Inca, Lloseta, Lluc, Mancor, Sa Calobra, Santa Eugènia, Santa Maria, Selva Servei per dur a terme el tractament d’aigües residuals i el manteniment i conservació de les instal·lacions de sanejament de la zona MA 5 (Lot 5). 5.282.419,65 € 2017 – 2023\nMA6: Andratx, Banyalbufar, Camp de Mar, Deià, Estellencs, Puigpunyent, Sant Elm, Sóller, Valldemossa Servei per dur a terme el tractament d’aigües residuals i el manteniment i conservació de les instal·lacions de sanejament de la zona MA6 (Lot 6). 4.817.879,00 € 2017 – 2023\nMA7: Cas Concos, Felanitx, Llucmajor, Porreres, Randa Servei per dur a terme el tractament d’aigües residuals i el manteniment i conservació de les instal·lacions de sanejament de la zona MA7 (Lot 7). 3.676.152,30 € 2017 – 2023\nTaula 23. Conservació i manteniment de les EDAR de l’illa de Mallorca.\nInfraestructura Actuació Import Any\nEDAR Cales de Manacor Reparació del col·lector d’aire a l’EDAR de Cales de Manacor. 11.078,24 €- 2019\nEDAR Pollença Reparació de la canonada de sortida de l’EDAR de Pollença. 13.975,50 € 2019\nEDAR Sant Elm Reparació i desembús de l’emissari de l’EDAR de Sant Elm. 36.242,38 € 2019\nEBAR Ses Salines Reparació de la canonada d’impulsió de l’estació bombament de Ses Salines (EDAR Ses Salines). 8.999,99 € 2019\nEBAR Cala Romàntica Reparació de la impulsió d’aigües residuals que va de l’EBAR de Cala Romàntica a l’EDAR de Cales de Mallorca. 20.738,17 € 2019\nEBAR Cala Romàntica Obres de reparació de la impulsió d’aigües residuals que va de l’EBAR de Cala Romàntica a l’EDAR de Cales de Mallorca, a l’alçada del colze del camí. 20.584,84 € 2019\nEBAR Port d’Andratx Reparació de la impulsió des de l’EBAR Port d’Andratx a l’EDAR d’Andratx, dins el jaç del torrent de s’Aluet. 12.820,47 € 2019\nEBAR Sant Elm Reparació de la impulsió des de l’EBAR de Sant Elm a l’EDAR de Sant Elm. 30.212,11 € 2019\nEBAR Port Cala Figuera Reparació de la impulsió de la EBAR Cala Figuera Port (EDAR Santanyí). 5.753,55 € 2019\nEDAR Portocolom Obres de reparació de l’embús de l’emissari de la depuradora de Portocolom. 14.978,00 € 2018\nEDAR Platja de Muro Obres de retirada de llots de les llacunes de la depuradora de Platja de Muro. 215.990,00 € 2018\nEDAR Platja de Muro Obres de reparació de les línies d’aeració, reactor biològic i digestor llots, així com l’adequació del decantador primari de l’EDAR de Platja de Muro. 185.823,90 € 2018\nEDAR Consell Obres de construcció d’un nou decantador i instal·lació d’una nova centrifuga a la depuradora de Consell. 146.429,00 € 2018\nEDAR Sant Elm Reparació de l’emissari submarí de l’EDAR de Sant Elm. 44.075,46 € 2018\nEBAR Cala Santanyí Reparació de la canonada d’impulsió de l’estació de bombament de Cala Santanyí (EDAR Santanyí). 25.885,72 € 2018\nEBAR Port Cala Figuera Reparació de la canonada d’impulsió de l’estació de bombament de Cala Figuera Port (EDAR Santanyí). 25.441,77 € 2018\nEBAR Reparació de la canonada d’impulsió de l’estació de bombament de l’EDAR de Platja de Muro. 28.813,95 € 2018\nEBAR Sector 11 – Can Picafort Reparació de la canonada d’impulsió de l’estació de bombament d’aigua tractada de l’EDAR de Platja de Muro (segona actuació a l’alçada del poliesportiu de Can Picafort). 24.266,94 € 2018\nEBAR Port d’Andratx Reparació de la canonada d’impulsió de bombament del Port d’Andratx (EDAR Andratx). 23.665,62 € 2018\nEDAR Randa Obres de reparació i desembús del col·lector general de Randa 10.135,67 2018\nEBAR Port d’Andratx Nou trencament de la canonada d’impulsió de l’estació de bombament del Port d’Andratx (EDAR Andratx). 7.616,36 € 2018\nEBAR Port d’Andratx Obres de reparació del trencament de la canonada d’impulsió de l’estació de bombament del Port d’Andratx (a 80 metres del llit formigonat del torrent) (EDAR Andratx) (Situació d’emergència). 2.743,01 € 2018\nTaula 24. Obres realitzades al sistema de sanejament de l’illa de Mallorca.\nActuacions referents a serveis\nZones MA1, MA2, MA3, MA4, MA5, MA 6 i MA7 Inspecció reglamentària de les instal·lacions d’alta tensió de les EDAR d’ABAQUA, 16 instal·lacions, situades a l’illa de Mallorca (Lot 2). 7.136,00 € 2019\nZona MA 2 Reparació de les diferents ruptures causades per la tempesta excepcional del dia 9 d’octubre en el llevant de Mallorca en les EDAR de Colònia de Sant Pere, Artà, Son Serra de Marina, Son Servera, Capdepera, Canyamel, Cales de Manacor i Cales de Mallorca. 67.050,50 2018\nTaula 25. Serveis realitzats al sistema de sanejament de l’illa de Mallorca.\nME1: Alaior, Binidalí, Cala en Porter, Es Mercadal, Maó – Es Castell, Sant Climent, Sant Lluís Servei per dur a terme el tractament d’aigües residuals i el manteniment i conservació de les instal·lacions de sanejament de la zona ME1 (Lot 8). 6.127.040,25 € 2017 – 2023\nME2: Cala Galdana, Ciutadella Nord, Ciutadella Sud, Es Migjorn Gran, Ferreries Servei per dur a terme el tractament d’aigües residuals i el manteniment i conservació de les instal·lacions de sanejament de la zona ME2 (Lot 9). 5.286.242,52 € 2017 – 2023\nTaula 26. Conservació i manteniment de les EDAR de l’illa de Menorca.\nEDAR Maó – Es Castell Reparació de l’emissari de l’EDAR Maó – Es Castell. 26.273,57 € 2019\nEDAR Ciutadella Sud Reparació de l’emissari de l’EDAR de Ciutadella Sud. 44.054,89 € 2019\nEBAR Cala en Porter (4) – Barranc (5) Reparació del col·lector d’aigües residuals que va a de l’EBAR de Cala en Porter (núm.4) a l’EBAR Barranc (núm.5), del sistema de sanejament de Cala en Porter. 7.792,74 € 2019\nEBAR Punta Prima – Biniancolla Reparació del col·lector d’aigües que va de l’EBAR de Punta Prima a l’EBAR de Biniancolla, del sistema general de sanejament de Sant Lluís. 4.569,85 € 2019\nEBAR Son Xoriguer Obres de reparació de l’avaria del col·lector d’aigües residuals que va de l’EBAR de Son Xoriguer a l’EDAR Ciutadella Sud, a la zona del dipòsit d’aigua de Cala’n Bosch. 5.610,05 € 2019\nEBAR Canal Salat – Santadrià Reparació del col·lector d’aigües residuals que va de l’EBAR de Canal Salat a l’EBAR de Santadrià (EDAR Ciutadella Sud). 24.540,22 € 2019\nZona ME1 Reparació dels danys causats per l’avaria elèctrica general per cap de fibló a Menorca. 8.410,00 € 2018\nZona ME2 Reparació dels danys provocades per temporal a Menorca. 16.025,00 € 2018\nEDAR Ciutadella Sud Reparació del col·lector d’impulsió d’aigües residuals de Son Xoriguer (Ciutadella Sud). 5.920,29 € 2018\nEBAR Son Xoriguer Obres de reparació del col·lector d’aigües residuals que va de l’EBAR Son Xoriguer a l’EDAR Ciutadella Sud (situació d’emergència). 2.520,97 € 2018\nTaula 27. Obres realitzades al sistema de sanejament de l’illa de Menorca.\nZones ME1 i ME2 Inspecció reglamentària de les instal·lacions d’alta tensió de les EDAR d’ABAQUA a l’illa de Menorca, 12 instal·lacions (Lot 3). 5.352,00 € 2019\nEDAR Es Mercadal Servei de buidat de fangs de les llacunes de l’EDAR d’Es Mercadal. 97.750,00 € 2018\nTaula 28. Serveis realitzats al sistema de sanejament de l’illa de Menorca.\nEBAR Millora d’equips de bombament de l’EDAR de Ciutadella (Lot 2). 122.513,63 € 2018\nEBAR Menorca Millora dels equips de bombament i aeració de les EDAR de Menorca (Lot 1). 48.968,42 € 2018\nEBAR Menorca Millora dels equips de bombament i aeració de les EDAR de Menorca (Lot 3). 38.827,56 € 2018\nEBAR Menorca Millora dels equips de bombament i aeració de les EDAR de Menorca (Lot 4). 97.236,69 € 2018\nTaula 29. Subministraments realitzats al sistema de sanejament de l’illa de Menorca.\nE1: Cala Tarida, Eivissa, Sant Antoni Servei per dur a terme el tractament d’aigües residuals i el manteniment i conservació de les instal·lacions de sanejament de la zona E1 (Lot 10). 6.051.111,72 € 2017 – 2023\nE2: Cala Llonga, Cala Sant Vicent, Can Bossa, Formentera, Port de Sant Miquel, Sant Joan de Labritja, Sant Josep, Santa Eulària. Servei per dur a terme el tractament d’aigües residuals i el manteniment i conservació de les instal·lacions de sanejament de la zona E2 (Lot 11). 6.651.673,38 € 2017 – 2023\nTaula 30. Conservació i manteniment de les EDAR de les illes d’Eivissa i Formentera.\nEBAR 1 – 2 Reparació de la impulsió des de l’EBAR 1 a l’EBAR 2 del sistema de bombament de l’EDAR de Can Bossa, a la vorera de mar. 138.236,64 € 2019\nEBAR 1 – 2 Increment de despesa situació d’emergència causada per la ruptura de la impulsió des de l’EBAR 1 a l’EBAR 2 del sistema de bombaments de l’EDAR de Can bossa, a la vorera de mar. 138.236,64 € 2019\nEBAR La Antigua Obres de reparació de la ruptura del sòcol de la bomba número 1 del bombament de “La Antigua” (EDAR Sant Antoni). 7.238,90 € 2019\nEBAR La Savina Reparació de l’emissari de l’EBAR La Savina (EDAR Formentera). – 2019\nEBAR Talamanca Reparació de l’avaria de la impulsió de l’EBAR de Talamanca (EDAR Eivissa). 5.301,83 € 2019\nEDAR Formentera Reparació de la ruptura de la canonada que connecta el pretractament amb el tractament biològic a la EDAR de Formentera. – 2019\nEDAR Sant Antoni Obres de reparació de la ruptura de la canonada d’impulsió de Xinxó, situada dins el solar de l’EDAR. 17.893,08 € 2019\nEDAR Eivissa Situació d’emergència causada per la ruptura de la impulsió que va de l’EBAR del Port d’Eivissa fins a l’EDAR d’Eivissa. 95.269,81 € 2018\nEDAR Sant Antoni Situació d’emergència causada per a la ruptura de la canonada d’impulsió de Xinxó en la cruïlla del Carrer Lugo i l’avinguda de Sant Agustí al TM de Sant Josep de sa Talaia (canonada de la EBAR a la EDAR). 24.561,20 € 2018\nEDAR Santa Eulària Situació d’emergència causada per a la ruptura de l’emissari de l’EDAR de Santa Eulària a Sa Caleta, a la vorera de la mar. 9.495,81 € 2018\nTaula 31. Obres realitzades al sistema de sanejament de les illes d’Eivissa i Formentera.\nZones E1 i E2 Inspecció reglamentària de les instal·lacions d’alta tensió de les EDAR d’ABAQUA a Eivissa i Formentera, 10 instal·lacions (Lot 1). 4.460,00 € 2019\nTaula 32. Serveis realitzats al sistema de sanejament de les illes d’Eivissa i Formentera.\nEBAR Mariners I Substitució del cable elèctric que va tenir una derivació a la EBAR de Mariners I (EDAR Santa Eulària). 22.119,32 € 2019\nTaula 33. Subministraments realitzats al sistema de sanejament de les illes d’Eivissa i Formentera.


