▷ ⭐Definició de cromatismes⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de cromatismes\nDefinició de cromatismes\nara pots trobar La definició i bastants exemples de com utilitzar la paraula cromatismes, en aquesta col·lecció de correccions ortogràfiques pots veure com es pot utilitzar en un context real aquest mot i utilitzar un dels sinònims que et proposem de la llista completa que veuràs aquí a més veuràs la seva Definició perquè et sigui molt més fàcil comprendre què significa cromatismes.\n¿Cóm es diu cromatismes en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice cromatismos en catalán?\nSi vols saber com es diu en castellà cromatismes has de entendre que la seva traducció és cromatismos pots veure en la nostra lloc web més exemples en català perquè et sigui més simple contextualitzar-la en castellà.\nExemples de com utilitzar cromatismes\nA més, la torre de la Gavina té el valor afegit d’estar situada en un […] penya-segat d’altura discreta, però […] meravellós pel seu cromatisme i, sobretot, per […] la mà del home que -amb l’extracció […] des de temps remots del marès (pedra sorrenca) – s’ha convertit tot aquest tram de litoral formenterer en un espectacle visual.\nMelòdics-escales: repàs de tonalitats majors i menors, fins a dos sostinguts o dos bemolls (Mi b M; do m; La M; […] fai # m; modulació; cromatismes).\nLux Personal Color […] hi ha disponibles cromatismes per donar una ànima […] única al club.\nEls materials fibrosos, molt variats en el seu […] estructura i cromatisme, van facilitar […] la fabricació d’indumentària amb aspectes […] diferents i efectes diversos, proporcionant al seu portador individualitat i amb això la possibilitat de destacar enfront dels seus semblants.\nEl mateix Dalí comenta que pinta […] del natural i sent un especial interès per la llum del crepuscle, que li permet […] captar la totalitat dels seus cromatismes.\nEn el seu paisatge lineal es barregen […] sorprenents tonalitats i cromatismes.\nJuntament amb aquests dos materials, cal esmentar el vidre, un […] element que serveix de tancament i que permet […] una sèrie de cromatismes apreciables en […] les finestres de la façana i de la biblioteca, […] alhora que és font de llum natural.\nNatural Stone compta amb quatre […] col·leccions de diferents pedres riques en […] diversitat i cromatismes: Marbre i Travertí, […] Granit, Calcària i Gres i Pissarra.\nQuatre recepcionistes vestides […] amb la mateixa línia d’uniformitat però a través de cromatismes diferents.\nAquesta originalitat, tant en la […] composició com en el cromatisme, va influir les […] generacions posteriors.\nFormant part d’un univers interior que busca ser compartit per l’artista mitjançant la […] expressivitat general de cromatismes harmònics «.\nFormes geomètriques elementals tallades directament en les diverses tipologies de la matèria: vidre, ceràmic, fusta juguen amb les superfícies de la col·lecció xtra_color i amb els mòduls […] de decoració per a crear ambients caracteritzats per una forta flexibilitat compositiva i [.. .] per estudiats cromatismes.\nOferint propostes estètiques i […] constructives amb una bellesa natural a les seves tonalitats i cromatismes.\nReconegut internacionalment com un dels valors culinaris creatius amb més projecció del nou moviment gastronòmic espanyol, Jordi Vilà, gràcies al seu coneixement del patrimoni coquinario tradicional, al seu lúdic ús de les diverses tècniques d’elaboració, al seu autoexigència professional i al seu inacabable inconformisme, ha estat capaç de generar un nou corpus de cuina que, amb intel·ligents […] picades d’ullet a la memòria i […] insolència prospectiva, ens trasllada a un insòlit univers de cromatismes que transformen «alquímicament» les grans matèries primeres [ …] en nous clàssics […] de la cuina contemporània del segle XXI.\nPer això la seva pintura és, en essència abstracta, basada en un cromatisme intens, ple d’una càrrega emocional, que ho diu tot.\nAmaya ens […] presenta els diferents cromatismes que neixen dels […] raigs del sol i de la lluna.\nAgafa la línia de traç ferm i ample; línia que acoloreix dins d’una gamma de tons càlids torrats de baixa tensió i poc estridents, tot i que les tintes van del vermell fosc i brillant del vi al groc […] daurat, passant per tota l’escala, […] sempre, tots aquests cromatismes, entramándose i discorrent […] en plans on el blanc […] i, si cal, el negre ho encaixen tot.\nEls pràctics detalls conformen un estil fresc i modern, alhora que deixen espai a inèdits cromatismes que conviuen harmònicament.\nSi a aquests vint lavabos afegim com a elements combinatoris 08:00 inodors amb els seus respectius tancs, quatre bidets, els seients i tapes de caiguda esmorteïda, 3 pedestals, a més d’un accessori i un mòdul de columna, i si a més, […] li sumem les possibles combinacions amb […] els diferents cromatismes i acabats, ens […] trobem davant d’una col·lecció de bany […] d’una versatilitat gairebé infinita.\nLleugeres senyals, percepcions sensorials, […] reflexos en les superfícies, són només alguns dels […] ítems que els cromatismes calibrats o els […] colors purs poden generar.\nPrecisament és l’estil dels […] Rolling Stones, els seus curioses barreges de […] peces, jugant amb cromatismes inesperats els […] que han exercit d’eix essencial de la col·lecció.\nEl segon moviment s’inicia amb un tema exposat pel saxo tenor, on l’harmonia és molt tonal i […] encara que el tema no canvia, aquella sí que ho fa […] introduint cromatismes i harmonies més [… ] modernes, més pròpies de «Nous temps» (Nous temps).\nLa característica principal del seu treball artístic actual és […] […] la investigació de les possibilitats que ofereixen els metalls com a suports de cromatismes, pàtines i textures i que ella extreu utilitzant reagentes químics, pigments […] i pintura.\nCadascuna d’aquestes referències de producte es subministren […] en 7 diferents cromatismes excepte algunes […] excepcions, en les quals només se serveixen en un únic color.\nVariacions, matisos i cromatismes que realcen l’ambient personalitzat […] de llibertat de cada un dels espais.\nLes embarcacions que cobreixen la línia passen sovint molt a prop d’aquesta torre, que amb l’última llum del dia es […] tenyeix d’uns colors vermellosos espectaculars, situada damunt d’un penya-segat de 24 […] metres d’altura de cromatisme càlid.\nL’aspecte brut del gust industrial d’un panell de vianants, on la massa de ciment és consistent, és fàcilment […] modificat amb un acabat a base d’addicionar resines, i val la […] pena afegir cromatismes i acabats més […] o menys brillants.\nAquí tot contribueix al final a proporcionar un aspecte monumental a la composició, en benefici d’un cromatisme de sumptuosos matisos.\nRecursos […] atrevits, paral·lelismes, cromatismes i una gran expressivitat […] que acompanya uns no menys brillants sonets per a […] arribar a ser, al meu parer, potser la seva obra més important.


La Mancomunitat celebra la primera jornada de portes obertes - Periòdic del Camp de Túria\nAquesta activitat s’ha realitzat aprofitant el 40 aniversari de l’ens supramunicipal\nLa Mancomunitat Camp de Túria va celebrar esta setmana la primera jornada de portes obertes. Aprofitant que fa uns mesos es va commemorar el 40 aniversari de l’ens supramunicipal, ha tingut lloc la primera jornada de portes obertes per a explicar tots els serveis i projectes que es desenvolupen des de l’administració.\nEn aquest sentit, el departament de Promoció Econòmica, Esports i Joventut ha explicat cadascun dels programes i serveis que es presten. Així, la directora Chelo Herráez ha comptat detalladament, al costat de part del personal tècnic de l’àrea, els objectius i el desenvolupament de les accions relacionades amb el comerç, la indústria, l’empresa, l’emprenedoria, la formació, l’agricultura, l’Oficina de Projectes Europeus, l’Oficina d’Innovació Comarcal i tot el que s’està desenvolupant des de Joventut i Esports.\nPosteriorment, ha sigut el torn del Departament de Bienestat Social i Sanitat. La directora d’aquest, Esther Císcar, ha explicat al costat de part del seu equip tècnic els projectes que es desenvolupen des de l’ens supramunicipal. Així, aquest matí s’ha pogut conéixer més en profunditat que són els Equips Específics d’Intervenció amb Infància i Adolescència (EEIIA); la Unitat de Prevenció Comunitària de Conductes Addictives (UPCCA); els serveis socials de base; el recurs Prisma i el Centre Ocupacional.\nUna cita que tenia l’objectiu de mostrar tot el que ofereix l’ens supramunicipal als ajuntaments que la conformen i per tant a la ciutadania de Camp de Túria. En paraules de Cel·la, “hem de ser capaces d’enfortir l’ens supramunicipal, perquè això farà que es faça fort la nostra comarca i per tant cadascun dels municipis que la conformen”.\n“Són molts els reptes que hem d’afrontar a partir d’ara, però estic convençuda que són més les ganes per fer un Camp de Túria millor per a tots i totes. I les noves necessitats ens situen davant el repte de convertir-nos en mancomunitat d’àmbit comarcal. Un canvi que gràcies a la llei ampliarà les possibilitats competencials de l’ens alhora que augmentarà l’assignació econòmica que facilitarà la dotació de nous i millors serveis”, ha acabat Cel·la.\nTags: comarca, mancomunitat, MAncomuntiat camp de Túria, Política\nPortes obertes del museu de Vilamarxant\nL'orquestra jove de la Unió Musical actuarà este dissabte


Prendre partit - Editorial - VilaWeb\nL'incident, diguem-ne, diplomàtic d'ahir al Foment del Treball va ser gairebé tan innocent com el somriure d'un nadó. Realment va ser molt poca cosa per més que avui siga portada de diaris i origine titulars extremats. D'ací a uns mesos ja el situarem en el seu lloc i aleshores el veurem com una petita incidència, comparat amb tot allò que vindrà d'ara endavant. Perquè això tot just acaba de començar.\nEl president de la Generalitat va decidir, simplement, que ell no acudiria a un acte de Foment del Treball en què el protocol havia estat canviat per fer que la vice-presidenta del govern espanyol fos la màxima autoritat. El protocol diu que el representant màxim de l'estat (espanyol) a Catalunya és el president de la Generalitat i que únicament el president del govern espanyol o el cap de l'estat s'hi anteposen. Mitjançant una argúcia, la vice-presidenta espanyola pretenia humiliar la Generalitat. I els panxacontents de Foment s'hi prestaven.\nHi insistesc: en el fons no té gens d'importància, això, en comparació amb tot allò que vindrà. Però tot és significatiu. És significativa l'arrogància de la vice-presidenta espanyola, és significativa l'actitud de Foment del Treball i ho és --molt-- la del president de la Generalitat. Mas va evidenciar en públic i en el millor escenari possible que ja som en una altra etapa.\nEn una etapa en què sembla que s'han acabat les contemporitzacions. Foment no n'era conscient segurament, va pensar que podia fer una de les seues jugadetes habituals i el colp de porta del president el va deixar amb un pam de nas. És un avís. I no tan sols a aquesta peculiar patronal dirigida per secretaris, un cas únic en el món. Em sembla que ahir va començar a quedar clar que en el camí que comencem a transitar no s'hi valen mitges tintes ni hi ha lloc per a escapolir-se de l'escomesa. Tots retratats i prenent partit.\nMas va evidenciar ahir, en el millor escenari possible, que ja hem entrat en una altra etapa.