La inacció com a virtut | Valencia Extra\n26/03/2018 - David de Miguel\nEn política, com en la vida, a voltes la millor forma de no equivocar-se és no fer res. Encara que també és cert que comporta el risc de la crítica per part del contrari. No obstant això, vist el vist en algunes Conselleries, quasi que la inacció pot ser una virtut.\nDes de l’inici de la legislatura, la inacció de la Conselleria d’Economia, tant pel que fa a l’execució del pressupost com a les decisions sectàries que a vegades ha adoptat, ha sigut un tema recurrent que ens ha donat a l’oposició motius suficients per a afirmar que la política industrial és una de les àrees en les quals el Consell de Ximo Puig més està fallant.\nEs vol canviar el model productiu de la nit al dia, es criminalitzen les grans empreses i els acords comercials, però ens vas agafar sense el menor rubor a missions comercials i a la inauguració de grans empreses, i s’anuncien ajudes a les empreses perquè cresquen, ajudes que mai arriben per cert. I la veritat és que arriba un moment en el qual un es perd davant tanta indefinició.\nNo obstant això, com deia al principi, la inacció a vegades no és mala política. En les últimes setmanes he pogut visitar diferents empreses de sectors tradicionals de la nostra comunitat, totes elles referents en el seu sector i amb diferents grandàries. I si en alguna cosa coincidien els responsables d’aquestes empreses, era en què el millor que es podia fer des de l’administració és que se’ls deixara treballar, que no es posaren traves a la seua activitat, que s’agilitaren els tràmits burocràtics que en alguns casos estaven frenant el desenvolupament i expansió de les empreses.\nBé és cert que cada empresa, segons la grandària o el sector al qual es dedica, té diferents necessitats, com a cert és també que tota ajuda és benvinguda. Però poc pot fer gala el Consell si un veu les partides destinades a la millora del nostre model productiu i l’execució d’aquestes.\nEn definitiva, que en política industrial és clar que sovint, menys és més, però acceptant aquest fet com un “mèrit” de l’administració, la qual cosa no és presentable és l’eufòria que en els últims dies estem veient en el Consell i els partits que ho sustenten a compte de les dades d’inversió productiva a la Comunitat Valenciana durant l’any passat.\nNo solament és com menys discutible que el Consell tinga el mèrit d’haver incrementat de manera exponencial les inversions, és que a més sembla poc apropiat tornar a caure en els vells vicis d’atribuir-se els mèrits quan les coses van bé, i esquivar les culpes quan vénen mal donades. Perquè no senyors del Consell, la qual cosa fa atractiva aquesta comunitat no és la inexistent política industrial de la Generalitat. L’ocupació, les oportunitats de negoci i creixement…no són conseqüència de la gestió pública, encara que ajude. Són les empreses i els seus treballadors les que creen riquesa i les que amb el seu esforç guanyen en atractiu per a captar fons forans, i açò sembla que a vegades s’oblida des del Consell.\nPer descomptat que la inacció pot ser virtut, però el que no és assumible en la conjuntura econòmica que tenim, és disfressar de virtut el que no és sinó incoherència i falta d’estratègia.


07/07/17. Interior convoca 500 places per a Mossos, un cop superat l’escull estatal. El Punt Avui. - Gironès per la independència\n07/07/17. Interior convoca 500 places per a Mossos, un cop superat l’escull estatal. El Punt Avui.\nBARCELONA - 7 juliol 2017 2.00 h\nInterior convoca 500 places per a Mossos, un cop superat l’escull estatal\nEl candidat podrà tenir fins a 65 anys i els estudis necessaris pugen de l’ESO al batxillerat\nEl conseller afirma que calen “per raons de seguretat”\nAgents dels Mossos a l’escola de policia, l’any 2007 Foto: GABRIEL MASSANA.\nEl conseller d’Interior, Jordi Jané, va anunciar ahir que s’ha signat la convocatòria per cobrir 500 places per a Mossos d’Esquadra, que ha de sortit publicat al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC) d’avui. “Són 500 nous mossos que ens fan falta per seguretat”, va ressaltar Jané en la clausura de la VII Escola d’Estiu de l’Institut de Seguretat Pública de Catalunya.\nEl conseller hi va afegir que amb aquesta segona convocatòria donen garanties als opositors, ja que el govern de la Generalitat “ha atès el requeriment del Ministeri d’Hisenda després de modificar l’acord de l’abril i deixar-lo en 50 places i aprovar una nova oferta complementària de 450”. Segons Interior, la “problemàtica jurídica plantejada per l’Estat ha quedat superada” amb l’aprovació del pressupost estatal per al 2017, que assegura que “permet una major flexibilitat en el càlcul de les taxes de reposició” i per això el govern ha tirat endavant la segona convocatòria sense témer que sigui impugnada per l’Estat.\nEntre les novetats de les bases de la convocatòria hi ha l’ampliació de l’edat màxima per presentar- s’hi, dels 35 als 65 anys, i que caldrà el títol de batxillerat, l’FP2 o l’equivalent, mentre que fins ara el requisit era haver acabat l’ESO, segons van avançar fonts del Departament d’Interior. També es permetran els tatuatges visibles sempre que no siguin ofensius i no superin els 15 centímetres quadrats a la zona del coll i els 70 als braços.\nEl conseller va insistir que aquesta convocatòria és imprescindible per a la seguretat de Catalunya, ja que dona resposta “a una exigència de la societat, que necessita noves promocions de Mossos”.\nAquesta convocatòria és la primera des de fa sis anys, i sortirà al DOGC demà, cosa que permetrà als aspirants començar a inscriure’s de manera telemàtica a partir de dissabte, segons el conseller d’Interior. Jané va detallar que, com va prometre el seu departament al Parlament, ha signat abans de l’estiu la convocatòria per a aquesta promoció de 500 nous mossos, que serà la número 26 i la primera des de l’any 2011, quan es van llicenciar 600 policies.\nEl conseller va insistir en la importància que s’incrementi la plantilla de la policia catalana, que ara té uns 16.800 agents, respecte dels 18.267 que es va estipular a la Junta de Seguretat del 2006 com la plantilla òptima dels Mossos d’Esquadra. Jané va lamentar que des de l’última promoció, el 2011, la plantilla dels Mossos d’Esquadra, que va arribar a superar amb escreix els 17.000 efectius, no només no ha augmentat, sinó que s’ha reduït en uns 400 efectius –en no cobrir-se totes les baixes–, malgrat que les “exigències” en matèria de seguretat “són més altes”, per l’augment de l’amenaça gihadista i per l’increment del turisme, entre altres aspectes.\n“Els alcaldes, els municipis, la societat, ens demanen més agents. Davant d’aquesta reclamació, no podíem deixar de convocar, de complir l’objectiu de les 500 places, perquè la pèrdua d’efectius no és admissible”, va exclamar Jané.\nEl conseller es va mostrar convençut que la convocatòria tindrà milers d’aspirants i va garantir que finalment els que superin les proves seran “els més ben preparats”. “És un repte seleccionar els millors, els que puguin donar un millor servei a la ciutadania”, va destacar el conseller.\nEn aquest sentit, Jané va remarcar que als aspirants se’ls exigiran els valors intrínsecs al cos dels Mossos d’Esquadra, com ara la proximitat al territori i la voluntat de servei a la ciutadania i que facin complir les lleis i les apliquin d’acord amb el codi deontològic policial perquè les seves actuacions siguin “impecables”. Jané va advertir que la seguretat és un “pilar bàsic” del sistema democràtic i una garantia per a l’estat social, i per això es va mostrar convençut que la ciutadania “segur” que dona suport, en l’actual context d’amenaça gihadista, que la policia catalana inverteixi més en mitjans materials i personals.\nS’ha atès el requeriment d’Hisenda i s’ha adaptat una oferta pública a 50 agents i ara en fem una altra de 450


Per Sant Jordi, roses solidàries d'Althaia a favor del mecenatge infantojuvenil | NacióManresa\nPer Sant Jordi, roses solidàries d'Althaia a favor del mecenatge infantojuvenil\nUsuaris del Centre de Dia de Salut Mental i del Centre de Disminuïts Físics també oferiran roses el dia de Sant Jordi\nper Redacció, 17 d'abril de 2019 a les 14:24 |\nLa Fundació Althaia serà present per primera vegada al passeig de Pere III de Manresa el dimarts 23 d'abril, diada de Sant Jordi, amb una parada on s'hi oferiran roses solidàries. Es tracta d'una iniciativa impulsada i liderada per professionals de Pediatria que es portarà a terme amb la col·laboració del voluntariat de la institució. Els beneficis obtinguts es destinaran als projectes de mecenatge per a la millora de l'atenció infantojuvenil de la Fundació Althaia.\nRecentment, Althaia ha iniciat una nova campanya de participació i mecenatge per millorar les àrees d'atenció a infants i joves i, alhora, enfortir els vincles entre la institució i la ciutadania i treballar la promoció per la salut. Ja s'han tirat endavant diferents iniciatives en el marc d'aquesta campanya, com les piruletes solidàries que han creat el xocolater Enric Rovira i el cuiner Jordi Cruz, dos professionals del territori de reconegut prestigi, i que també s'oferiran aquest dia de Sant Jordi.\nEn paral·lel, usuaris del Centre de Dia de Salut Mental oferiran roses a l'edifici del CSAM i al vestíbul de la planta -1 de l'Hospital Sant Joan de Déu. També ho faran els usuaris del Centre de Disminuïts Físics, que muntaran una parada de roses i de punts de llibre a l'entrada de la Clínica Sant Josep. En els dos casos, es tracta d'una iniciativa terapèutica els beneficis de la qual es destinaran a activitats ludicosocials adreçades als mateixos usuaris.\nPer Sant Jordi, Música en vena\nLa música també serà present a la Fundació Althaia el dia de Sant Jordi. Els músics Ester Blanc i Javier Garcia oferiran un duo de violí i viola a diferents serveis de l'Hospital Sant Joan de Déu. L'actuació s'emmarca en el projecte Música en vena. La música que cura, que es porta a terme en col·laboració amb el Conservatori Municipal de Música de Manresa amb l'objectiu d'ajudar a millorar el benestar i les estades hospitalàries de pacients, familiars i personal sanitari.\nMés Manresa, Societat, Althaia, sant jordi, mecenatge althaia