El Mobile World Congress post-pandèmic tanca el primer dia a mig gas i amb aspecte insòlit La República\nEl Mobile World Congress post-pandèmic tanca el primer dia a mig gas i amb aspecte insòlit\nACN Barcelona.-El primer dia de Mobile World Congress (MWC) post-pandèmic ha acabat amb un aspecte insòlit, amb imatges de passadissos mig buits, grans estands desangelats, situacions que contrasten amb l’afluència […]\nACN Barcelona.-El primer dia de Mobile World Congress (MWC) post-pandèmic ha acabat amb un aspecte insòlit, amb imatges de passadissos mig buits, grans estands desangelats, situacions que contrasten amb l’afluència d’anys anteriors, quan la fira va aplegar més de 100.000 persones. Aquest any, l’organització preveu atraure al voltant de 30.000 visitants, un terç de l’habitual. El Hall 1 i el Hall 3, on s’han situat grans marques com Huawei, Telefónica, Orange o ZTE són els pavellons que s’han vist menys plens, mentre que l’ambient del congrés de les start-ups, 4 years from now (4YFN), sí que recordava el dels altres anys. També ha vist un anar i venir constant de gent el Cloud City de Telco DR, que ha ofert un servei de bar gratuït i concerts.\nDesprés d’un any sense congrés per la covid, el Mobile ha tornat al recinte de Fira de Gran Via fins aquest dijous, amb una edició molt diferent de les dels altres anys. Empreses com Huawei, que el 2019 van llogar un pavelló sencer, han optat per tenir un estand de 800 metres quadrats, i no han presentat grans novetats com altres anys. En el cas de la companyia fundada per Ren Zhengfei, han exposat les solucions de la xarxa de 5G aplicades a la ciutat xinesa de Shenzen, on tenen la seu.La cinquena generació d’estàndards de telecomunicacions ha tornat a marcar aquesta edició del MWC, tant pel que fa als dispositius que l’incorporen com a les aplicacions en sectors com la mobilitat o a la salut. Un dels elements que s’han exposat han sigut els hologrames 5G, de la mà de la Mobile World Capital Barcelona i de l’empresa catalana Newtonlab Space. Una altra de les presentacions d’aquest primer dia de congrés ha sigut la prova que ha fet Orange que ha permès pilotar una barca situada a la Marina de València des d’un estand de la fira.Després de mesos de debat sobre la seguretat de viatjar a Barcelona per assistir al congrés, molts dels grans expositors no han tingut un estand presencial. És el cas d’Ericsson, que tradicionalment instal·lava en un dels espais més grans, o de Nokia, Sony, Samsung, Intel, Qualcomm i Lenovo. El Hall 3, on habitualment hi havia algunes de les companyies més importants de telefonia, un dels estands grans l’ocupava la marca de fundes i accessoris SBS.D’altra banda, altres grans empreses han optat per no assistir però sí per enviar dirigents a fer negocis al Hall 2.1, que està reservat com una zona de reunions exclusiva. És el cas d’Amazon, Citibank, Google o Vodafone. Els passadissos i estands mig buits de les grans marques han contrastat amb la gent que acudia a les parades de les start-ups al congrés 4YFN, que ha deixat enguany la tradicional seu al recinte de Fira de Montjuïc per integrar-se al MWC. També ha rebut afluència de visitants la Cloud City de Telco DR, l’estand més gran del congrés que ha ofert un servei de bar i ha acollit el concert de la cantant Rosario Flores. Més endavant en el congrés serà el torn de Jon Bon Jovi i de la dj Afishal.La fira s’ha celebrat amb mesures estrictes de seguretat sanitària. Tots els visitants havien de presentar un resultat de test de covid negatiu fet com a màxim fa 72 hores per entrar al recinte de Fira de Gran Via.


Retrats a la porta de l'Acollida - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nRetrats a la porta de l'Acollida\nEl conjunt escultòric de Ramon Oms es converteix en una atracció\nj.m. | manresa 27.12.2015 | 11:28\nL´escultura, obra de l´artista Ramon Oms, crida l´atenció de tothom qui hi passa a prop salvador redó\nJuntament amb l'Espai Manresa 1552, la ciutat d'Ignasi, Manresa, també disposa del conjunt escultòric l'Acollida, obra de l'artista manresà Ramon Oms. És al mig de la plaça Fius i Palà, a escassos vint metres del nou equipament museïtzat dedicat a sant Ignasi, i ja s'ha convertit en una veritable atracció per als vianants.\nRepresenta una porta mig oberta amb una noia a una banda del llindar. Ahir, coincidint amb el primer dia que s'obria l'Espai Manresa 1522, tothom qui hi passejaven a prop se la mirava, en contemplava tots els detalls i, evidentment, hi passaven. Pràcticament tothom qui s'hi aturava aprofitava l'ocasió per fer-li fotos o per fotografiar-se mentre passava per la simbòlica porta. A aquest pas es pot convertir en un símbol de la ciutat.\nPassar per la porta\nDe fet, aquesta és la idea dels promotors del projecte de l'equipament museïtzat de l'antic convent dels dominics. Josep Huguet deia ahir que "jo crec que serà el Canaletes de Manresa. Passar per la porta", que és el que fa qui s'hi acosta, "vol dir entrar a la ciutat i quedar-s'hi". També expressava un desig: que tots els manresans que convidin algú de fora el facin passar per la porta.\nL'escultura no està dedicada pròpiament a sant Ignasi, sinó a Manresa i a les seves dones. "És un homenatge a tota l'acció d'acollida que Manresa ha fet al llarg del temps amb pelegrins, refugiats, immigrants... És una idea genèrica, tot i que evidentment Ignasi és el detonant de l'escultura, però és un homenatge a la ciutat, la ciutat que acull.\nTot i així hi ha detalls ignasians. A la porta es poden veure diverses mans que porten el bol de sant Ignasi, que és a la a la Cova i del que es diu que era on menjava el sant. Vol representar les mans que el van alimentar i que el van guarir quan estava malalt. També hi ha el cinyell o la corretja que feia servir de cinturó i que es va conservar a les Marcetes fins a mitjan segle passat. Així mateix la textura de la porta, més aviat rugosa, vol recordar el sac amb què anava vestit el religiós.\nA la part del darrere de la porta hi ha gravada la paraula acollida en català, castellà, basc i anglès, i la definició que en va fer Pompeu Fabra: "Rebre algú, admetre'l a casa nostra, en la nostra companyia, o acceptar".\nDurant la seva estada a Manresa, l'any 1522, sant Ignasi va ser acollit principalment en quatre llocs. Per una banda l'antic convent de Sant Domènec, al costat d'on hi havia l'església de Sant Pere Màrtir; a la Cova, on hi havia la balma on feia oració; a la Seu, on anava cada dia a pregar; i a l'antic hospital de Santa Llúcia, on es va allotjar quan va arribar a la ciutat.


INICI > QUI SOM > LAIA FÀBREGAS\nLlicenciada en Belles Arts per la Universitat de Barcelona. Entre el 1997 i el 2008 va viure a Holanda on va estudiar gestió cultural a la Universitat Erasmus de Rotterdam i va treballar en diferents empreses holandeses i multinacionals del sector de la banca (Rabobank), la consultoria d'organització (Ordina) i el sector públic. Durant cinc anys va liderar diversos projectes organitzatius per a la policia d'Amsterdam. Allà es va especialitzar en la gestió de projectes i la gestió de canvis en les organitzacions. També va impartir cursos de gestió de projectes.\nEl 2008 va debutar amb la novel·la La nena dels nou dits, escrita originalment en neerlandès i traduïda després al català (Columna), castellà (El Aleph) i cinc llengües més. El 2010 va publicar La Llista (Amsterdam), que també es va editar en castellà (Landen, Alfaguara) i en neerlandès, francès i anglès. El 2013 va publicar Dies de cel groc (Amsterdam) en català i neerlandès. La seva quarta novel·la està a mig escriure i l'espera en una carpeta de l'ordinador fins que els seus dos fills estiguin a primària.\nDes del 2012 imparteix classes d’Escriptura creativa al Laboratori de Lletres, on ha desenvolupat tot el material didàctic d’aquest curs. Des del 2014 és també codirectora de l’escola i l’any 2017 va encapçalar un equip de docents del Laboratori de Lletres que, a petició del Departament d’Ensenyament, va preparar i impartir a assessors LIC la formació d’Escriptura creativa per a alumnes de primària i secundària.\nLa seva última novel·la és "No escriuré la teva història", editada per Empúries i publicada al 2021.\nDies de cel groc (Barcelona: Amsterdam, 2013), també publicada en neerlandès.\nLa llista (Barcelona: Amsterdam, 2010) / Landen (Madrid: Alfaguara, 2010), també publicada en neerlandès, francès i anglès.\nLa nena dels nou dits (publicada originalment en neerlandès) (Barcelona: Columna, 2008 – Traducció de Maria Rosich Andreu) / La niña de los nueve dedos (Barcelona: El Aleph, 2008 – Traducció de Goedele de Sterck). També publicada en sis llengües més.