24/02/2017. La sala de cambra de l’Auditori de Girona ha acollit el lliurament de la vuitena edició dels Premis Carles Rahola de Comunicació Local, que organitzen la Diputació de Girona i la Demarcació de Girona del Col·legi de Periodistes de Catalunya. L’acte ha comptat amb una extensa representació del món periodístic, institucional i cultural gironí.\nEls guanyadors en les set categories dels Premis han estat els següents:\nEl premi al millor projecte de comunicació periodística, dotat amb 2.000 euros, ha estat per a Marc Sureda, Elena Trullàs, Jordi Ribot i Joan Castro pel projecte «#Gavarres365». El jurat n’ha valorat «l’ambició a l’hora de voler mostrar la realitat d’un territori com el de les Gavarres, de manera dinàmica i amb visió de futur».\nEn aquesta categoria, han quedat com a finalistes Pau Planas i Rocío Rodríguez pel projecte «La tornada», per «la interessant aposta cultural, que combina amb criteri paisatge i música».\nMillor treball informatiu o divulgatiu en premsa escrita\nEl premi al millor treball informatiu o divulgatiu en premsa, dotat amb 1.000 euros, ha estat per a Pau Subirós pels reportatges «Trenta cinc anys de l’operació neteja», «Primera nit de vaga dels treballadors d’Ecoserveis» i «On són el vuit milions del Patrimoni Sòl?», publicats a La Fissura. El jurat n’ha valorat «la narrativa consistent, ben presentada, documentada i punyent».\nHan quedat com a finalistes:\nPau Casacuberta i Toni Ferragut pel reportatge «L’assassinat exemplar de la bugadera Salvadora Catà Ventura», publicat a l’Ariet.cat, perquè és «un bon treball d’investigació històrica, ben documentat, i amb el valor afegit de les fotografies».\nDavid Garcia Algilaga, Robert Pla, Juan Jesús Aznar, Lluís Ribera, Joan Manuel Soldevilla i Josep Maria Dacosta per «Camins de l’aire», publicat a la Revista de Girona, per «l’exhaustiva i ben documentada informació i el seu bon tractament formal».\nAixí mateix, el jurat ha volgut fer una menció especial als cinc reportatges presentats per Alfons Petit, publicats al «Dominical» del Diari de Girona, pel seu bon treball divulgatiu, sempre documentat i d’una qualitat continuada.\nEl premi Miquel Diumé al millor treball informatiu o divulgatiu en ràdio, dotat amb 1.000 euros, ha estat per a Carme Martínez pel treball 50 anys de cantades a Calella, emès a la SER Catalunya. El jurat n’ha destacat «la bona informació, documentació, realització i recuperació de fons sonors històrics».\nHa estat finalista Carles Baldellou pel programa Tot és un joc, de Fem Girona, per haver fet « un molt bon espai d’esports de proximitat».\nD’altra banda, el jurat ha fet una menció especial per a Miquel Curanta, Juli Pedrero, Toni Sellas i l’equip responsable del programa Govorit Radio Svoboda, de Ràdio Capital de l’Empordà, per «la varietat de recursos sonors, pel seu ritme i pel seu ampli recorregut històric».\nEl premi al millor treball informatiu o divulgatiu en televisió, dotat amb 1.000 euros, ha estat per a David Gimbernat i Pere Solés per Feliç mil aniversari, documental emès a TV3 sobre el convent de Sant Daniel. El jurat n’ha valorat «la narrativa efectiva i el fet de divulgar una realitat que no sempre és de fàcil accés».\nHa estat finalista l’equip de Latituds de Televisió de Catalunya, per Teixint cohesió social a Salt, un documental elaborat per Josep Nogueroles i emès al canal 33 que “mostra una realitat contrastada que qüestiona els estereotips de la vila de Salt”.\nEl premi a la millor fotografia publicada, dotat amb 1.000 euros, ha estat per a Jordi Ribot Puntí per la fotografia Un membre de l’ADF al foc de Blanes. El jurat n’ha valorat «la realització d’una imatge informativa d’impacte, que transmet bé el dramatisme del moment».\nHan estat finalistes:\nJoan Castro Folch per la sèrie de fotos «Tancant l’hotel», perquè «descriu molt bé la situació dels conflictes del turisme mal portat».\nMartí Dacosta per la sèrie «El retrovisor», per «la creació d’una molt bona escenografia al servei d’una sèrie d’entrevistes publicades al setmanari L’Empordà».\nEl jurat ha volgut fer una menció per a Martí Artalejo, per les seves sèries de fotografies de diferents festivals de música, per la gran qualitat en les imatges, que expressen la intensitat del gest musical.\nEl premi a la millor informació digital, dotat amb 1.000 euros, ha estat per a Pau Planas i Rocío Rodríguez per La Tornada, «per la seva tasca dinamitzadora del sector musical, que dóna veu a nous projectes, i per la innovació com a revista digital».\nDaniel Genís Mas i quinze persones més per El Biblionauta, per «un web que té una vocació visual forta, que treballa amb encert l’àmbit literari i utilitza tots els recursos digitals».\nEmma Quesada Clarà per La Fissura, «per les seves propostes alternatives d’informació i el seu punt de vista crític i fiscalitzador».\nPel que fa al premi a la millor iniciativa de comunicació institucional, valorat amb 1.000 euros, el jurat ha acordat concedir-lo a Iglésies Associats, per la «Comunicació del Centenari Carles Fontserè 1916-2016», del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya i coordinada pels Serveis Territorials de Cultura a Girona, per “dur a terme un projecte d’èxit que ofereix una completa informació i documentació de l’Any Fontserè”.\nHa estat finalista Pere Carreras pel butlletí municipal mensual #Guíxols, per «la seva eficaç presentació dels continguts».\nBeca dels Premis Carles Rahola que atorga l’Ajuntament de Girona\nAquest vespre també s’ha lliurat la beca dels Premis Carles Rahola, que atorga l’Ajuntament de Girona amb l’objectiu de promoure la recerca en temes de comunicació local al fons documental de l’Arxiu de Girona.\nLa beca consta de dues modalitats: professional (adreçada a periodistes col·legiats i dotada amb 1.800 euros) i universitària (adreçada a estudiants i dotada amb 1.200 euros).\nLa beca de modalitat professional ha estat per a Gemma Busquets pel projecte de recerca «El vot femení a la premsa de les comarques gironines (1931-1936)». El jurat ha valorat especialment «el buit que omple aquesta proposta de recerca, que té com a objectiu visibilitzar la dona en la història, en el context d’una època determinada i a partir de l’estudi de la premsa gironina». També ha destacat que «es tracta d’un tema que, malgrat parlar de fa 85 anys, segueix essent d’interès en el moment actual». La beca de modalitat universitària ha quedat deserta.\nEl jurat dels Premis Carles Rahola de Comunicació Local ha estat format per: Guillem Terribas (president del jurat), president del Consell d’Administració de Gironina de Llibres i Papers; Joan Ventura, president de la Junta de la Demarcació de Girona del Col·legi de Periodistes de Catalunya; Manel Armengol, fotoperiodista; Maria Sánchez, periodista; José Luis Terrón, director de l’Institut de la Comunicació de la UAB; Enrique San Juan, expert en xarxes socials, mitjans socials i màrqueting en línia; Jordi López, tècnic de comunicació de la Diputació de Girona, i Ramon Girona (secretari del jurat), coordinador del grau de comunicació cultural de la Universitat de Girona.\nEl jurat de la Beca dels Premis ha estat format per: Marta Madrenas (presidenta del jurat), alcaldessa de Girona; Joan Boadas, cap del Servei de Gestió Documental, Arxius i Publicacions de l’Ajuntament de Girona; Xavier Masachs, tresorer de la Demarcació de Girona del Col·legi de Periodistes de Catalunya; Jordi López, tècnic de Comunicació de la Diputació de Girona, i Sílvia Planas (secretària del jurat), responsable tècnica de Comunicació i Premsa de l’Ajuntament de Girona.\nEn total, enguany s’han presentat 94 treballs als Premis i 3 a les beques. La cerimònia de lliurament ha estat conduïda pels periodistes de Televisió de Girona Rosó Feliu i Aleix Freixas. L’acte ha comptat amb la participació de nombroses autoritats i representants de la societat gironina, com Pere Vila, president de la Diputació; Joan Ventura, president de la Demarcació de Girona del Col·legi de Periodistes, i Marta Madrenas, alcaldessa de la ciutat.\nEls Premis de Comunicació Local Carles Rahola es van crear el 2009 amb l’objectiu de reconèixer la tasca de la professió periodística a les comarques gironines i fomentar la creativitat informativa i les iniciatives per difondre, recuperar, gestionar o aplegar informació de tipus periodístic en qualsevol format, àmbit i estructura. Des de la seva primera edició han tingut una gran acollida, i s’han instituït com a un dels principals guardons gironins en l’àmbit de la comunicació.\nD’altra banda, amb l’objectiu de promoure els Premis, enguany s’ha celebrat la V Setmana dels Rahola, que ha consistit en un conjunt de taules rodones, xerrades i conferències, i en la qual també han col·laborat l’Ajuntament de Girona, la Universitat de Girona i la biblioteca pública Carles Rahola. A més, també hi han col·laborat diversos mitjans de comunicació, com Televisió de Girona, el Punt Avui, el Diari de Girona i Fem Girona Ràdio.


La Granadella demana ajut a Cultura per arranjar la Catedral de les Garrigues | Bisbat de Lleida\nLa Granadella demana ajut a Cultura per arranjar la Catedral de les Garrigues\nInici » La Granadella demana ajut a Cultura per arranjar la Catedral de les Garrigues\nL’Ajuntament de la Granadella ha sol·licitat un ajut al Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya per a la realització d’obres urgents a l’Església de Santa Maria de Gràcia de la Granadella, coneguda també com ‘La Catedral de les Garrigues’.\nL’Ajuntament i el Bisbat de Lleida han arribat a un acord per prioritzar aquesta actuació que consisteix en la restauració parcial de les cobertes dels contraforts, del cimbori i del creuer, i de les voltes i paviments en el campanar, així com instal·lar uns plafons informatius i accions de difusió i divulgació d’aquest patrimoni garriguenc, únic a la Plana de Lleida.\nL’Església de Santa Maria de Gràcia ha sofert un procés de degradació progressiu des de la Guerra Civil, on va rebre diversos impactes. El cost de l’actuació és de 64.000 euros i l’import demanat d’ajut al Departament de Cultura és de 45.000, el 70% de la inversió.\nL’Ajuntament de la Granadella al seu pressupost del 2015 té consignada una partida pressupostària per cofinançar aquesta actuació, la qual s’executaria aquest mateix 2015 amb motiu de la seva urgència, en cas de concedir-se l’ajut.\nEl març del 2014 l’Església va ser declarada pel Govern de la Generalitat Bé cultural d’Interès Nacional (BCIN). Està situada al centre de la població de la Granadella i va ser bastida de nova planta en l’últim terç del segle XVIII.


Protesta a la plaça de l'Àngel perquè s'acabi amb el trànsit rodat | Ràdio Sabadell\nProtesta a la plaça de l'Àngel perquè s'acabi amb el trànsit rodat\nPortesta a la plaça de l'Àngel | Cedida\n05.12.2020 11:56 Aleix Graell\nAmb bicicletes, guixos i pancartes amb el lema "tot anirà bé sense cotxes" o "cotxes no" una quinzena de famílies han passat el matí a la plaça de l'Àngel reivindicar que l'espai amb el carrer Marià Fortuny amb la plaça de l'Àngel pertany als vianants. Reclamen que es barri el pas als vehicles que creuen l'espai per enllaçar amb el carrer de la Palanca, abans de sortir per Crueta i evitar així la volta pel carrer Les Valls. "Deixar la nostra marca i la nostra empremta per dir que aquest és un espai infantil que molts cops queda envaït pel trànsit i el fa insegur" ha explicat Mireia Izard, veïna del barri.\nDesprés de reclamar-ho a l'Ajuntament a través d'instàncies, han decidit passar a l'acció per fer notar que la normativa actual no es compleix. Per a Izard aquesta és una manera de fer "visible" el problema: "Ja hem protestat d'una manera oficial amb instàncies i veiem que l'Ajuntament per la seva resposta veiem que no ho consideren un problema".\nAl parc infantil, el cotxe és un perill! La plaça de l'Àngel és un espai falsament segur per a les nostres criatures. @Aj_Sabadell hi fareu alguna cosa? pic.twitter.com/EE4yMQzuqL\n— Mireia Izard (@mireiaizard) December 5, 2020\nAra per ara, el carrer Maria Fortuny ha de ser per a vianants, però no és així. Segons la senyalització actual, la circulació del trànsit rodat només es permet entre les sis i les onze del matí de dilluns a divendres i només per a càrrega i descàrrega. Malgrat això, en pocs minuts molts conductors han passat per la via, per exemple per anar a l'acadèmia d'idiomes que hi ha al costat.\n"Les institucions ens han fallat i ens han decebut, han fet una resposta de llançar pilotes fora. Anirem insistint d'una manera incòmoda o més visible, a vegades sembla que els polítics només reaccionen quan els poses en un compromís" afirma Izard. Els manifestants es plantegen seguir amb les accions, si l'Ajuntament no canvia la seva resposta.


a la hidratació de dutxa: la salvadora de la noia mandra | inclusaodiferente.net\nLa guia de la noia mandra per hidratar el cos (quan realment no et pot molestar)\nVaig pensar que estava sol en la meva aborrecció de hidratar el meu cos. Estrany, tenint en compte que m’encanta la sensació de pell super tova i, amb molta felicitat, em carregarà loció a la cara dues vegades al dia. Però no. Una enquesta ràpida a l’oficina va determinar que la majoria de nosaltres entrava en la categoria d’aplicacions reticents / ocasionals, amb només un parell d’addictes dedicats a la crema hidratant (que es mostraven lleugerament alarmats amb el nostre enfocament per autolubricar-se).\ncola de queratina seca\nEl que cimenta hidratar-se fermament com a administrador de bellesa: definició: coses que probablement hauríem de fer, però que no es pot molestar, és la laboriositat de tirar-la cap amunt de dalt a baix i esperar que s’assequin després.\nA diferència de rentar-se i assecar-se els cabells (també administrador de bellesa), podeu escapar de no haver-vos topat amb hidratant durant dies, setmanes (* xiuxiuejos * mesos?) Alhora, sempre que pugueu amagar els vostres brillants sota els texans i el turmell. -dreballar vestits, no?\nDe debò, hauríem de desvelar-nos regularment, ja que, de la mateixa manera que la nostra cara, el nostre cos es pot deshidratar, aspre i atapeït quan està estacionat. De forma realista, la comoditat fa trontollar la majoria de vegades que sortim de la dutxa.\nLa solució és una alternativa dutxa. En rigor, no són res de nou, però si heu resistit (com jo), us recomano que s’hi impliqués.\nPel que fa a on començar, hi ha els hidratadors dedicats a la dutxa: Nivea va començar la tendència amb el seu preuable Hidratant In-Dutxa Nivea per a Pells Secs, de 3 GBP, i després el Santuari va augmentar l’anterior amb el seu miracle Humitat de la pell humida, 8 GBP. Ara, Sanctuary ha ampliat la seva gamma per incloure la gelea Wiance Skin Wet, 10 GBP (agradable i lleugera però una mica enganxosa) i el Miracle Humitat Ultra Rich Wet Skin Moisture, 10 £ (ultra suavitzant, lleugerament més pesat que l'original, però un Envieu Déu si necessiteu un cop d’hidratació. Encara s’enfonsa ràpidament).\nPerò, si voleu obtenir una mica experimental, podeu cercar qualsevol rentat de dutxa a base d’oli o textura super cremosa. L’oli de dutxa de Glossier, 15 £, és un bon exemple, com és la crema de dutxa Shea de The Body Shop, 2 GBP o l’oli Dove’s in Drug Argan, 4,99 £. Si voleu quelcom més extravagant, proveu-vos de la deliciosa crema de dutxa Frangipani Monoi d'Elemis, 27 £.\nA excepció del Santuari (que apliqueu a la pell mullada un cop heu desactivat l’aigua), tot s’aplica millor mentre l’aigua segueix funcionant. Bonificació: vol dir que encara esteu càlids i la relliscada addicional significa que podeu trossejar-la en menys d'un minut. Esbandiu-lo lleugerament abans que s’assequi les tovalloles. El resultat? Una pell hidratada meravellosa i sense esperar al voltant. Pots agrair-me més endavant.\nFeliç aniversari, Lauren Conrad! Celebrem els seus millors moments de pèl\nVam intentar la fundació de The Ordinary amb 5,90 £ i el nostre veredicte\nAquestes màscares suavitzants us proporcionaran un cabell ultra-nutritiu durant la nit\nLes mascares de tubs són la fórmula lliure de pudor de la qual es fan els somnis\nBateu-ho, dilluns blau. A continuació us detallem com puntuar les coses gratuïtes


El Barça tanca un any brillant amb un partit per oblidar (94-75)\nEl retorn de Cory Higgins és l'única bona notícia de la derrota contra el Baskonia | FC Barcelona\nEl Baskonia ha tallat la ratxa de victòries dels de Sarunas Jasikevicius a l'Eurolliga\nEl 2021 ha estat un any increïble per a la secció de bàsquet del Futbol Club Barcelona. L’equip entrenat per Sarunas Jasikevicius ha assolit gairebé tots els objectius que tenia a l’horitzó, amb la consecució de la Copa i la Lliga ACB i el retorn a la Final Four, si bé l’Eurolliga es va escapar al partit decisiu contra l’Anadolu Efes. En la nova temporada, els blaugranes han aconseguit el millor rècord de victòries en una primera volta a la màxima competició continental, combinades amb una bona actuació a l’ACB.\nTanmateix, el Barça no ha pogut tancar aquest any brillant amb bon gust de boca, ja que en el darrer duel del 2021 el Baskonia ha pogut frenar la ratxa de nou triomfs consecutius a l’Eurolliga. Els bascos han estat clarament superiors als culers, que han marxat escaldats de Vitoria en un enfrontament que no ha tingut color (94-75). La bona actuació de Nikola Mirotic no ha estat suficient per aturar el partidàs dels de David Gil, amb uns Rokas Giedraitis i Steven Enoch especialment encertats, si bé el rendiment de tot l’equip ha estat inqüestionable de forma coral.\nI encara té més mèrit la tasca del Baskonia tenint en compte que el Barça s’ha imposat al primer període i que és difícil seguir el ritme dels de Saras. Tanmateix, el segon quart ha estat un exemple de com frenar l’anotació blaugrana, mentre que el tercer ha estat tot un espectacle ofensiu dels vitorians. Els culers s’han quedat sense marge de reacció i al darrer quart ja estava tot decidit. Tanmateix, i malgrat aquesta derrota, el Barça encara és el líder en solitari de l’Eurolliga i, a més a més, pot explicar la bona notícia del retorn de Cory Higgins, que finalment ha pogut deixar enrere la seva lesió i ha jugat uns deu minuts per encarar el 2022 amb el rol d’estrella que ha de tenir.\nBaskonia Bàsquet Eurolliga


Club Bàsquet Benissa: Segona derrota consecutiva del Perfiles Pleck Benissa\nSegona derrota consecutiva del Perfiles Pleck Benissa\nAquest darrer diumenge s'enfrontaren dos equips de la comarca en categoria sènior masculí Primera Zonal, el Pub Dorian Grey-CB Ondara i el nostre Perfiles Pleck Benissa. Els locals venien de guanyar al Sueca i van mantenir en tot moment una bona dinàmica durant tot el partit, amb atacs estructurats i treballats i ua defensa bastant sòlida, mentre que els benissers eixiren excessivament blanets tant en atac com en defensa. Tot i això, l'encontre va estar molt igualat, simultaniejant-se en el lluminós els dos equips però sempre amb diferències prou estretes. Només en el tercer quart va semblar que el Benissa anava decididament a per el partit, a sentenciar-lo, però en el definitiu quart no va estar gens encertat i els locals van prendre un xicotet avantatge. Les jugades plantejades des de la banqueta no es van executar com calia i una sèrie d'errors successius atorgà l'última possessió i dos tirs lliures als locals amb el partit empatat. Sergi López no va errar els dos tirs regalats i els ondarencs certificaren una nova victòria que els permet empatar amb els benissers amb un balanç de quatre victòries i tres derrotes.\nPer la seua banda, l'equip júnior "B", EM Ajuntament de Benissa, va viatjar fins a Algemesí per mesurar-se a un dels conjunts més forts de la competició. Els locals van demostrar ser un bon equip, amb moviments ofensius ràpids i treballats i amb una defensa zonal 3-2 durant els quaranta minuts. Els benissers només van tindre opcions de calvar-se en el partit en el minut 33, moment en el qual se situaren a onze punts, però el locals van tornar a distanciar-se gràcies al seu domini del rebot ofensiu i imposar-se per un clar 72-46. L'anècdota del partit la va protagonitzar Pablo al posar una llançament triple des de més enllà del mig del camp just en l'últim segon de la primera meitat. Els anotadors van ser Jose Maria (18), Pablo (17), Víctor (5), Tom (3) i Joan (3).\nAquesta setmana el júnior "A", Clínica Benissa, rebrà la visita del Bàsquet Alcàsser el dissabte a les 16:30, mentre que l'equip sènior, Perfiles Pleck Benissa, es medirà a l'invicte i colíder Toro Loco Anna a les 18:30. Cal dir que els partits es disputaran en la pista annexa del Palau Sant Pere ja que la pista central estarà ocupada per les activitats del Mig Any de moros i cristians.\nPub Dorian Grey-CB Ondara 56 (16-17-9-14): Giner (2), Serrano (10), S. López (8), J. López (4), Garcia (3), Cañamas (4), Seguí (12), Vives, Noguera (2), Ginestar i Crespo (11).\nPerfiles Pleck Benissa 54 (12-18-17-7): Nico (2), Vicent (6), Toni (2), Tomi (5), David (8), Manolo (15), Jorge (9), Matt (4) i Javi (3).