Globus sonda (nota complementària) | Ulleres progressives\nGlobus sonda (nota complementària)\n21/10/2017 by Yvan\t3 comentaris\nHola a totes, hola a tots.\nVist que al final he acabat tirant llarg, començo amb un titular: no, no lideraré cap plataforma (i no, no depenia dels suports que rebés).\nA la columna que publico els dissabtes al Diari d’Andorra m’havia proposat de parlar, aquesta setmana, de l’abús d’alguns recursos perversos a l’hora de fer política: el recurs a les fake news, la generació d’estats d’opinió via un ús interessat i partidista de l’opinió publicada, el disseny de programes i de línies d’actuació quasi exclusivament en base a la demoscòpia i, sobretot, l’abús del recurs al globus sonda. D’aquest últim em frapa especialment la naturalitat amb què s’utilitza, la naturalitat amb què l’hem incorporat al debat públic i la diversitat d’àmbits en què es recorre a ell. Aquí i allà, es fan anar globus sonda per testar la popularitat de candidats, per estimar el grau d’indignació o de suport cap a polítiques públiques, per fixar en l’imaginari escenaris tan catastròfics que, després, facin semblar moderades mesures extremes. A Catalunya, les darreres setmanes, per exemple, s’ha sublimat el recurs al globus sonda: per testar suports a la DUI o a la via eslovena, per testar suport al 155 i, fins i tot, fora de tota mida, per testar resistències i suports a l’ús de la repressió i de la violència.\nM’interessava parlar de tot això i, sobretot, m’interessava parlar de perquè em semblen perversos els globus sonda i la resta de recursos que esmentava més amunt. I la resposta és senzilla: perquè ens manipulen, perquè ens infantilitzen, perquè ens utilitzen pel seu joc i juguen amb nosaltres per afavorir els seus interessos [el subjecte són els polítics que fan ús de recursos d’aquest tipus, no tots els polítics, evidentment], i això em sembla inadmissible en una democràcia.\nHo podria haver explicat així, amb aquestes paraules, i tal dia farà un any. Crec, però, que cada debat necessita una via diferent per ser exposat. Acostumo a optar per articles argumentats, amb el détour com a estratègia bàsica, connectant temes aparentment no connectats per explicar allò que penso. Però també he recorregut altres vegades a la sàtira o a la ficció quan creia que s’esqueia. Aquest cop he volgut provar amb alguna cosa així com la transposició de l’esperit del fals documental a la columna d’opinió. Vaig trobar pertinent exposar els defectes dels globus sonda utilitzant un globus sonda, un fals globus sonda que de manera subtil i amable concentrés (com mostraré al darrer paràgraf) una bona part dels recursos perversos que pretenia criticar. Enganyar-vos i manipular-vos (o pretendre-ho) per il·lustrar com ens enganyen i ens manipulen. Un fals globus sonda però que haurà acabat funcionant com un globus sonda real (i això també m’interessava), perquè jo us diré que mai he considerat presentar-me a res, però alguns de vosaltres podreu pensar legítimament que si els suports haguéssin estat nombrosos i potents no hagués considerat tirar-ho endavant. Es tractava de jugar el joc fins al final.\nEvidentment, no sé si he fet bé optant per aquesta via com no sé mai si he fet bé o no d’optar per A o per B. Era un joc, un experiment i, crec, era una manera interessant d’introduir el debat. Alhora, però, em sap greu haver recorregut a la manipulació. I si algú se sent ofès, evidentment, li ofereixo les meves sinceres disculpes.\nEl cas —i ja acabo— és que no he estat utilitzant aquestes columnes per construir cap programa, que no deixaré d’escriure al Diari, que no lideraré cap plataforma, que no sóc candidat a res. El cas és que la meva pretesa candidatura es feia recorrent a fake news (evidentment, el meu nom no ha circulat mai com a candidat a res, ningú no m’ha considerat mai —per sort vostra— per conduir la política exterior o per renovar el centre-esquerra), a un lideratge auto-atribuït, a un discurs trufat d’inconcrecions, a un ús interessat de les columnes d’opinió per anar captant suports i testant l’acceptació de certes posicions defensades en ells i, finalment, es feia recorrent en contradiccions (al segon paràgraf dic que no governaré mai en base a enquestes i al primer deia que el meu programa estaria format únicament per temes amb acceptació social). Tan sols pretenia mostrar algunes formes de manipulació política incorrent en elles jo mateix. Com ara tan sols pretenia explicar el perquè d’aquesta tria, cosa que he fet amb massa lletres, amb la sensació de no haver-ho aconseguit i amb el convenciment que quan has d’aclarir una columna amb un altre text vol dir que la columna no l’has fet gaire bé.\nNB1: Vist que el subtítol del text va saltar de l’edició digital del Diari us l’afegeixo aquí. Deia: “De debats manipulats, ciutadans infantilitzats i falses columnes en jo major”. Pretenia ser un element clau per desactivar la resta del text.\nNB2: El hashtag utilitzat per enllaçar la cosa a Twitter (#repte88) era una referència al llidar de vots necessari per no ser la força política menys votada a la història electoral de les eleccions generals.\nCategories: Ulleres progressives | Permalink.\n3 thoughts on “Globus sonda (nota complementària)”\n22/10/2017 a les 14:00\nOstres quina alegria saber que no deixaràs d’escriure! Olé i gràcies. És un plaer matinal llegir la teva columna cada dissabte al costat del café i el croissant. 🙂\n22/10/2017 a les 22:21\nVa, digues la veritat: el que t’alegra és que no em presenti enlloc! 😉\nMoltes gràcies Imma! Estar a l’altura d’un cafè i un croissant de dissabte al matí m’afalaga. Merci! 🙂\n13/11/2017 a les 20:45\nGràcies a tu per fer que els dissabtes, que a la Seu són de mercat, comencin amb interessant material for thinking. Yvan, a Andorra no tinc dret a vot ni comunal, ni nacional. 🙂 I per cert, publicaràs en aquest bloc els teus darrers articles?


ESTERILITZACIÓ GAT 2019 :: Clinica Veterinaria Els Llops\nDemana'ns una cita per a l'esterilització del teu gat\nPREU ESTERLITZACIÓ GAT\nPreu sense descompte: 106 €. IVA INCLÒS.\nAnàlisi de sang (opcional per 44,80 €, descompte inclòs)\nAnestèsic inhalatori: isofluorano\nL'esterilització del gat a Castelldefels permet allargar la seva vida perquè redueix la possibilitat de desenvolupar greus malalties.\nEn eliminar l'aparell reproductor eliminem d'una sola vegada la possibilitat de desenvolupar qualsevol malaltia d'aquest i altres el detonant són les hormones sexuals com, per exemple, molts tumors.\nEn el cas de l'esterilització de les femelles s'extirpen els ovaris i la matriu, i en els mascles s'extirpen els testicles (és el que es denomina com castració). En els dos casos l'anestèsia és inhalatòria i l'animal romandrà en tot moment monitorat i sota supervisió de les seves constants vitals.\nL'esterilització del teu gat al nostre centre veterinari de Castelldefels permet allargar la seva vida perquè redueix la possibilitat de desenvolupar greus malalties, com els tumors, orquitis i prostatitis.


Planter de pebrot italià - L'Era Espai de Recursos Agroecològics\n> LLAVORS>Planter de pebrot italià\nPlanter per encàrrec. 6 plantes de pebrot italià, seleccionades a la Finca de Can Poc Oli de Manresa i cultivades ecològicament per Planters Calderí de Navarcles. Podeu combinar amb altres safates de 6 mates d'altres varietats de tomàquet. albergínia i/o pebrot. 10%dto per a comandes de 8 safates o més.


L'Hospital de Campdevànol dona d'alta l'última pacient ingressada per coronavirus - El Gerió Digital\nDes del centre demanen prudència i que no "s'abaixi la guàrdia"\nDimecres, 3 de juny de 2020 17:45h\nL'Hospital de Campdevànol (Ripollès) ha donat d'alta l'última pacient que hi havia ingressada al centre per coronavirus d'ençà que va començar la pandèmia.\nEn total, s'han donat 66 altes hospitalàries i s'han diagnosticat 124 positius per covid-19. A més, durant aquest temps també s'ha hagut de lamentar la mort d'una desena de persones a causa de la malaltia. El gerent de l'hospital, el doctor Joan Grané, s'ha mostrat satisfet per la darrera alta, però també s'ha mostrat prudent, i ha demanat a la població que malgrat les mesures de desescalada estiguin funcionant no es pot "abaixar la guàrdia" perquè el coronavirus "ha vingut per quedar-se".\nGrané, ha explicat que feia dies que comptaven amb un o dos malalts a qui finalment s'ha donat l'alta, malgrat encara estan en fase de recuperació. El metge ha insistit en què la població tingui cautela i "no es relaxin". El gerent també ha dit que els sanitaris han de tenir clar que ara, el coronavirus és una opció més i que els pacients que vagin a l'hospital podrien ser susceptibles de tenir la malaltia.\nEl gerent ha explicat que la darrera pacient a qui s'ha donat l'alta "no és un perfil de pacient tipus", ja que va arribar a l'hospital sense símptomes i per una altra casuística. Amb els nous protocols, la prova de l'arribada a l'hospital va donar negativa, però al cap d'uns dies i després d'haver estat operada, la pacient va començar a mostrar símptomes i se la va sotmetre a una segona prova. En aquesta segona ocasió, va donar positiu.


Etiqueta: "NeuroUB" (7)\nNictalopiapsicologiaCatalà13 juny 201312583Per tal de mostrar la importància en la recerca i el coneixement del cervell i les seves estructures relacionades, s'ha utilitzat com a exemple un desordre visual anomenat 'Nictalopia' (conegut també com a ceguera nocturna), que es caracteritza per la dificultat o impediment de veure-hi en condicions de baixa lluminositat. Aquest desordre té una greu afectació en països amb altes taxes de ...\nSe puede...psicologiaCatalà10 juny 201342287'Se puede vivir en el peor o en el mejor de los mundos'. Una videocreación sobre los procesos neuronales relacionados con las emociones. Un conflicto puede ser abordado desde la positividad o negatividad del sujeto que lo afronta. Así, la memoria y los recuerdos tienen influencia sobre los sueños y nuestra percepción. Las emociones afectan a nuestra capacidad para resolver conflictos, y ...\nAlicia i Clàudia NeurociènciapsicologiaCatalà10 juny 2013102293Hem après a escola que tenim 5 sentits, vista, oida, gust, olfacte i tacte. Utilitzem els 5 sentits des de que ens llevem al matí i fins i tot quan estem dormits i tot. En aquest video hem volgut explicar els sentits que anem utilitzan quan ens despertem i la part del cervell que s'activa.Vídeo finalista del Neuroconcurs UB: 'Tu, el teu cervell i Youtube'. Concurs de curtmetratges a ...\nNeuro VitapsicologiaCatalà10 juny 201352360A través de les 4 etapes de la vida (infantesa, adolescència, maduresa i vellesa) el sistema nerviós configura el nostre 'jo'. A mesura que passa el temps, les nostres cèl·lules i neurones van morint. Aquest fet causa malalties greus que difícilment tenen tractament, provocant així pèrdues greus de memòria, entre d'altres. Gràcies a la recerca en neurociència es pot avançar en el ...\nLa SinestèsiapsicologiaCatalà10 juny 2013102984La sinestèsia. Sóc sinestèsica lingüistico-visual. De manera inconscient, totes les paraules, tots els conceptes, les lletres, els números...tot té un color.Vídeo finalista del Neuroconcurs UB: 'Tu, el teu cervell i Youtube'. Concurs de curtmetratges a través de Youtube que pretén activar el canal invers de comunicació: en aquest cas és el públic en general, especialment ...\nNeuroConcerts: El cervell vibra amb la músicapsicologiaCatalà10 juny 2013133419L'experiència musical és interpretada pel nostre cos i el cervell utilitza uns codis específics per donar sentit i ordre a cada percepció. La complexitat dels sistemes utilitzats fa que estudiar-los sigui un dels reptes més interessants del món neurocientífic. Per què hi ha melodies que no ens les podem treure del cap? Per què sentim la necessitat de moure'ns al compàs d'una cançó? ...\nL'origen del pensamentpsicologiaCatalà1 juny 201382164La peça és una seqüència de imatges d'un TAC cranial amb la inclusió d'imatges d'un encefalograma i d'un escrit automàtic. Es refereix a la idea de presa de consciència del que anomenen 'pensament'.Vídeo finalista del Neuroconcurs UB: 'Tu, el teu cervell i Youtube'. Concurs de curtmetratges a través de Youtube que pretén activar el canal invers de comunicació: en aquest cas ...