Aigües de Sils | Sils, com més serem més riurem\nExcés de fluor a l’aigua de boca de les Comes, DdG 3 març 2011\nSegurament millorarà, en pocs anys, la qualitat de l’aigua de Sils (i ben necessari que és). Probablement notarem a les nostres butxaques un gran, gran increment de la factura de l’aigua. És ben cert, també, que els nostres governants haurien pogut gestionar la connexió a la canonada amb una negociació més encertada. Ara bé, possiblement d’aquí a pocs mesos els ciutadans tindrem poc en compte aquests “petits detalls” quan tornem a votar. Salut i aigua per a tothom!!!. Font: AMS, setembre 2010\nL’AIGUA A SILS\nTots nosaltres vàrem viure fa dos estius les restriccions tan importants que va patir el nostre poble a causa de la sequera del 2008. A part d’això, hi va haver les múltiples avaries de SOREA que sense previ avís ens deixaven sense aigua un dia qualsevol… Sense comentar les avaries o problemes provocats a posteriori a cases particulars per temes de pressió d’aigua o altres.\nPer aquest motiu, i centrant el tema en el nostre municipi, us expliquem que el nostre aqüífer prové de la Tordera, que pertany als importants aqüífers de la façana litoral del nostre país. Tots aquests tenen un paper molt important i estratègic en l’abastament de Barcelona i la seva àrea d’influència, el Maresme i la Costa Brava. Fa uns anys es va posar en funcionament la dessaladora de Blanes, que dóna servei a les estacions de tractament d’aigua potable de Blanes, Tossa, Lloret i Palafolls.\nAquesta dessaladora produeix, en una primera fase, 10 hm3/any. Darrerament, l’ACA (Agència Catalana de l’Aigua) ha iniciat un projecte d’explotació d’aquesta dessaladora per abastir els pobles de la plana de la Selva i Santa Coloma de Farners. Aquesta obra ens “convida” com a poble a tenir proveïment d’ aigua dessalinitzada i de qualitat. En el ple ordinari del mes de juliol es va aprovar, amb els vots de IDS, entrar en aquest projecte.\nTot i el que hem exposat en aquest escrit, nosaltres hem de lamentar novament una manca de transparència i d’informació per part de l’equip de govern, ja que desconeixem exactament què representarà per a les butxaques dels nostres ciutadans aquesta aposta. Algunes informacions situen el cost d’aquest projecte per al nostre poble a prop de 2 milions d’euros en total, ja que solament un grup reduït de pobles s’hi han volgut afegir. Ens agradaria, i més encara en la situació econòmica actual d’ una retallada dràstica dels ingressos del nostre poble, tenir a les nostres mans un estudi de viabilitat econòmica rigorós, avalat pels pertinents estudis tècnics que hagin elaborat professionals facultatius competents i independents.\nPer tant, podem concloure el nostre escrit així:\nSegurament millorarà, en pocs anys, la qualitat de l’aigua de Sils (i ben necessari que és). Probablement notarem a les nostres butxaques un gran, gran increment de la factura de l’aigua. És ben cert, també, que els nostres governants haurien pogut gestionar la connexió a la canonada amb una negociació més encertada. Ara bé, possiblement d’aquí a pocs mesos els ciutadans tindrem poc en compte aquests “petits detalls” quan tornem a votar. Salut i aigua per a tothom!!!\nAMS, Acord Municipal per Sils-AM 2007\nFont: Quadern de Sils, setembre 2010\nL’AIGUA POTABLE A SILS\nLa planificació a mitjà i llarg termini, és una de les obligacions de qualsevol equip de govern, però sense oblidar-se del dia a dia.\nEl servei d’abastament d’aigua potable al nucli urbà i a les diferents urbanitzacions avui ja recepcionades, tenen unes problemàtiques diverses que s’esmenten a continuació, referents exclusivament a aspectes relacionats amb la disponibilitat/ potabilitat de l’aigua i el seu emmagatzematge en dipòsits per satisfer en tot moment les demandes de subministrament.\nL’aigua prové de pous amb un únic dipòsit de 1500 m3 de capacitat. En general hi ha suficiència d’aigua i, a grans trets, és de qualitat (de moment no superen els marges permesos en els paràmetres analitzats). D’acord amb el Pla Director que tenim aprovat es requereixen dues actuacions:\n– Augmentar la capacitat del dipòsit al doble (3000 m3)\n– Construir dos pous addicionals per a satisfer la demanda actual, que es farà més palesa en el futur. Vallcanera Park L’aigua prové de dos pous, amb tres dipòsits. En general també hi ha suficient aigua. Però, referent a la seva qualitat es poden presentar problemes, ja que periòdicament el valor admès de fluorurs se supera lleugerament en algun pou, podent augmentar-se en el futur.\nL’aigua prové de dos pous amb un únic dipòsit. Un dels pous, però, no es pot legalitzar perquè l’aigua supera en algun moment la concentració màxima permesa de fluor.\nL’Agència de Protecció de la Salut demana que s’implanti un sistema de tractament d’aquest paràmetre. Una primera valoració d’aquesta planta de tractament supera els 225.000 euros.\nLa gestió d’aquesta urbanització no és municipal i en èpoques de problemes de suficiència de cabals, es va executar una connexió a la xarxa municipal per aquests casos.\nEn resum, existeixen ja problemes a Les Comes, i previsiblement s’incrementaran a mitjà o a curt termini amb insuficiència de cabals d’aigua de qualitat. Per tant, cal planificar solucions tenint en compte la globalitat dels sistemes d’abastament d’aigua del terme, doncs tots ells són de gestió municipal. Dins d’aquesta realitat, calia considerar i valorar l’elecció entre dues línies de planificació de futur:\n– 1a.- Una solució és la que planteja el Projecte Ter-Llobregat de l’ACA, amb una artèria principal en alta que connecta el dipòsit de Fogars de la Selva amb Sta. Coloma de Farners, subministrant aigua al dipòsit del nucli urbà i al de Vallcanera i Les Comes (inicialment l’import previst que correspon a l’ajuntament de Sils és de 1.374.000 euros).\n– L’execució d’aquesta canonada, s’hauria de fer sense deixar d’utilitzar totes les captacions existents per minimitzar al màxim el preu de l’aigua.\n– 2a.- L’altra alternativa és optar per solucionar la captació dins l’àmbit local. Aquesta elecció comporta preveure la possibilitat d’agreujament dels problemes actuals de Vallcanera i Les Comes havent, per tant, de tenir previst la construcció d’una canonada per portar- hi aigua des del dipòsit del nucli urbà. Si fos així, segons el Pla Director aprovat, caldria dur a terme directament per l’ajuntament les obres esmentades anteriorment, i que es relacionen a continuació:\n– Ampliació de la capacitat del dipòsit fins a 3000 m3 (import estimat de 490.000 euros)\n– Construcció de dos pous nous pel nucli urbà i les urbanitzacions (import estimat de 160.000 euros)\n– Millores en la instal•lació d’impulsió fins el dipòsit (import estimat de 60.000 euros)\n– Nova canonada entre el dipòsit del nucli urbà i els de Vallcanera i Les Comes, amb els grups d’impulsió necessaris (import estimat de 800.000 euros)\n– Per tant, l’import inicialment estimat per aquesta segona opció és de 1.510.000 euros.\nResum d’avantatges i inconvenients de les dues opcions:\n1a. Opció. Connexió a Xarxa ATLL i mantenir l’actual.\n– Garantia de recursos hídrics suficients i de qualitat per fer front al creixement de la demanda del nucli urbà i de les urbanitzacions, en cas d’insuficiència dels propis.\n– Disponibilitat de més reserva d’aigua amb el dipòsit de l’ATLL.\n– Augment de la qualitat de l’aigua.\n– Augment de la tarifa, degut a l’amortització de l’obra.\n2a. Opció. Manteniment de les captacions actuals.\n– Manteniment de tarifes, però sense garantia de recursos ni de qualitat en cap zona del municipi.\n– Qualsevol anomalia a la canonada d’impulsió o a la zona de captació repercutiria en el servei d’aigua i s’agreujaria sense cap solució a curt termini, si aquesta font d’abastament esdevingués insuficient o inadequada (contaminació de les aigües).\n– Només es troba a faltar quan manca el servei. Recordeu la fallida de la xarxa elèctrica per les nevades, i només van ser 3 o 4 dies.\n– Previsió a curt termini de complir el Pla Director amb la realització de les obres descrites amb un import inclús superior, i el conseqüent augment de les tarifes.\nDavant d’aquest escenari i amb la responsabilitat que tenim des de l’equip de govern de planificació, vam optar garantir l’abastament d’aigua a Sils a llarg termini i portar a ple el conveni per a la 1a. Opció: connectar- se a la Xarxa d’ATLL.\nAl ple es va aprovar només amb els vots de IDS al govern. Durant el debat i en dies posteriors, en converses de carrer, hi van haver diferents postures dels grups de l’oposició, però finalment es van abstenir.\n« Cayo Lara a Sils Escola Els Estanys »\n·Fluor (15:42:42) :\nL’arsènic i el fluor, altres riscos per a la potabilitat de l’aigua\nL’excés d’arsènic i fluor és un altre dels problemes que es poden donar en les xarxes d’abastament d’aigua, ja que també poden afectar-ne la potabilitat. Tot i això, en la majoria de casos en què s’han de tancar pous és per la presència de purins. Segons les dades del Departament de Salut del 2006, l’excés d’arsènic a l’aigua afectava de diferent manera a xarxes d’abastament de Queralbs, Setcases, Ribes de Freser i urbanitzacions de Caldes de Malavella. En algun cas, les anàlisis demostraven que es tractava de problemes puntuals, i en d’altres se superaven els límits permanentment. Pel que fa a l’excés de fluor, passava exactament el mateix, en urbanitzacions de Riudellots, Riudarenes, Sils i Sant Feliu de Buixalleu.\n·Dessaladora (13:18:58) :\nLa connexió per dur aigua dessalada de Blanes a Barcelona, s´iniciarà a final d´any. Les obres estan dividides en quatre trams i compten amb un pressupost de 115 MEUR\nUn cop s’hagi ampliat la dessaladora, la canonada podrà captar 643 litres d’aigua per segon.\nBLANES | E. BATLLE\nLa canonada per dur aigua de la dessalinitzadora de Blanes fins a Cardedeu per allà barrejar-la amb la que es capta de l’embassament del Pasteral per proveir Barcelona es començarà a construir abans de finals d’any. El passat 19 de setembre el Govern va aprovar de forma definitiva la construcció d’aquesta artèria de la dessalinitzadora de Blanes i les expropiacions es faran efectives en breu. Les obres de la canonada es faran en quatre trams i ha estat adjudicada per uns 115 milions d’euros. Només el cost del primer tram, entre la dessaladora i Fogars de la Selva que és de 15.975 metres supera els 43 milions.\nAquesta canonada captarà aigua dessalada de la planta de Blanes un cop estigui ampliada, previsblement el 2009, ja que les obres s’han declarat d’urgència per tal de rebaixar la captació dels aqüífers del Ter. Aquesta nova artèria tindrà un diàmetre de 1,4 metres i està preparada per captar 634 litres d’aigua per segon. El recorregut de la canonada partirà de la dessalinitadora de la zona de la Tordera, on es construirà un dipòsit, passarà per terrenys qualificats com a sòl rústic i arribarà fins a Fogars, on es construirà un dipòsit de capçalera.\nEn aquest dipòsit s’acumularà l’aigua dessalada abans d’anar fins a la depuradora de Cardedeu. De tota manera, la conducció es farà de tal forma que servirà també per garantir l’abastament a la zona del Tordera en cas que es donés una emergència ho requerís; aisxò sí sempre i quan Barcelona tingués garantit el servei.\nEl projecte de la canonada d’Aigües del Ter i Llobregat està intrínsicament relacionat amb el de l’ampliació de la dessalinitzadora de Blanes, una obra en la qual l’Agència Catalana de l’Aigua (ACA) ha invertit més de 60 milions d’euros i que permetrà duplicar-ne la seva capacitat i produir fins a 20 hectòmetres cúbics anuals a partir del segon semetre del 2009.\nPortar aigua a l’interior\nL’ACA es troba en aquests moments estudiant la possibilitat que els pobles de la Selva que estan interessats a abastir-se d’aigua de la dessaladora de Blanes ho puguin aconseguir amb la màxima brevetat. De fet, l’ACA està redactant un projecte, a part del de la canonada que portarà aigua de Blanes fins a Cardedeu i per tant, encara no està decidit com es procedirà a la connexió entre els pobles i la dessalinitzadora.\nFa dos mesos, els alcaldes de Sils, Santa Coloma i Riudarenes van mostrar el seu interès en aquest projecte a l’ACA, sobretot per tenir un altre recurs hídric en temps de sequera o per problemes d’abastament a la zona. Tot i això, des de Santa Coloma s’havia treballat anteriorment amb la idea de la connexió amb la canonada del Pasteral però, la Generalitat va decidir apostar per connectar-los amb la dessaladora, va explicar el seu dia l’alcalde, Antoni Solà (CiU).\n·Descalcificadora (16:08:10) :\nFLUOROSI ÒSSIA (14:19:19) :\nEl bloc de Vallcanera s’ha ocupat del tema de l’aigua en aquests dos articles, adjuntant documents diversos:\nFLUOR A L'AIGUA DE LES COMES (08:52:52) :\nDocuments publicats al bloc de Vallcanera:\nL’aigua de les Comes:\nAigües de Sils,\nEXCÉS DE FLUOR I ALTRES PROBLEMÀTIQUES (08:32:29) :\nL’aigua de boca de Les Comes supera el nivell de fluor permès fa 3 mesos\nEls veïns es queixen que la situació es repeteix sovint i l’alcalde afirma que la connexió amb la dessaladora de Blanes ho solucionarà\nUn veí d’aquesta àrea residencial de les Comes ahir mostrant el problema amb l’aigua que tenen a la zona.\nEls veïns de la urbanització de Les Comes de Sils estan tips dels problemes que tenen amb l’aigua de boca pel fet que la concentració de fluor és superior al límit establert per llei, que és de 1,5 miligrams per litre. Sense anar més lluny, porten tres mesos que no poden consumir aigua potable perquè el nivell és “lleugerament superior al límit”, tal com els ha informat la companyia Abastaments d’Aigua del Tordera SL que s’encarrega del subministrament de l’aigua en aquesta àrea residencial.\nL’alcalde de Sils Martí Nogué (IdS) assegura que si bé és cert que duen uns tres mesos amb aquesta problemàtica, aquesta setmana els ha arribat a “l’Ajuntament l’última analítica i diu que els nivells són correctes” i que per tant, en breu se’ls ho notificarà als veïns, que en el cas d’aquesta urbanització són unes 250 persones.\nUn veí del nucli de Les Comes, Manuel Soria ahir explicava que és una situació que es repeteix de fa “massa anys” i que per això, havien reclamat la instal·lació d’una planta de tractament d’osmosi i que en canvi no s’ha acabat aplicant aquesta situació.\nDavant d’això relata Soria, aquest cap de setmana, diferents parcel·listes d’aquesta urbanització es reuniran amb representants legals per trobar-hi una solució.\nQuan es detecta un augment de la concentració del fluor per sobre del límit establert es recomana no beure ni tampoc utilitzar l’aigua per cuinar i en canvi, sí que es pot utilitzar per dutxar-se, rentar la roba o estris de cuina, assegura la companyia subministradora en una carta adreçada als veïns de Les Comes.\nConnexió amb la dessaladora\nAquesta a més, explica en la notificació que la presència de fluor en l’aigua de la captació “molt probablement és deguda a la naturalesa i estructura del terreny de la zona de la què depèn la captació d’aigua”. I de fet, recorda que per posar-hi fi, la Junta de Compensació que hi havia fa un temps a la urbanització -abans de ser recepcionada pel consistori- s’havia proposat construir la planta de tractament i que havia de pagar-see uns 222.932 euros, per part dels parcel·listes.\nDes del consistori, l’alcalde de Sils recorda que si bé és cert que hi ha problemes i que es podrien solucionar com s’havia dit inicialment per l’antiga Junta de Compensació de la urbanització de les Comes; finalment, l’Ajuntament va decidir posar-hi solució a través de la connexió amb la dessaladora de Blanes.\nI és que segons Nogué, la situació de les Comes és un fet “crònic” però que a banda d’això, també hi ha problemes d’abastament en ocasions a la urbanització de Vallcanera Parc i d’altra banda considera que amb l’aigua aportada des de la dessalinitzadora de Blanes es podrà acabar amb els “problemes que hi ha a vegades en tots els nuclis del municipi”.\nAquesta és una obra promoguda per l’antic govern del tripartit de la Generalitat, però segons l’alcalde de Sils, de moment es tiraria endavant i si no hi ha canvi, la data d’inici d’obres que se’ls va donar en l’última reunió era que el mes de juny començarien i que llavors, l’any vinent estaria. Aquesta és una obra a banda, ressalta el batlle que “no hauran de pagar només els veïns de les Comes com havien de fer amb la planta de tractament i que està subvencionada en un 50 per cent per l’Agència Catalana de l’Aigua (ACA).\nprocedents del bloc de Vallcanera:\nRECLAMACIÓN CONTRATO ILEGAL DE VALLCANERA PARK.\nRECLAMACIÓN AGUA NO POTABLE DE LES COMES\nMés documents publicats al bloc de Vallcanera. L’aigua de les Comes:\nInforme sobre els nivells de fluor en les aigües de consum públic de Catalunya,\nFluor i conspiració internacional,\nAIGUA DE DESSALINITZADORA? (09:46:30) :\nSanta Coloma rebutja l’aigua dessalinitzada\nLa marxa enrere de l’equip de govern (CiU, el PSC i ERC) de fer la captació d’aigua a la dessalinitzadora de Blanes es va acabar de materialitzar ahir amb l’aprovació del ple de la proposta per demanar que l’abastament d’aigua es faci des de la canalització del Pasteral. Colomencs pel Canvi, a l’oposició, s’ha posat al capdavant en aquesta qüestió i sempre s’ha mostrat contrari a dur l’aigua de Blanes. Ahir va demanar a l’Ajuntament que sol·liciti la suspensió definitiva de l’informe de l’ACA que aconsella la dessalinitzadora i no pas la suspensió provisional, com consta en el punt de l’ordre del dia del plenari. Colomencs pel Canvi no se’n van sortir i l’equip de govern va argumentar que no cal descartar cap possible solució per recaptar aigua. Planerament, va venir a dir que “mai direm que d’aquesta aigua no se’n pot veure”. Només Colomencs pel Canvi van votar-hi en contra, els altres 13 regidors, de CiU i d’ERC, hi van votar a favor.\nD’altra banda, es va aprovar la liquidació del pressupost del 2010, amb un romanent de tresoreria de 400.000 euros. El pressupost pujava a uns 15 milions d’euros.\nSi Santa coloma de Farners no utilitzarà aigua de la dessaladora de blanes, el projecte potser no serà viable, i mès tinguent en compte que l’economia de la generalitat no ès la mès correcte, així que la canodada anirà per llarg. Ja cal trobar sol.lucions a curt i llarg termini per l’aigüa al nucli urbà i sobretot a les urbanitzacions. AMS en el seu programa per a les properes eleccions municipals, aportarà sol.lucions per a aquest problema.\nEl govern de Santa Coloma insta a abastir-se d´aigua del Pasteral.


8 min. Palma 15/01/2020 09:32\nDesprés de tancar amb Tierra de campos (2017), el cicle de les seves cinc primeres novel·les amb Anagrama, David Trueba torna amb El río baja sucio (Siruela), que presentarà aquest dijous a la llibreria Rata Corner de Palma. Els protagonistes són dos adolescents de Ciutat que es troben al poble durant les vacances de Setmana Santa, unes vacances que segurament seran les darreres junts, perquè la mare d'un d'ells ven la casa. Trueba parla d'un "mosaic generacional", a partir de la història de dos nins en la fi d'una etapa. És la primera novel·la amb "un to més juvenil", diu Trueba, encara que assegura que ell fa novel·les "perquè les pugui llegir tothom". A més, divendres participarà d'un col·loqui a CineCiutat després de la projecció del documental S i me borrara el viento lo que yo canto, sobre el cantautor Chicho Sánchez Ferlosio.\nNo, perquè no és una ecologia reivindicativa. És natural, de la trobada xocant quan descobreixes la importància que tenen els paisatges. A tothom, quan avança la vida, li molesta molt que els llocs que eren bonics o significaven alguna cosa per a tu, hagin estat trepitjats. Hi ha alguna cosa d'ecologia però encara hi ha alguna cosa més interessant que la mera reivindicació: saber que en el fons nosaltres no som res més que un objecte de la naturalesa, mai superior a ella. Aquesta reconciliació amb el que és natural després de dècades d'hipertecnologia, és bona. I crec que per això el moviment ecologista ha calat tant en els joves: senten que se'ls ha robat alguna cosa que era natural en la generació dels seus avis i ho ha deixat de ser.


Vacanze a Pozzallo Pozzallo Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVia Filippo Turati 4, Pozzallo, Pozzallo, Itàlia, 97016 - Veure al mapa\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Pozzallo, Vacanze a Pozzallo és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nVacanze a Pozzallo ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen habitació familiar, servei de bugaderia.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, balcó/terrassa, llits extrallargs (> 2 metres), ventilador, aparell de televisió per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Vacanze a Pozzallo és una selecció idònia per a la vostra estada a Pozzallo.\nCal que informeu el Vacanze a Pozzallo de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