Torna el dilluns DivulgArte a la Seu Universitària Ciutat d'Alacant de la Universitat d'Alacant. Actualitat Universitària\nTorna el dilluns DivulgArte a la Se..Alacant de la Universitat d'Alacant\nTorna el dilluns DivulgArte a la Seu Universitària Ciutat d'Alacant de la Universitat d'Alacant\nMites, ritus, món oníric de la mà de l’artista Susana Guerrero i l’antropòloga Alicia Ferrández\nAntropologia, violència de gènere, astronomia i etnobotànica són els temes de les conferències divulgatives que es combinen amb art contemporani\nL’artista i doctora en Belles Arts Susana Guerrero L’antropòloga i investigadora Alicia Ferrández\nAlacant. 22 de març de 2018\nMites i ritus culturals o personals, causalitat dels materials, deixalles corporals i l’ús d’aquestes per a la creació o la tradició formaran part de la primera de les sessions de DivulgArte el dilluns 26 de març del 2018 a la Seu Universitària Ciutat d’Alacant de la Universitat d’Alacant.\nAntropologia i Art uneix Susana Guerrero, artista, doctora en Belles Arts per la Universitat Miguel Hernández i professora de Belles Arts a la mateixa universitat, amb Alicia Ferrández Ferrer, doctora en Antropologia Social, docent i investigadora a l’Àrea d’Antropologia Social de la UA. Ambdues participen amb el propòsit de trobar les confluències que es produeixen entre les seues professions i disciplines.\nAquesta tercera edició torna amb antropologia, violència de gènere, astronomia i etnobotànica, conferències divulgatives que es conjuguen amb les dels artistes amb la finalitat de divulgar ciència, fer conèixer la investigació i formar en educació artística al públic.\nL’artista tecnofeminista Vero McClain i la investigadora de l’Institut d’Estudis de Gènere de la UA (IUIEG) Carmen Mañas; l’artista plàstic i catedràtic de Bioquímica i Biologia Molecular i investigador de l’Institut de Neurociències CSIC-UMH, Luis Miguel Gutiérrez i el professor de l’EPS i divulgador científic en Astroingeo de la UA, Enrique Aparicio; i l’artista plàstica Pilar Sala i el doctor de la Universitat Popular d’Albacete i especialista en Botànica, José Fajardo participaran en les pròximes sessions del 19 d’abril, el 29 de maig i el 15 de juny.\nTotes les sessions començaran a les 20:15 hores. El cicle està organitzat per la Seu Universitària Ciutat d’Alacant.\nMaría Blasco tanca la segona edició de Divulgar-te, que torna el dimarts a la Seu Universitària Ciutat d'Alacant de la UA\nInvestigadors i artistes es trobaran en el Cicle Divulgar-te, que comença el dimarts en la Seu Universitària Ciutat d'Alacant


Per Ara Parets ERC “la nomenclatura franquista tan sols recordava i homenatjava noms, fets i persones del mateix bàndol, el guanyador. La resta havia de caure, en el millor dels casos, en l’oblit i la postergació i deixava ben clar de qui havia guanyat la guerra i qui manava alhora que esborrava sistemàticament qualsevol rastre que recordés l democràcia, les llibertats perdudes i la catalanitat”.\nEl text també denuncia la situació de desprestigi que pateix la Casa Reial Espanyola, pertanyent a la dinastia dels Borbons, i que l’ha portat davant de la justícia a causa dels seus actes poc ètics.\nPer tot plegat, ERC vol que l’Ajuntament retiri de manera immediata tota la nomenclatura franquista i borbònica i posa damunt la taula, i abans del possible debat entre totes les forces polítiques, els següents carrers:\n-Gual Villalbí (situat al Barri Cerdanet) (Tarragona 1885-Barcelona 1968. Economista i ministre sense cartera amb Franco del 1957 al 1965).\n-Alfons XIII (últim monarca borbònic abans de la 2ª República que va haver d’exiliar-se)\n-Comte de Montemolin (Carlos Luis de Borbón y Braganza, membre de la família Borbònica, va aspirar al tron en representació dels carlistes\n-Dos de Maig (Guerra del Francès, recorda derrota espanyola davant Napoleó)\n-Galende (poble de la província de Zamora que compta amb la pedania de Ribadelego de Franco)\n-Bailén (commemora una batalla de la Guerra del Francès)\n-Via Piquer (en record del mestre i els dos fills assassinats per haver donat suport a l’aixecament feixista de 1936)\nAltres de les propostes d'Ara Parets ERC són:\n-Retirar totes les plaques que encara es conserven en molts edificis del Instituto Nacional de la Vivienda, algunes d’elles estan als Horts del Rector\n-Creació d’una Comissió de Treball per tal que els diferents grups polítics proposin nous noms de carrers. Ara Parets ERC creu que caldria donar protagonisme a persones que s’han significat per la lluita de les nostres llibertats tant nacionals com dels drets socials.\n-Com a mesura complementària els republicans proposen que a les plaques dels noms s’incorporés un afegitó explicant qui són.\nPer últim demanen modificar del nomenclàtor alguns noms de carrer per tal de remarcar qui van ser. Així proposen que l’avinguda Lluís Companys passi a dir-se avinguda President Companys ; l’avinguda Francesc Macià que es digui President Macià ; el carrer Josep Irla, passi a dir-se carrer President Irla ; avinguda Josep Tarradellas, passi a dir-se avinguda President Tarradellas.


A per la vuitena Copa | Canal Reus TV\n12:00 - 6 maig 2022\nEls de Jordi Garcia arriben a la cita amb la baixa important de Raül Marín, que continua arrossegant unes molèsties a l'esquena.\nEls quarts de final de la Copa del Rei tindran el Deportivo Liceo-Reus Deportiu Virginias com a plat fort de la jornada. Els dos equips arriben a la cita amb l'aspiració d'aconseguir el títol, un trofeu que va aixecar el conjunt gallec el juny passat després de superar el Barça en la final. D'altra banda, el Reus vol trencar la sequera de setze anys sense guanyar el torneig del KO. I ho haurà de fer sense Raül Marín, que encara no ha superat la lesió a l'esquena.\nEl Liceo de Juan Copa es va imposar al Reus en el partit de l'OK Lliga disputat a Galícia, mentre que el duel jugat a la capital del Baix Camp se'l va emportar el conjunt dirigit per Jordi Garcia. Ambdós equips es coneixen a la perfecció i són conscients que aquesta eliminatòria serà apassionant i complicada a parts iguals.\nEl Deportivo Liceo ha acabat segon de l'OK Lliga amb 65 punts, gràcies a un bagatge de 21 victòries, 2 empats i 3 derrotes. El capità Dava Torres (34 gols) i els ex del Reus Jordi Adroher i Àlex Rodríguez (21 dianes) són els màxims golejadors del conjunt gallec, que arriba a la Copa després de fer un bon paper a la Golden Cup.\nEl Liceo-Reus començarà a partir de les 18 h amb l'arbitratge de Miguel Díaz i Jonathan Sánchez.


Dissabte, 30 Abril, 2016\nProfessors d'educació infantil, primària i secundària expliquen experiències de divulgació de l'astronomia\nEl 30 d'abril, a UAB Casa Convalescència (Barcelona), l'Institut de Ciències de l'Educació (ICE) de la UAB organitza la I Trobada d'Astronomia, en què professors de diferents centres de Catalunya compartiran les seves experiències en la divulgació de l'astronomia entre els alumnes de les diferents etapes educatives. La participació a la jornada té un preu de vint euros. Per participar-hi, cal inscriure's a través del web de l'ICE.\nData: Dissabte 30, Abril de 2016 - 09:15h\nTelèfon: 93 581 23 93 / 93 433 50 50\nCorreu electrònic: ga.ice@uab.cat / ice.santpau@uab.cat\nI Trobada d'Astronomia\nDia de les Famílies 2015-2016\nOrientació universitària - Campus de la UAB\nData: Dissabte 30, Abril de 2016 - 09:30h\nData fi: Dissabte 30, Abril de 2016 - 14:00h\nAfegir al meu calendari\t2016-04-30 09:30:00 2016-04-30 14:00:00 Europe/Madrid Dia de les Famílies 2015-2016 Visita pels estudiants que el curs vinent accedeixen a la universitat i les seves famílies. Coneix la facultat on estudiaràs i tots els serveis del nostre campus.\nMés informació Campus de la UAB\n"Un análisis cognitivista de las preposiciones espaciales del español y su aplicación a la enseñanza de E/LE", de Francisco Romo Simón\nDefenses de tesis - Sala de videoconferència B11/012 - Facultat de Filosofia i Lletres\nDoctorand: Francisco Romo Simón\nDirector: Josep Maria Brucart Marraco\nUbicació: Sala de videoconferència B11/012 - Facultat de Filosofia i Lletres\nData: Dilluns 2, Maig de 2016 - 10:00h


Des del País... i sense Alícia!: ELOGI DEL PARTENÓ\nELOGI DEL PARTENÓ\nPassada la mandra estival, vull comentar la notícia que, molt amablement, m’envià fa temps una amiga, però de fet es comenta per ella mateixa, si li afegim altres petites notes relacionades, i ja ho veureu en acabar, si seguiu llegint.\nLa notícia tenia el seu origen en un elogi del Partenó:\n“Lo castell de Cetines és la pus richa joya qui al mont sia”\nque en llenguatge modernitzat vol dir això, que el castell d’Atenes (L’Acròpoli d’Atenes, el conjunt arquitectònic, amb el Partenó inclòs, que corona el turó) és la joia més rica del món.\nAquesta expressió és del nostre rei Pere el Cerimoniós, que estava molt orgullós de ser propietari d’aquella joia arquitectònica de castell; a més a més va afegir que era tal, que ni tots els reis cristians del món podrien construir-ne cap altre semblant.\nI tot açò malgrat que El Cerimoniós, que era Duc d’Atenes i Neopàtria, no va ser mai a Grècia i per tant no va veure l’Acròpoli. Les informacions li van arribar dels almogàvers que l’havien conquistada per a la seua corona. Els quals, per altra banda, van convertir el Partenó, que aleshores encara estava complet, en església de Santa Maria.\nLa mencionada frase, datada l'onze de setembre de 1380, es considera un dels primers testimonis del món occidental sobre la bellesa de l’Acròpoli, anterior inclús al ple humanisme i el renaixement.\nAra arribem a la notícia: des del 21 del passat mes de març, els milers de turistes que passen per l'estratègic lloc de la porta Beulé, al peu dels Propileus, veuran una placa de la pedra habitual en l'Acròpoli, marbre blanc del Pendeli, en la qual podran llegir l'elogi del rei Pere esculpit en quatre idiomes: català, castellà, anglès i grec.\nAra venen un parell de comentaris. Els endevineu?\nLa pròpia notícia és el millor comentari que, una vegada més, constata la freqüència de fets tan semblants com les dues o tres anècdotes que jo mateix he patit fa molt pocs dies i que ara podria explicar. Donada la similitud, aprofitaré com a primer comentari el final dels textos que m’envia la meua bona amiga:\n“Visito la placa, i dues senyores que se'm situen al darrere exclamen:\n¡Qué vergüenza, primero en catalán!\nEm giro, dic a les dones que és lògic i normal en qualsevol traducció que l'original vagi al davant, però em donen l'esquena i se'n van agafades del bracet sense escoltar-me. Com que en l'estona que han estat darrere meu no és possible que hagin pogut llegir la placa sencera i menys fer-se càrrec que la inscripció de dalt és en català, jo estic convençut que aquestes dones són unes agents de l'anticatalanisme reclutades entre aquelles antigues operadores de la Telefónica de veu despectiva i d'espinguet amb la missió de fer la murga a tothom que s'aturi davant la placa posada per l'Instituto Cervantes i el Ministeri d'Exteriors espanyol” (Manuel Cuyàs, Vints i Nous, El Punt, 5 i 7 de maig de 2011).\nI continuant l'aprofitament, el segon comentari serà el fet per Carles Viñals Casado, de Sant Vicent del Raspeig, a un dels dos articles de la cita anterior:\n“No fa gaires anys una senyora que es disposava a visitar el Monestir de Poblet s'adreçà enfurismada a l'empleat de recepció refregant-li pels nassos un fullet descriptiu del monument. ¿Qué vergüenza es ésta? -cridava- ¿Es que sólo tienen folletos en catalán? L'empleat li demanà el fullet, se'l mirà breument i l'hi retornà, dient-li: Por supuesto, señora, tenemos folletos en catalán, pero el que usted ha cogido está en holandés; de todas maneras, también los tenemos en castellano...”\nDolors Jimeno 19 de setembre de 2011 a les 21:23\nMolt interessant tot el que ens contes. A més això de tenir amistats que et proporcionen temes és fantàstic.\nMerich 24 de setembre de 2011 a les 15:10\nMolt bona! L'holandes i el català son taaaaan semblants!\nVicent Mateo 26 de setembre de 2011 a les 10:28\nDolors, tu ja saps com és d'enriquidora l'ajuda dels amics, sobretot en questions com aquesta. Ara per ara, crec que els amics sou allò de "la sal de la vida".\nMerich, per a alguns carpetovetònics, si. Dissortadament per a ells.


Estàs en: Inici » Treballadors » Prestacions / Pensions de Treballadors » Prestacions familiars » Prestació econòmica per fill o menor a càrrec en règim d'acolliment familiar permanent o guarda amb finalitats d'adopció » Declaració i efectes de variacions familiars\nTot beneficiari està obligat a presentar davant l'INSS, en el termini de 30 dies, comptat des de la data en què es produïsquen, una comunicació degudament acreditada de totes les variacions que s'han produït en la seua situació que puguen suposar la modificació o extinció del dret a la prestació.\nEn cap cas és necessari acreditar documentalment aquells fets o circumstàncies, com ara l'import de les pensions i subsidis, que l'Administració de la Seguretat Social haja de conéixer directament.\nAbans de l'1 d'abril de cada any, el beneficiari ha de presentar una declaració expressiva dels ingressos obtinguts durant l'exercici pressupostari anterior.\nL'incompliment del que disposen els apartats anteriors, quant a les variacions no comunicades que suposen una reducció o supressió de la prestació, serà constitutiu d'infracció, segons el que establix la secció 2a del capítol III del text refós de la Llei sobre infraccions i sancions en l'ordre social, aprovat per RD legislatiu 5/2000, de 4 d'agost.\nSi com a conseqüència de les variacions es produeix l'extinció o reducció del dret, les assignacions mensuals o la quantitat de més que s'haguera rebut tindran la consideració de prestacions indegudament percebudes des de l'endemà del dia en què s'hagueren hagut de produir els efectes econòmics de la variació.\nEn els casos de reconeixement del dret i en els supòsits de modificacions en el contingut del dret que suposen un augment en la quantia de la prestació, els efectes es produiran a partir del primer dia del trimestre natural immediatament posterior al de la presentació de la sol·licitud.\nSi les variacions suposen l'extinció o reducció del dret, no produiran efectes fins a l'últim dia del trimestre natural en què s'haja produït la variació esmentada.\nEn tots els casos, quan l'extinció o modificació siga motivada per la variació dels ingressos anuals computables, aquesta es farà efectiva el dia 1 de gener del any següent a què corresponguen els ingressos.\nEn cas d'extinció per incompatibilitat amb la pensió d'invalidesa o de jubilació, en la modalitat no contributiva, els seus efectes econòmics cessaran l'últim dia del mes en què es presente la sol·licitud de pensió.\nLes quanties de les assignacions econòmiques per fill o menor acollit a càrrec es meritaran en funció de les mensualitats a què, dins cada exercici econòmic, tinga dret el beneficiari.\nSemestral i s'haurà d'efectuar per semestre vençut, quan es tracte de menors de 18 anys.


INICI > ACTIVITATS > VII ALMOGÀVER MUNTANYES DE PRADES - CAMINADA DE RESISTÈNCIA\nVII ALMOGÀVER MUNTANYES DE PRADES - CAMINADA DE RESISTÈNCIA\nAjuntament de l'AlbiolMuntanyes de PradesRutes de muntanyaRutes amb encant\nL'Albiol serà, per primer cop, punt de control i avituallament de l'Almogàvers Muntanyes de Prades.\nEl municipi de l'Albiol instal·larà enguany, per primer cop, un punt de control i avituallament a la VII Almogàver Muntanyes de Prades, una prova no competitiva de resistència per camins de muntanya amb sortida i arribada a Prades. La prova sortirà el dissabte 18 de març a les 07:00 del matí de Prades, amb un límit de 500 inscripcions i un temps màxim de 17 hores per completar els 60,25 quilòmetres del recorregut.\nEl punt de control i avituallament de l'Albiol serà el quart dels set que tindrà la prova i estarà situat pràcticament a la meitat de la prova, al punt quilomètric 28,73 d'una prova amb un recorregut total de 60,25 quilòmetres. Aquest punt d'avituallament s'obrirà a les 11:15 del matí i es mantindrà en funcionament fins a les 15:30 h. Diversos voluntaris atendran el punt d'avituallament on els corredors podran beure aigua i menjar peces de fruita tallada i preparada perque la puguin prendre sense haver-se d'aturar.\nL'Almogàver Muntanyes de Prades és una caminada de resistència que vol emular l'esperit de sacrifici, la força i la determinació dels antics almogàvers, guerrers catalans que van conquerir mitja mediterrània durant l'Edat Mitjana. La prova passa per bona part dels nuclis habitats de l'interior de les Muntanyes de Prades i per les seves tres valls (Brugent, Glorieta i Siurana).\nLa inscripció a la prova es tancarà el proper 16 de març o un cop s'arribi als 500 inscrits.\n161 corredors passen per l'Albiol en l'Almogàvers Muntanyes de Prades\nEls 161 corredors que van participar dissabte 18 de març en la VII Almogàvers Muntanyes de Prades van passar pel punt d'avituallament que per primera vegada es va organitzar a l'Albiol, concretament al punt quilomètric 28,73 d'una prova amb un recorregut total de 60,25 quilòmetres amb sortida i arribada a Prades.\nUn total de 11 persones voluntàries, 2 de l'Associació de Defensa Forestal (ADF) de l'Albiol, 7 de l'Associació Amics de les Muntanyes de Prades i 2 més veïns de l'Albiol, han atès aquest punt on han posat a disposició dels participants fruita tallada, entrepans i beguda. El punt d'avituallament s'ha obert a les 11:15 hores i s'ha tancat a les 17:00 hores, un cop han passat tots els participants.\nL'Almogàvers Muntanyes de Prades és una caminada de resistència no competitiva que vol emular l'esperit de sacrifici, la força i la determinació dels antics almogàvers, guerrers catalans que van conquerir mitja mediterrània durant l'Edat Mitjana. La prova passa per bona part dels nuclis habitats de l'interior de les Muntanyes de Prades i per les seves tres valls (Brugent, Glorieta i Siurana).\nAdjuntem el cartell\nIX ALMOGÀVER MUNTANYES DE PRADES 2019 - CAMINADA DE RESISTÈNCIA\nSORTIDA "ARRAN DE CASA '18". LA RUTA DE LA FESTA MAJOR\nVIII ALMOGÀVER MUNTANYES DE PRADES 2018 - CAMINADA DE RESISTÈNCIA\nVI ULTRA TRAIL MUNTANYES COSTA DAURADA


Promoció dels 40 cellers lleidatans a Barcelona | Diputació de Lleida\nInici / Promoció dels 40 cellers lleidatans a Barcelona\nLa DO Costers del Segre, la Ruta del Vi de Lleida i el Patronat de Turisme Ara Lleida uneixen esforços per donar a conèixer l’oferta d’enoturisme\nEl Patronat de Turisme de la Diputació de Lleida i la Denominació d’Origen Costers del Segre han presentat avui a Barcelona la Ruta del Vi de Lleida – El Viatge del Sentits. Una proposta sense parangó amb la que Lleida es posiciona com a destinació turística de qualitat del vi i la gastronomia.\nL’acte, presidit pel Sr. Joan Reñé, president de la Diputació de Lleida; el Sr. Xavier Farré, president de la DO Costers del Segre; i el Sr. Tomàs Cusiné, president de la Ruta del Vi de Lleida; ha acollit una trentena de periodistes i persones influents del món del vi. S’ha desenvolupat entorn un dinar harmonitzat al restaurant El Principal de l’Eixample amb la col·laboració del restaurant lleidatà L’Estel de la Mercè de la mà del seu propietari, Toni Lara, Millor Sommelier de Catalunya 2013. El restaurant ha estat l’encarregat d’elaborar l’aperitiu, a base de productes de proximitat de la zona.\nParlar de Lleida és parlar de vins de qualitat i, amb aquesta proposta, aquest paradís vitícola -compromès amb el territori i la sostenibilitat- aposta per oferir una gran diversitat d’activitats organitzades que engloben tot tipus d’experiències que són un reflex viu del seu patrimoni com tasts, menús harmonitzats o visites guiades, entre d’altres. Així, de nord a sud, la Ruta del Vi de Lleida reuneix ajuntaments, consells comarcals, associacions, oficines de turisme, cellers, restaurants, establiments temàtics i allotjaments turístics per oferir experiències úniques vinculades al món del vi.\nEls innovadors cellers que esquitxen la geografia lleidatana tenen el seu origen en una tradició llarga i ancestral. Estan situats en bells paratges naturals, on la tecnologia més moderna i la tradició generacional del conreu del cep ofereixen vins singulars, tan diversos com el territori per el que s’estén la Ruta del Vi de Lleida. Els vins que s’elaboren, sota la DO Costers del Segre, harmonitzen amb el millor de la gastronomia local, ja que la Ruta recorre municipis amb una cuina rica, diversa i saborosa.\nAquesta inclou també una selecció de restaurants que representen els millors tresors de la gastronomia de Lleida, que tenen el seu origen en els productes naturals que es conreen, creixen i elaboren als seus camps: un llegat que conviu amb la nova cuina i es reinventa cada dia amb els ulls posats en un paisatge divers i deliciós.\nA més, la Ruta del Vi de Lleida ofereix també un magnífic passeig per un patrimoni natural i monumental únic i exclusiu. Es poden apreciar les empremtes dels diversos pobles que van habitar les terres lleidetanes, una cultura arrelada al paisatge i vestigis d’èpoques passades que conviuen en un ventall de paratges dispars. A més, cal destacar els espais naturals, admirant cada tram i cada corba de la Ruta perquè, a mesura que un s’endinsa, el pla i la muntanya, els camps de conreu i les pastures, les ciutats i poblacions; li oferiran un paisatge canviant com els camps d’oliveres de Les Garrigues, els paratges naturals del Montsec i La Terreta.


Aberdeen compra a Iberdrola la Torre Auditori de Barcelona per 98 milions\nLa gestora Aberdeen Standard Investments ha comprat a Iberdrola Immobiliària la Torre Auditori de Barcelona per 98 milions d'euros en un operació que s'ha ratificat aquest divendres.\nL'edifici, construït el 2013, té 22.900 metres quadrats i se situa en el BcnFira District de Barcelona.\nLa directora d'inversions immobiliàries i gestió d'actius per a Espanya i Portugal, Pilar València, ha sostingut que aquesta compra posa de manifest la capacitat de la companyia per a realitzar operacions d'important volum en el mercat ibèric.\nEn l'operació, Garrigues -en la part legalment i Savills Aguirre Newman han assessorat Aberdeen Standard Investments, mentre que Iberdrola ha comptat amb l'assessorament legal de Ontier i amb BNP Paribas Real Estate com a assessors comercials.\nIberdrola s'emmarca l'operació en l'estratègia de rotació d'actius que Iberdrola Immobiliària manté amb la seva cartera de patrimoni en renda.