INICI DE CAMPANYA PEL REFERÈNDUM CUP EBRE | Candidatura d'Unitat Popular\nLa CUP Ebre, aquest dijous 27 de juliol, ha donat el tret de sortida a la campanya pel referèndum a Amposta. L’acte s’ha dut a terme a la plaça del Centre d’Art Lo Pati i ha comptat amb la presència del poeta lleidatà Jordi Prenafeta que ha recitat el poema «Ara és l’hora», la regidora de la CUP Deltebre Dayana Santiago, el regidor de la CUP Tortosa Xavi Rodríguez i la portaveu CUP Ebre Carme Abril\nCarme Abril ha explicat els eixos de la campanya i el per què del lema, l’aforisme de Gramsci, «Sí, viure vol dir prendre partit», que situa la vida al centre de tot: «viure vol dir feina digna, prenem partit pels drets laborals. Viure vol dir tindre un sostre, prenem partit pel dret a l’habitatge. Viure vol dir aprendre, prenem partit per una educació pública de qualitat. Viure vol dir decidir-ho tot, prenem partit pel procés constituent. Viure vol dir igualtat de drets, prenem partit pel feminisme. Viure vol dir dret a la salut, prenem partit per una salut pública i universal. Viure vol dir acollir, prenem partit contra el racisme. Viure vol dir estimar la terra, prenem partir per una terra ecologista». Votar és llibertat i és plantar cara a la demofòbia i a les elits, votar és en definitiva obrir les portes a la ruptura amb el règim del 78.\nDayana Santigo ha fet un parlament on situa el feminisme al centre de tot: «Ara, amb l’oportunitat de la construcció d'una nova República hem de canviar les regles del joc. No podem ser subjectes passives, hem de ser les protagonistes d'aquest trosset d'història on podem intervenir. El moviment feminista català és molt ric i fèrtil, podem introduir canvis culturals importants durant i en el procés constituent, podem convertir les rereguardes feministes de cada municipi en avantguarda posant la vida al centre de tot i que serveixi com a exemple que és possible per a altres llocs del món.» Ha acabat la seua intervenció recordant totes les dones que ens han precedit en la lluita feminista i amb la Divisa de Maria Mercè Marçal.\nXavi Rodríguez ha continuat amb un dels eixos de campanya que afecta d’una manera important les persones terres de l’Ebre i d’arreu, la sanitat. «L’1 d’octubre és una oportunitat per garantir una salut pública i universal de qualitat, però també per repensar-la i dirigir-la cap al bé comú i deixar de seguir amb la mercantilització que fan les farmacèutiques amb la recerca i els medicaments». També ha parlat del procés constituent «L’1 d’octubre és una finestra oberta per transformar la societat i disputar l’hegemonia a la dreta. I la gent d’esquerres, Comuns, Podem, Iniciativa... ha de sumar-se a aquest procés per convertir-lo en crític i transformador.» Rodríguez ha lamentat que els partits d’esquerres no se sumen a l’oportunitat de canvi real que ofereix el referèndum.\nPer acabar l’acte polític s’ha fet un acte simbòlic de votació, s’han dipositat en dues urnes lemes que representen les diferents lluites socials del territori, per indicar que votar significa molt més que independència, votar és llibertat i ruptura. Els lemes que s’han introduït a les urnes han sigut: «L’aigua no està en venda», «Autopistes lliures de peatges», «Defensem el nostre paisatge», «Sanitat pública i universal», «Feixisme mai més», Educació pública de qualitat», «Habitatge digne per a tothom», «Cap persona és il·legal», «Estima com vulgues», «Avortament lliure i gratuït», «Ens volem vives», «La terra per a qui la treballa», «La cultura no és un luxe».\nFinalment les regidores han mostrat el lema «Andreu absolució» prenent partit solidaritzant-se amb les que lluiten!\nL’acte ha conclòs amb l’actuació de la pallassa Pepa Plana, amb l’obra Suite, que ha despertat els somriures entre els assistents, perquè votar i defensar el referèndum amb dents i ungles també va d’això, de somriures.\n"Votar és llibertat i és plantar cara a la demofòbia i a les elits, votar és en definitiva obrir les portes a la ruptura amb el règim del 78."


Lleidantic | Concentració de cotxes clàssics diumenge en el marc del saló Lleidantic\nConcentració de cotxes clàssics diumenge en el marc del saló Lleidantic\nEl Club Clàssics del Motor i el Club de Vehicles Històrics de Lleida exposen un cinquantena de vehicles\nLa 14ª edició de Lleidantic (Saló d’Antiquaris i Brocanters de Lleida), que se celebra del 30 de novembre al 2 de desembre de 2007 a la Fira de Lleida, acollirà diumenge a partir de les 11 del matí una concentració de cotxes clàssics davant del Pavelló 3 del recinte firal. Cal dir que els participants de la trobada tindrà accés lliure al recinte firal i, a més, seran obsequiats amb un vermut popular que tindrà lloc a les 12 h.\nEl Club Clàssics del Motor participa al saló Lleidantic amb una exposició monogràfica de cotxes cabrios o descapotables. En total es mostren 14 vehicles com ara un Biscuter del 1953, un Cadillac DeVille (de 6 metres de llargada), un Peugeot 304, un Seat Spider, un Renault Florida, un Triumph Stag i un Triumph Herald, un Renault Alpine (només queden tres models a l’Estat) i un Mercedes Benz 450 SL. El vehicle més antic és un Fiat 501 S (de l’any 1919) i els de més valor econòmic un Austin Healey del 1963, un Mercedes Benz Pagoda i un MG A de l’any 1960.\nEl club també exposa una dotzena de motos de les marques Saroléa, Peugeot, Sanglas i Grone.\nPer la seva banda, el Club de Vehicles Històrics de Lleida exposa un total de 24 unitats de turismes cabrios, antics i clàssics, alguns dels quals es posaran a la venda. Dels vehicles cabrios hi haurà 3 Mercedes serie SL 190 cabrios de l’any 1962, 1 Morgan plus, 2 MG A cabrios de l’any 1960, 1 Austin Healey i 1 Alpine. Pel que fa a l’apartat d’antics, hi ha un cotxe Amstrong Siddely del 1952, un Plimouth, un Hispano Suiza del 1934, un Berliet Magnific de l’any 1924, un Fiat del 1917, un Jaguar XK 140 coupé del 1954, un Auto Union, un Ford B del 1932, un camió Wipped Overland del 1925, un Rolls Royce Corniche cabrio i un Hoskiss.\nPer últim, a l’apartat de clàssics es poden observar un Mercedes Ponton, un SEAT 1400, un Renault Fragate, un Volvo i el microcotxe PTV.\nAssociats del Club de Vehicles Històrics de Lleida posen a la venda un total de cinc cotxes antics, que es troben en perfecte estat, per uns preus que van dels 36.000 als 55.000 euros. Els cinc models per vendre són un camió Wipped Overland, un Rolls Royce Corniche, un Mercedes serie SL 190, un Renault Alpine i un Volkswagen Escarabat.\nLa 14ª edició de Lleidantic registra la participació de 32 expositors procedents de Catalunya i de l’Aragó que presenten una àmplia oferta relacionada amb els sectors de les obres d’art dels segle XVII i anteriors, armes, ceràmica, cristall, escultura, estris antics, joieria, llibres i arts gràfiques, pisa i porcellana anglesa, menatge de cuina, orfebreria i plateria, pintura, numismàtica, moble (asiàtic, continental, del s. XX, anglès, rústic) i vehicles clàssics, entre d’altres.\nLa fira està coorganitzada per Fira de Lleida i Big Grup, i romandrà oberta els tres dies d’11 a 21 hores. El preu de l’entrada és de 3 euros.\n« Lleidantic ofereix 26.000 peces amb preus d’entre 2 i 36.000 euros\nLleidantic tanca les portes amb un increment de vendes del 10% »


Brussel·les vol mobilitzar 7.500 milions d'euros per contrarestar l'impacte econòmic del coronavirus\nLa patronal Anem x Feina demana 'protecció econòmica' per a les PIME pel coronavirus\tLa patronal Anem x Feina demana 'protecció econòmica' per a les PIME pel coronavirus\nDia negre a les borses de tot el món amb caigudes superiors al 7%\tDia negre a les borses de tot el món amb caigudes superiors al 7%\nManifestació contra l'especulació del fons voltor Azora a Badalona\tManifestació contra l'especulació del fons voltor Azora a Badalona\nSuïssa cancel·la el Saló de l'Automòbil de Ginebra pel coronavirus\tSuïssa cancel·la el Saló de l'Automòbil de Ginebra pel coronavirus\nBrussel·les retreu a l'estat espanyol no haver fet cap progrés per a garantir la sostenibilitat de les pensions\tBrussel·les retreu a l'estat espanyol no haver fet cap progrés per a garantir la sostenibilitat de les pensions\nL'FMI avisa que el coronavirus té un impacte negatiu en el creixement a la Xina i la resta del món\tL'FMI avisa que el coronavirus té un impacte negatiu en el creixement a la Xina i la resta del món\nBrussel·les vol mobilitzar 7.500 milions d’euros per contrarestar l’impacte econòmic del coronavirus\nLa CE proposa de crear un Fons d'Inversió pel Coronavirus de fins a 25.000 milions d'euros\nLa Comissió Europea ha anunciat que vol mobilitzar 7.500 milions d’euros per a contrarestar l’impacte econòmic del coronavirus 2019. La presidenta de l’executiu europeu ha assegurat que demanarà als estats membres i al Parlament Europeu que permetin alliberar ‘ràpidament’ aquesta quantitat dels fons estructurals del pressupost europeu.\nLa iniciativa s’emmarca en la proposta de creació d’un Fons d’Inversió pel Coronavirus que pretén destinar uns 25.000 milions d’euros a pal·liar els efectes econòmics del brot. Després d’una reunió per videoconferència entre els caps d’estat i de govern dels vint-i-set estats membre de la UE, les capitals europees han acordat aplicar amb ‘flexibilitat’ les normes econòmiques de la UE.\nEl president del Consell Europeu, Charles Michel, ha assegurat que estan disposats a utilitzar ‘tots els instruments necessaris’ per fer front a les conseqüències socioeconòmiques. A partir d’ara els estats de la UE s’han compromès a consultar diàriament les mesures que adoptin entre els seus ministeris de salut i de l’interior per garantir una resposta coordinada.\nEls estats de la UE han destacat també la importància d’augmentar els esforços europeus en la recerca d’una vacuna contra el coronavirus. Ursula Von der Leyen ha defensat que l’objectiu ara mateix ha de ser alentir els contagis per evitar una càrrega excessiva en els sistemes de salut, inclús si calen mesures restrictives. Tot i això, considera que aquestes han de ser proporcionades per tal que no tinguin ‘excessives conseqüències per a la societat’.


Preacord entre treballadors i empresa per desconvocar la vaga d'ambulàncies de comarques gironines i Alt Maresme | Llagostera Ràdio\nManifestació dels treballadors de les ambulàncies de Girona i l'Alt Maresme. / Foto d'arxiu: Xavier Pi (ACN)\nPreacord entre treballadors i empresa per desconvocar la vaga d'ambulàncies de comarques gironines i Alt Maresme\nLes negociacions entre el comitè de vaga i TSC han viscut dies "frenètics" segons expliquen des dels representants dels treballadors.\nAl final, aquest passat dimecres s'ha aconseguit firmar un preacord que afecta als nous punts en conflicte entre les dues parts. Aquests elements en discòrdia van provocar les vagues parcials alguns divendres d'estiu i la vaga indefinida que va començar el 8 de setembre.\nEl preacord resol temes enrocats com la conversió en indefinits de contractes de pràctiques. En concret, un de cada quatre dels treballadors que es troben en aquesta situació des de fa quinze mesos s'incorporaran a la plantilla de manera indefinida També es resol la durada de la jornada laboral que "tendirà" cap a les 1.800 hores "de manera progressiva", segons detalla el preacord.\nTSC ha acceptat també arxivar els dos conflictes col·lectius que va obrir al considerar "il·legals" les vagues d'agost i setembre. A més, l'empresa accepta arxivar els procediments disciplinaris oberts a treballadors arrel de conflicte.\nEl comitè de vaga sempre havia manifestat que la seva reivindicació no era de sou sinó de les condicions en temes com la roba de vestir, l'estat de conservació dels centres de treball i la flota de vehicles\nEn el primer cas, Tribunal Superior de Catalunya acorda "complir totes les condicions" del plec de prescripcions, el conveni col·lectiu i la prevenció de riscos laborals. Pel què fa als edificis, la companyia accepta el compliment de totes les condicions que "no hagin estat exceptuades expressament per raons de força major". Finalment, les parts han acordat que les ambulàncies tinguin "les correccions que dictaminin les inspeccions sanitàries".\nA l'espera d'una decisió ratificada pels treballadors, el comitè de vaga ha acceptat aixecar la vaga de manera provisional. Ara, els treballadors són els que han de fer ferm el preacord amb TSC. Entre aquest dimecres i dijous estan previstes quatre assemblees i en la primera un 98% dels treballadors han estat partidaris d'acabar amb les mobilitzacions.\nLa reivindicació laboral inclou els nou punts que afectaven a TSC i queden pendents els dos que feien referència a peticions que ha d'atendre el CatSalut i el Servei d'Emergències Mèdiques (SEM).\nFonts del comitè de vaga han assenyalat que els dos actors públics han expressat "bona predisposició" per arribar a un acord i que per tant confien en que aquestes altres peticions que no depenen de l'empresa "estiguin solucionades". La mediació està prevista per aquest divendres a la seu del Departament de Treball a Barcelona.\nMés en aquesta categoria: « 2.500 estudiants s'han manifestat aquest dijous a Girona per defensar l'1-O\tProp de 1.000 persones grans són ateses per la Creu Roja a Girona anualment »