En la marjal de L’Albufera, el fanguejat de l'arrossar té efectes evidents sobre la biodiversitat. El més immediat conforma una estampa inoblidable, la del tractor removent la terra humida i seguit per centenars de gavines i garses que cerquen aliment al fang. També resulta manifest que, després del pas del tractor i la consegüent inundació, sempre que el nivell d'aigua no excedisca d'uns pocs centímetres, les aus limícoles troben ací igualment les condicions idònies per a recuperar forces en el seu viatge de retorn a les seues casernes d'hivern.\nEl fanguejat consisteix a batre amb un tractor de rodes de ferro, anomenades gàbies, la superfície de les parcel·les per a airejar-les i incorporar al sòl la palla que queda com a restoll de la collita després de la sega. Forma part de les mesures de tractament de la palla de l'arròs que està duent a terme la Fundació Assut per a valorar les seues conseqüències sobre les condicions de l'hàbitat. I els primers resultats salten a la vista. No més en dos camps de la partida de l’Estell, amb la comunitat de regants de la qual la fundació manté un acord de custòdia del territori, s'han instal·lat per uns dies prop de dues-centes aus limícoles de diferents espècies: corriol gros, territ comú, territ menut, xerlovita camagroga, fusell de mar, picarot, redonell… També es deixen vore gavines, garses i menudes aus passeriformes, com ara titetes i cuetes.\nEls arrossars així remoguts i amb poca aigua, desproveïts de restes agrícoles, proporcionen un hàbitat en el qual moltes aus obtenen aliment. No obstant açò, la disponibilitat d'aquest tipus d'hàbitats en l’Albufera és escassa, ja que molt pocs agricultors duen a terme el fangueig per aquestes dates, abans de la inundació hivernal coneguda ací amb el nom de perellonà.\nEl grup de les aus limícoles, molt diversificat, inclou fins a vuit famílies diferents. Són aus que, en general, tenen llargs becs i potes, i estan adaptades als mitjans palustres, zones pantanoses i platges, on obtenen aliment. Migratòries en la seua majoria, realitzen llargs desplaçaments entre les seues localitats de cria, situades en alguns casos en l'àrtic, i les d'hivernada en el sud d'Europa i Àfrica.\nPàgina 7 de 8« Primera»...45678»


NOU COP A LA NORMALITZACIÓ LINGÜÍSTICA\n2 min. Barcelona 16/03/2011 11:25\nEl Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) ha suspès quinze articles del Reglament d'ús del català de la Diputació de Girona, contra el qual l'associació Convivència Cívica Catalana havia presentat recurs. Entre els articles suspesos, segons la resolució del TSJC, hi figura el que especificava que les actuacions internes de la Diputació s'havien de fer en català o que es redactarien en aquesta llengua les actes de sessions.\nLes reglamentacions ara suspeses també al·ludien a l'obligació que els impresos d'aquesta institució i els cartells de les oficines i despatxos, així com els segells de goma, estarien escrits en català. El TSJC també anul·la els articles respecte a l'obligació per als adjudicataris de contractes d'escriure en llengua catalana tota la documentació, mesura extensiva als que presentessin per encàrrec de la Diputació estudis, projectes o treballs. Igualment se suspèn l'obligació per al personal d'atendre els ciutadans en català llevat de petició d'algun que es fes en castellà.\nEl TSJC reitera així la suspensió de diversos articles del reglament d'ús del català de l'Ajuntament de Barcelona i de la Diputació de Lleida que ja va notificar el passat 26 d'octubre. Contra aquesta resolució cal interposar recurs de reposició davant el mateix tribunal en un termini de cinc dies.


«L'amor amb què m'has estimat estigui en ells»\nAvui preguem el Senyor que «aquesta taula celestial ens doni l’esperit de pau i de fortalesa a fi que, com sant Josafat, esmercem generosament la nostra vida per l’honor i la unitat de l’Església» (“Oració després de la comunió”). Nascut a Ucraïna i fill de pares de religió ortodoxa, sant Josafat (1580-1623) es convertí al catolicisme i ingressà a l’Ordre de Sant Basili. El 1617 fou consagrat bisbe. Poc abans, un grup de bisbes ortodoxes havia entrat en comunió amb el Papa: a aquesta causa s’hi sumà sant Josafat sense estalviar esforços.\nJesús, en la seva oració sacerdotal, resà per la unitat dels seus seguidors. ¿Qui hauria pogut imaginar que, malgrat els precs del Senyor, la desitjada unitat resultaria tan àrdua i costosa? A sant Josafat li costà la vida! (és protomàrtir de la re-unificació de la cristianisme). Sorprèn l’estretor del cor humà, fins i tot del “cor creient”. Jesucrist suplicà el Pare «que l'amor amb què m'has estimat estigui en ells, i jo també hi estigui» (Jn 17,26). Tenim l’Amor de Déu, el mateix amor amb que el Pare estima el Fill! Què més volem? Amb aquesta “pluja” d’amor, com és que estem dividits? (fins i tot dividits a mort). Molt de camí ens resta per a guanyar en amor a la llibertat i en amor a la obediència...\nEn realitat, el problema és que no estimem de veritat; no ens estimem com Déu estima. L’amor mena gustosament al servei. Així, el Crist, essent Déu, «s’anorreà prenent la condició d’esclau, (...) fent-se obedient fins a la mort» (Fl 2,7.8). El vingué per a servir (cf. Mt 20,28): allí en veiem, al Cenacle, sense el mantell, cenyit amb una tovallola —és a dir, guarnit com un servent— rentant els nostres peus... L’amor atrau, l’amor uneix. Sant Josafat «començà a dedicar-se a la restauració de la unitat amb tanta força, i alhora amb tanta suavitat i tant de fruit, que els seus mateixos adversaris l’anomenaven “lladre d’ànimes”» (Pius XI).


El ministre de Justícia diu que "en principi" no caldrà un altre estat d'alarma\nPublicat 21/04/2021 11:21CET\nEl ministre de Justícia, Juan Carlos Campo, ha afirmat que "en principi sembla que no caldrà articular més mecanismes de l'estat d'alarma" després del 9 de maig i ha demanat a l'oposició que "s'aclareixi" pel que fa a aquest debat.\nJuan Carlos Campo, que ha intervingut aquest dimecres a Pamplona en el Foro Ser Navarra que ha organitzat la Cadena Ser, ha demanat afrontar "el problema i la solució" amb unitat i ha lamentat que "fins ara l'oposició ha donat pocs motius a aquesta alegria, atès que n'hi ha prou que el Govern central digui una cosa perquè l'oposició es posicioni en la contrària".\nEn tot cas, el ministre ha subratllat que "el que veritablement és important són les vacunes, vacunar, vacunar i vacunar". "Hem de continuar dient que han arribat milions de vacunes i s'estan posant, aquesta és la clau", ha insistit.\nA més, ha dit que la situació "va canviant cada setmana" i ha demanat "tranquil·litat" perquè "tenim una aportació jurídica que hi pot respondre, però en principi sembla que no caldrà articular més mecanismes de l'estat d'alarma".\nEl ministre de Justícia ha afirmat que el debat jurídic "l'afrontarem sense cap pudor" i ha dit que no es produirà cap "abisme jurídic".


Com treballar concentrat en l’època de la hiperconnexió\nUs donem les eines per a fer compatible la vostra feina amb un món que es distreu amb internet\nActualització: 20.07.2016 - 00:06\nHeu provat de llegir un llibre darrerament i us heu adonat que us costa molt de concentrar-vos, molt més que abans? Potser ho atribuïu a l’edat o a una època d’estrès. Tanmateix, el professor Cal Newport, de la Universitat de Georgetown (EUA), apunta les raons que causen aquesta sensació, com més va més generalitzada, i les possibles solucions que tenim, especialment si treballem en feines creatives o intel·lectuals. Ho explica al llibre Deep Work: Rules for Focused Success in a Distracted World.\nInternet té coses positives, però també en té de negatives\nActualment, els humans rebem estímuls contínuament. A través d’internet i del mòbil, rebem tothora correus electrònics, missatges instantanis (Whatsapp, Telegram…) o interactuem en qualsevol moment amb les xarxes socials (Twitter, Facebook…). Amb el mòbil a la mà, és impossible d’avorrir-se. Això és completament inèdit en l’espècie humana, que té uns 200.000 anys d’existència. Fins a l’arribada d’internet, els humans passàvem estones en què ens avorríem, estones que podíem aprofitar per deixar anar la imaginació o reflexionar sobre qüestions personals o professionals. Actualment, sense cap moment per a l’avorriment, perdem la capacitat de fer això: pensar amb profunditat.\nCom apunta el professor Newport, la capacitat de concentració té una explicació física: la construcció de mielina al voltant de les neurones. Aquesta substància permet que les neurones treballin de manera més eficient i sense esforç, i es construeix progressivament a mesura que ens esforcem en la concentració. Quan ens concentrem en una cosa, activem determinats circuits de neurones, i aquests circuits comencen a construir mielina per ser més eficients. A mesura que repetim l’exercici de concentració, tindrem més mielina i ens serà més fàcil de concentrar-nos. És com fer esport, però amb el cervell: si ens entrenem, estarem en forma, si no ens entrenem perdrem la forma i a la primera gambada estarem exhausts.\nEl problema de viure en un món hiperconnectat és, per tant, que no tenim temps de concentrar-nos en una cosa concreta, perquè rebem informació i estímuls contínuament, que a més no poden ser gaire elaborats. Com que no ens concentrem, no fabriquem mielina (o perdem la que hem fabricat), i per tant, anem perdent progressivament la capacitat de pensar en profunditat.\nLes empreses, van en bona direcció?\nActualment, especialment en el món occidental, cada vegada calen feines més creatives i intel·lectuals, perquè les màquines (especialment els robots) substitueixen els humans en les feines més físiques. Són feines que requereixen un gran poder de concentració, coneixement molt especialitzat, elaboració d’idees complexes i la capacitat de connectar idees de manera creativa per generar-ne de noves. Tanmateix, el món hiperconnectat actual va en la direcció oposada.\nEl professor Newport és especialment crític amb les empreses actuals, des d’aquesta perspectiva de feines intel·lectuals que requereixen gran concentració. Per tal de facilitar el contacte entre els treballadors, les empreses creen espais comuns de treball. Posa d’exemple Facebook, on centenars de treballadors comparteixen un gran espai. Tanmateix, en aquests espais sense barreres físiques, tothom pot sentir als seus companys (trucades, converses, sorolls…), de manera que és impossible de concentrar-s’hi. Un treballador en aquest ambient, a tot estirar, podrà fer feines poc profundes (respondre correus, tenir reunions informals, fer documents senzills), però no podrà desenvolupar una feina que requereixi hores i dies de treball dur i gran concentració, o dedicar hores en silenci a reflexionar per a trobar solucions a un problema determinat.\nSegons l’autor, per fer aquesta mena de feina cal justament el contrari: habitacions petites insonoritzades, sense gens de distracció, i fins i tot amb cartells a la porta que demanin que no es molesti. Posa molts exemples d’èxit, des dels científics més famosos de la història fins a acadèmics o escriptors, passant per periodistes de renom, que apliquen aquesta estratègia. En general, tots es tanquen al despatx, o passen temporades al camp, aïllats del món, i treballen en tongades de feina intel·lectual dura que demana gran concentració, sense cap mena d’interrupció, intercalades amb descansos (típicament passejades) que aprofiten per descansar i reflexionar sobre allò que han fet.\nEl llibre ja ens adverteix que una persona sense entrenament difícilment podrà treballar profundament més d’una hora seguida cada dia i que, una vegada entrenada, no pot aspirar a fer una feina profunda més de sis hores el dia. Això explica per què algunes empreses on els treballadors fan feines estrictament intel·lectuals han augmentat la productivitat d’ençà que han reduït la jornada de vuit hores a sis. Cal dir que són feines molt específiques. En general, encara que fem feines intel·lectuals, sempre tindrem activitats més lleugeres, com ara contestar correus electrònics, fer consultes o encàrrecs a companys de feina, o reunir-nos-hi, de manera que ràpidament arribarem a la jornada laboral estàndard de vuit hores.\nQuines regles podem seguir per guanyar concentració i treballar diàriament d’una manera més eficaç?\nL’autor proposa a Deep Work: Rules for Focused Success in a Distracted World un seguit d’accions inspirades en els exemples anteriors, que ell mateix posa en pràctica amb èxit des de fa anys, i que molts dels seus lectors han corroborat. Tot seguit us en fem un resum:\n1. Treballeu amb profunditat en tongades d’una hora i mitja sense interrupció, intercalades amb descansos. Treballar concentradament és molt difícil. Com que és una activitat dura, els humans de manera natural tindrem la temptació de fer qualsevol altra cosa (menjar, consultar el correu, navegar per internet, anar a fer allò altre tan important, etc.). Per evitar aquestes temptacions, dediqueu els primers 15 minuts de la jornada laboral a planificar quin temps dedicareu a cada tasca. No passa res si surt cap imprevist o no podeu complir exactament allò que heu planificat. Adapteu en tot moment la planificació, però sempre tingueu al cap les prioritats del dia.\nEls descansos són també importants. Eviteu de rebre estímuls en aquests períodes, el vostre cervell ha de poder assimilar allò en què heu treballat amb tant esforç durant l’hora i mitja anterior.\n2. Avorriu-vos, és important. Per una banda necessiteu que el cervell descansi i no incorpori nova informació, perquè així assimilarà l’anterior. Això també té un efecte important: diferenciar allò que és important d’allò que no ho és. Els qui reben contínuament informació, no tenen capacitat d’analitzar-la en profunditat, i per tant tenen molta menys capacitat de seleccionar què és important. Això fa que perdem el temps en coses insignificants, i que no tinguem temps per a allò que és realment important. A més, dedicar atenció a fets insubstancials dificultarà encara més la nostra capacitat de concentració a l’hora d’encarar-nos a un problema. Igualment, mireu de no fer diverses coses alhora. Conscientment, els humans treballem de manera lineal: primer fem una cosa i després una altra. És el cervell que, de manera inconscient, té una gran capacitat de treballar en paral·lel, procés que fa precisament quan estem avorrits. És allò de quan caminem pel carrer i de sobte apareix la solució d’aquell problema que hem mirat de resoldre durant hores. L’activitat física (caminar, fer esport) va bé per a aquest objectiu: estem ocupats físicament a fer una activitat, però no mentalment.\n3. Prescindiu de les xarxes socials si no tenen un benefici clar en la vostra vida laboral o personal. L’autor defineix les xarxes socials com una veritable droga, que pot destruir la nostra vida professional i personal. Proposa una estratègia progressiva per a fer-ne un ús profitós. El primer pas és pensar quin són els factors o objectius que determinaran que tinguem una carrera professional d’èxit i una vida personal feliç. El segon pas consisteix a seleccionar les eines amb què podrem assolir aquests objectius. Descarteu totes les negatives, bàsicament que ens facin dedicar la nostra atenció a coses que hem considerat prèviament poc importants. Per saber si una eina (Facebook, Twitter, Instagram, Google+, Snapchat, Vine…) és important o no, podem prescindir-ne durant trenta dies i fer-ne balanç posteriorment.\n4. Identifiqueu, minimitzeu i elimineu les tasques de la jornada laboral que no us deixen centrar en la feina realment important. L’autor diferencia clarament entre les tasques lleugeres i les profundes. Si hem estat contractats per a fer feines profundes, no és útil ni per a nosaltres ni per a l’empresa que hàgim de dedicar gaire temps a tasques lleugeres. Una de les principals tasques lleugeres que ens fan perdre més temps és el correu electrònic. En aquest sentit, ens proposa d’usar-lo de manera molt estricta: dedicar un temps determinat cada dia a escriure correus, utilitzar-lo el mínim possible, i fins i tot dificultant molt que els altres arribin a nosaltres via correu electrònic (com ara, no respondre per sistema cap correu que no sigui realment important). Atureu-vos a pensar abans de redactar un correu, per tal de ser clars en allò que espereu dels emissors i que esperen ells de vosaltres, evitant de caure en una espiral de correus que us faran perdre més temps. Si preveieu que el tema pot desencadenar molts missatges, feu una trucada telefònica, que serà més eficaç. De tot plegat, en conclou que al final les persones s’adapten a la nostra manca de disponibilitat per correu, i que aleshores passaran a utilitzar-lo per a coses realment importants. Per evitar conflictes amb els vostres superiors, mireu d’acordar amb ells quin percentatge de la vostra jornada laboral heu de dedicar a tasques lleugeres, de manera que sigui més fàcil de dir que no quan estiguem ocupats en tasques profundes. Les empreses han de sospesar si tenen treballadors qualificats a qui s’assignen tasques que no corresponen amb el seu perfil.\nLa capacitat de fer feina profunda és cabdal en l’economia actual i els perfils professionals que demana. És la clau entre l’èxit i el fracàs laboral. A Deep Work: Rules for Focused Success in a Distracted World, Cal Newport ens proposa una metodologia que podem adaptar a les nostres necessitats, però sobretot ens fa veure la importància de treballar d’una manera correcta, que al final ens servirà per a tenir unes jornades laborals més efectives i curtes, i poder gaudir de més temps lliure amb la família i els amics.


Femarec presenta la memòria d’activitats 2020 a les persones sòcies i patrones - Femarec\nAquesta setmana hem celebrat a Femarec l’Assamblea General Ordinària de socis i sòcies de la cooperativa, el passat dilluns 28 de juny, i la Junta de Patrons de la Fundació, el passat dimarts 29 de juny.\nEl 2020, un any marcat per la Covid-19\nEl 2020 ha estat, sens dubte, un any completament marcat per la pandèmia i la crisi sanitària derivada de la Covid-19.\nL’activitat de Femarec no s’ha aturat del tot en cap moment de l’any. Des de l’inici de la pandèmia i durant els mesos de confinament, la nostra oferta de serveis i de producció s’ha vist afectada de manera important pel tancament generalitzat de l’activitat econòmica que ha viscut la societat. Aquest fet ha suposat com a conseqüència uns resultats sensiblement més baixos que en anys anteriors.\nA Femarec però, el més important són les persones. Per això s’ha fet un gran esforç per mantenir i protegir tots els llocs de treball i no fer tampoc cap ERTO i en transformar en un temps rècord llocs de treball presencials en teletreball i implementar la digitalització de la formació i l’atenció social per tal de seguir prestant els nostres serveis amb totes les garanties de salut i de seguretat.\nUn esforç de transformació i innovació que ha donat els seus fruits i que contribuirà de manera decisiva per encarar amb més garanties d’èxit els propers anys.\nA través de la nostra memòria d’activitats, s’explica com la pandèmia ha afectat a cada departament en particular i quins passos s’han seguit per tal de fer-hi front.\nA continuació, exposem algunes de les dades destacades de Femarec l’any 2020:\n287 persones treballadores\n145 persones amb discapacitat i/o especials dificultats\n76 persones amb TMS ateses al Centre de Dia de Salut Mental i al Servei Prelaboral\n9 serveis a les empreses\n11 serveis i projectes d’inserció a les persones\n197 accions formatives realitzades\n1.709 persones en situació de vulnerabilitat ateses\n247 insercions al mercat laboral\n4.615 persones professionals requalificades\n2.277 tones de residus gestionades\nDe les dificultats viscudes durant la pandèmia n’hem après, i molt. Un cop més, de la necessitat i l’adversitat n’hem fet oportunitat. Moltes de les accions implementades durant el 2020 com a conseqüència de les exigències del confinament seguiran estant presents a Femarec, sigui quina sigui la situació sanitària a partir d’ara.\nD’una banda, les mesures de protecció en matèria de seguretat i salut, que ens han obligat a reorganitzar els espais, ens han permès optimitzar molt més les nostres instal·lacions. D’aquesta manera, moltes de les mesures i disposicions organitzatives implementades les més enllà de la pandèmia.\nA més, la incorporació de la virtualitat a l’entitat ha arribat per quedar-se. Totes les nostres accions d’ara en endavant son i seran mixtes, combinant la presencialitat i la virtualitat. En aquest sentit i amb la voluntat de seguir consolidant la vessant virtual a Femarec, actualment ens estem homologant en teleformació.\nD’altra banda, la digitalització ha esdevingut fonamental en el sí de l’entitat, fet que donarà pas a la creació de la nova E-botiga, que permetrà oferir part dels nostres serveis productius i de formació a l’abast de tothom i en format digital, a un cop de clic.\nPer últim, cap remarcar que el fet d’haver resistit i no haver desaparegut, com malauradament està passant a tantes entitats, ens ha permès preparar-nos per ser més competents en la represa. Les dificultats que hem superat, mantenint les activitats essencials quan el mercat estava pràcticament aturat i atenent a totes les persones vulnerables durant els moments més crus de la crisi sanitària, es tradueixen en unes xifres que minven respecte els anys anteriors però que ens mantenen fortament posicionats en el Tercer Sector Social.\nTags memòria 2020memòria d'activitatsmemòria femarec


La 'Fitxa Ambiental per al sector turístic' - Pla de Mallorca XXI\nLa ‘Fitxa Ambiental per al sector turístic’\n/ La ‘Fitxa Ambiental per al sector turístic’\nArticles juny 1, 2021\nPropostes per una comarca pionera en innovació i responsabilitat ambiental\nLa incertesa econòmica en la qual ens hem instal·lat a conseqüència de la crisi sanitària fa necessari afrontar els debats socials, ambientals i econòmics que s’havien anat ajornant. La COVID-19 ha evidenciat i agreujat els problemes que ja patíem i que, no ho oblidem, se situen en un context d’emergència climàtica, la qual ja no podem evitar afrontar. Així, entenem que el turisme, com a activitat econòmica principal a les Balears, hauria de liderar també les mesures d’adaptació al canvi climàtic i fer del Pla de Mallorca un destí pioner en innovació i responsabilitat ambiental.\nPer la seva configuració i modalitats d’oferta turística, el Pla compta amb un avantatge competitiu amb altres destinacions, i fins i tot dins la mateixa illa n’és un cas particular. Per a enfortir la competitivitat de la comarca dins el sector turístic hem plantejat en els darrers mesos una sèrie de propostes a les institucions, com la creació d’una plataforma digital pròpia que recollís la informació sobre l’oferta turística del Pla, el disseny de rutes culturals patrimonials posant en valor els municipis de la comarca en conjunt o la creació d’una etiqueta de productes de proximitat.\nUna de les iniciatives que proposam des de Pla de Mallorca XXI amb la col·laboració de l’Associació de Llicenciats en Ciències Ambientals de les Illes Balears – ALCAIB és la creació d’una ‘Fitxa Ambiental per al sector turístic’, ja que creiem que podria situar la comarca al capdavant en matèria d’innovació, digitalització i medi ambient. A semblança del que va representar la Q de Qualitat o la qualificació d’Hotel Modernitzat, aquesta Fitxa seria el distintiu de qualitat del futur en el qual quedarien reflectides les bones pràctiques energètiques, el respecte al medi ambient i l’adaptació al canvi climàtic. Amb una categorització semblant a les estrelles actuals, es qualificaria l’establiment (restaurant, hotel, agroturisme o lloguer vacacional) en funció de les bones pràctiques en disminució de la petjada ecològica.\nPer a mesurar la petjada ecològica d’un establiment i qualificar-lo dins una categoria determinada s’haurien de contemplar tant les emissions directes com les indirectes, com per exemple: el consum energètic i la font d’energia, la generació i gestió de residus, el consum d’aigua, la procedència dels proveïdors, les solucions al transport per als clients, etc.\nLa ‘Fitxa Ambiental’, a més dels obvis resultats a nivell ambiental, també milloraria la confiança dels clients i la qualitat del servei i del producte. A més, en posar en valor el producte de proximitat, contribuiria a consolidar i dinamitzar l’economia local i potenciar la xarxa d’economia solidària.\nTot plegat, el pla estratègic en matèria turística ha d’enfortir la percepció del Pla com a ‘comunitat no estàndard’, com planteja Celestí Alomar (vegeu El Pla #1). Dins el fet d’oferir un producte turístic, el Pla pot oferir matisos i fets particulars amb una experiència singular, original i autèntica, basada en el respecte al medi ambient i la sostenibilitat.\nTradició i innovació: fòrmula d’èxit\nInstitucions i societat civil signen protocol per promoure el turisme sostenible al Pla de Mallorca\nEns reunim amb el conseller de turisme i la Mancomunitat del Pla de Mallorca\nSobre la crisi del coronavirus a Mallorca\nQuines botigues i distribuïdors de producte local donen servei al Pla?\nRafel Ginard i les festes d’estiu al Pla de Mallorca\nDones cossieres: reivindicació de justícia\n“Les festes que perviuen són les que se saben adaptar als canvis socials”\nUllastres, jugadors i el dia s’allarga\nMontuïri i i tota la comarca del Pla experimenten amb el projecte ‘SuSTowns’\nDonar a conèixer\nUna proposta pel futur del Pla de Mallorca\n2020 - Tots els drets reservats