Avui us present la potència del rock alternatiu d’Eels. Guitarres elèctriques en la seva màxima expressió!\nEels realment és el projecte que va iniciar al 1995 el cantant, compositor i multiinstrumentista Mark Oliver Everett, un d’aquests excèntrics fora de sèrie que hi ha en el món de la música. Si bé podem col·locar el grup dins l’àmbit del rock alternatiu, no tot són guitarres potents en el seus discos i també hi podem trobar mitges balades, cançons més pop o cançons amb instruments més suaus.\nDe totes maneres la cançó que us present avui, Souljacker (2001), sí és un bon exemple de potència rock. Gaudiu-la a continuació:\nAquest article s'ha catalogat com a Música i s'ha etiquetat amb cançó, eels, souljacker per Pau Quina Jaume. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç.


emma stone interpretarà els anys 80, la versió punk de la cruella de vil a la nova pel·lícula 'cruella' - Història\nEmma Stone interpretarà els anys 80, la versió punk de Cruella de Vil a la nova pel·lícula Cruella\nAixò serà icònic.\nEl pròxim paper de la pel·lícula d'Emma Stone us portarà a la vostra infantesa, i això és bo. D'acord amb El periodista de Hollywood, Emma ha estat elegida com a llegendària Disney de Cruella de Vil en una nova pel·lícula ajudada per Jo, Tonya director Craig Gillespie.\nhe estat catfuit\nLa pel·lícula jugarà amb una línia de temps: animada per Disney 101 dàlmates es va establir als anys 50 o 60, però aquesta pel·lícula centrada en Cruella es projectarà cap als anys 80, i s’està referint com a “història d’origen” sobre la mateixa Cruella. THR descriu la pel·lícula com a “ambientada a principis dels anys 1980 amb un ambient vibrant”.\nAixò vol dir que probablement no veurem ningú de Roger, Anita, Pongo, Perdita o els seus nombrosos cadells: aquesta nova pel·lícula serà tot el temps Cruella. El canvi de dècada significa que és possible que Cruella estigués a la recerca de cadells dalmats en l’actualitat, però no estem segurs de si la pel·lícula hi anirà. Tot el que sabem actualment és que està configurat als anys 80 i podrem veure la jove Cruella.\ncatifa vermella maddie ziegler\nSi algú pot inspirar la seva vida a l'emblemàtic Cruella i rock que guarda el seu vestuari extravagant, és Emma. També omplirà unes sabates molt grans; recordeu la versió de Glenn Close de Cruella a l'acció en directe 101 dàlmates, el 1996, que era tan fabulós com la versió animada? Probablement podrem veure els inicis de Cruella com a dissenyadora de moda, tot i que esperem que opti per utilitzar pells de faux per a aquesta entrega.\nPotser arribarem a veure el moment exacte quan es tenyeix els cabells mig blancs i mig negres! També és la primera vegada que veiem que Emma guanyarà l’Oscar a qualsevol cosa de Disney i no podem esperar. Aporta màgia a tots els papers que interpreta, i estem segurs que la seva interpretació de Cruella no servirà per a res meravellós.\ncom és el himen\nVoleu més de Teen Vogue? Mira això: Esgarrifants aventures de Sabrina Reparteix Kiernan Shipka's Doppelganger Mckenna Gràcia com a Sabrina jove


ELS OUS, SÓN BONS O DOLENTS PEL COLESTEROL? |\nPer MCF · 19 juny, 2017\nEls ous de gallina tenen un alt contingut de colesterol, però l’efecte del consum d’ous en el colesterol en sang és mínim si es compara amb l’efecte dels greixos trans i saturats.\nEl risc de malaltia cardíaca pot estar més relacionat amb els aliments que acompanyen habitualment als ous, com cansalada, les salsitxes i el pernil, i els greixos saturats o els olis amb greixos trans que s’utilitzen per fregir els ous i les patates i cebes dorades a la paella.\nLa majoria de les persones sanes poden menjar fins a set ous per setmana sense augmentar el risc de patir una malaltia cardíaca. Alguns estudis assenyalen que aquest nivell de consum d’ous pot, en realitat, prevenir alguns tipus d’accidents celebro vasculars.\nPerò, la història és molt diferent en persones que pateixen diabetis. En aquest segment de la població cada vegada més gran, dinar set ous per setmana augmenta considerablement el risc de patir una malaltia cardíaca.\nQuan pensis incloure ous en la teva dieta, considera els límits diaris recomanats sobre el colesterol en els teus aliments. (Un ou gran compte amb uns 186 mil·ligrams de colesterol, tot present al rovell).\nSi estàs sa, consumeix 300 mg com màxim de colesterol per dia.\nSi pateixes diabetis, colesterol alt o malaltia cardíaca, limita el consum diari de colesterol a 200 mg com a màxim per dia.\nSi t’agrada el ou, però no vols afegir més colesterol, utilitza només les clares. La clara d’ou no te colesterol.


Saber més respecte al cognom Boxsted és saber més sobre aquelles persones que amb tota probabilitat comparteixen uns orígens i avantpassats comuns. Aquest és el motiu pel qual és freqüent que el cognom Boxsted sigui més abundant en uns certs països del món en concret que en uns altres. En aquesta pàgina és possible conèixer quins són els països del planeta en els quals existeix una major quantitat de persones amb el cognom Boxsted.\nEl cognom Boxsted en el món\nLa globalització és un fenomen que ha fet que els cognoms es difonguin molt més lluny de de el país en què es va originar, de manera que podem trobar cognoms asiàtics a Europa o cognoms americans a Oceania. De la mateixa manera ocorre en el cas de Boxsted, que com es pot comprovar, és possible assegurar que és un cognom representat orgullosament en gairebé tothom. D'igual manera existeix països en els quals certament el nombre de persones amb el cognom Boxsted és major a la de la resta de països.\nEl mapa del cognom Boxsted\nL'oportunitat d'informar-se en un mapamundi sobre quins països posseeixen una major quantitat de Boxsted en el món, és de gran ajuda. Col·locant-nos sobre el mapamundi, damunt d'un país concret, som capaços de veure la xifra exacta de persones que porten el cognom Boxsted, per a aconseguir així la informació precisa de tots els Boxsted que pots trobar en l'actualitat en aquest país. Tot això ens ajuda també a comprendre no solament d'on és oriünd el cognom Boxsted, sinó també d'en quina manera s'han desplaçat i s'han traslladat les gents els orígens de les quals formen part de la família amb el cognom Boxsted. De la mateixa manera, podem veure en quins països s'han arrelat i desenvolupat, motiu pel qual si Boxsted és el nostre cognom, resulta atractiu saber a quins altres llocs del globus és possible que migrés alguna vegada un avantpassat nostre.\nPaïsos amb més Boxsted del món\nSi ho mires atentament, en aquesta web et presentem tot allò que és important perquè puguis tenir la informació real de quins països tenen un major número de Boxsted en tot el planeta. D'igual manera, és possible veure'ls de forma molt gràfica en el nostre mapa, en què els països en els quals resideixen una quantitat major de persones amb el cognom Boxsted poden veure's pintats en un to més fort. D'aquesta manera, i amb un simple cop de vista, pots localitzar sense dificultat quins són els països en els quals Boxsted és un cognom més freqüent, i en quins països Boxsted és un cognom insòlit o inexistent.


L' Escola de les cinc mesures d'arròs o la Via de les cinc mesures d'arròs (xinès tradicional: 五鬭米道, xinès simplificat: 五斗米道, pinyin: Wǔdǒumǐ Dào) o el Camí del Mestre Celestial, abreujat simplement, Els Mestres Celestials, fou un moviment xinès taoista fundat pel primer Mestre Celestial Zhang Daoling el 142 d.C. En el seu apogeu, el moviment controlava un estat teocràtic a la vall de Hanzhong, al nord de Sichuan. El 215 d.C., l'estat es va incorporar al Regne de Wei de Cao Cao, i els seguidors del Mestre Celestial es van dispersar per tota la Xina.\nEl 142 d.C., Zhang Daoling va anunciar que Lao-Tse se li havia aparegut i li havia ordenat que lliurés al món de la decadència i establís un nou estat format únicament per "persones seleccionades". Zhang es va convertir en el primer Mestre Celestial i va començar a difondre el seu moviment per tota la província de Sichuan. Inicialment, el moviment es va anomenar la Via de les cinc mesures d'arròs, perquè a cada persona que volia unir-se se li exigia que donés cinc mesures d'arròs. El moviment es va estendre ràpidament, particularment sota el seu fill Zhang Heng (张衡) i el seu net Zhang Dl.. Els Zhang van poder convertir molts grups a la seva causa, com el Bandun Man (que pertany a la gent de l'Estat de Ba), la qual cosa va enfortir el seu moviment. El 184, Zhang Xiu (張 脩, no relacionat amb Zhang Lu) es va rebel·lar contra la dinastia Han. El 191, Zhang Lu i Zhang Xiu van ser enviats a conquistar la vall de Hanzhong, just al nord de Sichuan, que estava sota el control de Zhang Xiu. Durant la batalla posterior, Zhang Xiu va ser assassinat, i Zhang Lu va fundar l'estat teocràtic de Zhanghan, gaudint d'una plena independència.\nL'únic text significatiu del Mestre Celestial que va sobreviure del període Hanzhong és el Xiang'er, un comentari sobre el Daodejing. Aquest text dona una idea de les creences fisiològiques dels Mestres Celestials, les pràctiques de meditació i els rituals. A més, el comentari reinterpreta el Daodejing per abastar a tota la humanitat com la seva audiència prevista, en lloc de tenir només un savi. El Taipingjing, un text atribuït als turbants grocs, no era un text del Mestre Celestial, sinó que reflecteix, almenys en part, algun pensament i pràctica del Mestre Celestial. Un text posterior escrit el 255, conegut com a Manaments i amonestacions per a les famílies del gran Dao va ser compost per una comunitat de Mestres Celestials escindits després de la dispersió de la població de Hanzhong. Si bé està escrit en la persona de Zhang Lu, és probable que aquest text no hagi estat escrit per ell, ja que probablement va morir el 255 d.C.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Escola_de_les_cinc_mesures_d%27arròs&oldid=27832558»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 21 jul 2021 a les 23:08.