Bizum deixarà de funcionar per als clients de Bankia\nActualitzada 03/11/2021 a les 10:56\nOperaris canviant el logo de Bankia pel de CaixaBank.\n© Operaris canviant el logo de Bankia pel de Caixabank.\nBizum deixarà de funcionar per als clients de Bankia. És l’última última notícia que ha sorgit de la fusió entre Caixabank i Bankia. Així ho ha anunciat la nova empresa, després d’advertir que no disposarà d’aquest servei des del proper 12 de novembre a les 15:00 hores, i fins el 14 de novembre, quan es recuperarà la normalitat però des de la nova banca digital.\nAmb això es culminarà la fusió de Caixabank i Bankia, un acord que es va anunciar el 3 de setembre de 2020 i que quedarà sentenciat en el moment que es formalitzi la integració tecnològica dels usuaris de Bankia a l’app de Caixabank.\nL’esmentat 12 de novembre és el dia triat perquè es realitzi tot el procés, encara que Bankia ha comunicat que el tancament de servei de compres en comerç electrònic deixarà de funcionar el dijous 11 de novembre a les 9:00 hores.\nDes d’aquell mateix moment, els contractes de targeta dels antics clients de Bankia es retransmetran a la filial de finançament al consum i mitjans de pagament Caixabank Payments & Consumer, amb els corresponents canvis en les condicions.\nEls clients de Bankia observaran a partir del 14 de novembre que l’aplicació mòbil de Bankia serà substituïda per l’app CaixaBankNow, on els clients que vinguin del banc absorbit, podran veure i gestionar les seues targetes, així com pagar en diferents operacions en comerç electrònic\nEls clients de Bankia també veuran que amb la culminació del procés tecnològic tindran un IBAN diferent.\n1.Detenen cinc homes per extorsionar l'administradora d'un hotel de Cambrils\n2.Un nen de 12 anys, operat després de rebre una pallissa de dos companys d'institut a ...\n3.El cantautor Pau Riba anuncia que té càncer de pàncrees\n5.Segueixen pujant el risc de rebrot i la velocitat de propagació al pla de Lleida i al ...\n1. Un piquet impedeix l'entrada a treballadors a l'escorxador Avidel a Lleida\n2. A punt el nou carril bici en un tram del passeig de Ronda de Lleida\n3. Un bar de Lleida es nega a demanar el certificat Covid\n4. Escolta les notícies de Lleida d'aquest dijous 9 de desembre de 2021\n5. Campanya per fomentar les compres a Alcarràs


IniciativaVerds Artà exigeix al Batle que s'auditi l'empresa concessionària de recollida de residus i neteja - IniciativaVerds\nArrel de la web > Informa’t! > Notícies > IniciativaVerds Artà exigeix al Batle que s’auditi l’empresa concessionària de (...)\nIniciativaVerds Artà exigeix al Batle que s’auditi l’empresa concessionària de recollida de residus i neteja\nA la sessió ordinària del Ple de l’Ajuntament d’Artà del mes de març es va debatre i rebutjar, amb els vots en contra de tots els grups de l’oposició, la proposta de Magdalena Maria Fernandez, regidora d’Hisenda, l’aprovació de factures extrajudicials corresponents a 2012. El regidor d’IV, G. Caldentey, va felicitar-la per la molt bona feina reduïnt les quantitats per factures sense pressupost; també va reconèixer la importància de pagar l’abans possible els proveïdors.\nPels ecosocialistes és important comprovar si l’empresa concessionària dels serveis de recollida de fems i neteja viària ha incomplit amb algunes de les seves obligacions i, si així fos, quantificar econòmicament aquests possibles incompliments. Els pressuposts municipals de 2013, en què IV va participar tant en la seva confecció com en la seva l’aprovació, preveien la partida de despesa necessària per encarregar a una empresa externa l’evaluació de les possibles irregularitats. Feina necessària de cara a negociar millores immediates i/o pagament de factures passades o futures amb l’empresa o per tal de dur a terme una reclamació davant dels tribunals.\nDes d’IV reclamen la investigació en la implantació de sistema de recollida "porta a porta" per part de l’empresa concessiònaria "Net i Fresc". El servei que ja es presta a la localitat de la Colònia de Sant Pere es volia implantar al nucli d’Artà amb un pressupost anual de 139.431,73€ on s’exclou la matèria orgànica. El regidor ecosocialista vista l’oferta presentada per l’empresa reclamà, mitjançant acord del Govern Local, a la Secretària-Interventora municipal un informe relatiu a la qualificació de compromisos contractuals amb l’empresa concessionària.\nL’Informe de la Secretària, de 15 d’octubre, arribava a la conclusió que “l’empresa ’Net i Fresc, S.L.’ incomplia l’acord de cessió del contracte del servei de recollida de fems [...]” i que “procedeix la incoació d’un expedient a l’empresa ’Net i Fresc, S.L.’ per incompliment de contracte, en el qual es demanés el seu compliment o, en el cas contrari, la rescissió de contracte amb exigència de responsabilitats, en el seu cas”. Conclusions que es basaven en que: “’Net i Fresc, S.L.’ corrobora i manifesta mitjançant escrit presentat en aquest Ajuntament dia 10 de gener de 2012 [...] que no ha dut a terme [...] diversos apartats relacionats presentats en l’escrit de millores [...] referent a la recollida selectiva porta a porta en el nucli urbà d’Artà. En el cas plantejat, s’observa que [...] s’incompleix la proposta de millores [...] respecte al servei descrit en el plec de condicions, tal i com corrobora l’esmentada empresa [...] en el seu escrit de dia 10 de gener de 2012, en el qual proposa implantar el mateix servei al qual està obligada per contracte amb aquest Ajuntament”.\nSegons el Plec de condicions, “Els residus que s’han de recollir porta a porta són fems o rebuig, envasos, paper/cartró i vidre”; en l’”Oferta de millores”, s’incorporava com a millora “la realización de la recogida selectiva puerta a puerta, no sólo en el núcleo urbano de Artà, sino en el resto de núcleos urbanos del municipio"\nPer recomanació de la funcionària, abans d’incoar efectivament l’expedient de rescissió es va donar trasllat del seu Informe a l’empresa concessionària la qual, dia 28 de novembre entregava al regidor i a la Secretària un document en que s’exposaven els motius de desacord amb l’Informe esmentat d’aquesta funcionària, de 15 d’octubre.\nBàsicament, les línies argumentals de l’empresa es basaven en que: 1) Es fa una recollida porta a porta en tots els nuclis urbans d’Artà 2) Els quadrants de recollida selectiva porta a porta, tant del nucli urbà d’Artà com de la Colònia de Sant Pere, es van consensuar amb l’Ajuntament (JGL).\nIniciativaVerds d’Artà considera que la definició de “Recollida selectiva porta a porta” que féu l’empresa concessionària el gener de 2012 consisteix en la recollida dels residus produïts pels ciutadans a la mateixa porta dels habitatges. La recollida porta a porta és un sistema pel qual [...] cada ciutadà és el responsable de la disposició dels seus residus, selectivament, al portal del seu habitatge.”) invalida la tesi de la mateixa empresa segons la qual acompleix l’obligació contractual de fer aquest tipus de recollida.\nPel que fa al segon argument, la Secretària-Interventora de l’Ajuntament d’Artà no disposa ni té coneixement de cap Acord de la JGL en què s’aprovassin els quadrants de recollida actuals.\nL’obligació de substituir les papereres a mesura que s’espenya\nDeterminades obligacions respecte de la contractació de personal\nSubcontractació amb empreses de caire social.\nIniciativaVerds Artà considera de tot punt obligat per part del Batle i actualment encarregat d’aquesta àrea municipal, culminar la tasca feta per Caldentey. D’aquesta manera canviar la situació per la qual l’empresa concessionària no dóna el servei que la ciutadania paga la seva contribució des de l’any 2006.\nMolt probablement, el batle d’Artà denunciarà que l’oposició bloqueja el pagament dels petits proveïdors i empresaris locals amb el que va passar ahir. La solució és ben senzilla: pot convocar plenari extraordinari quan vulgui, amb proposta amb totes les factures extrajudicials, que tendrà el nostre vot. Totes, excepte les que estiguin pendents de pagament de "Net i Fresc, S.L.".\nDocument (PDF – 201.7 kB)\nDocument (PDF – 192.5 kB)


22 anys projectant Catalunya al món - FOCIR\n22 anys projectant Catalunya al món\nPublicat per FOCIR 25 ag. 2017 / 0 Comentari\nLa Federació d’Organitzacions Catalanes Internacionalment Reconegudes (FOCIR) és l’única plataforma formada per organtizacions de la societat civil catalana que fan diplomàcia pública. Es va fundar l’any 1995 amb la voluntat d’agrupar totes aquelles organitzacions catalanes que estan reconegudes com a membres de ple dret en la seva respectiva organització internacional. El primer president de la federeació fou Fèlix Martí (1995-1999) i, més endavant, assoliren el càrrec Ignasi Doñate (1999-2004) i Arcadi Oliveres (2004-2008). Des de l’any 2008 i fins a l’actualitat, la presidenta és Mònica Sabata.\nAls seus inicis, ara fa vint-i-dos anys, la FOCIR comptà amb 6 entitats membres que s’adheriren en el moment de la seva fundació: el Centre Català de Prospectiva, l’Associació Catalana per la Defensa dels Drets Humans, la Federació Catalana C.B, la Federació d’Entitats Excursionistes de Catalunya, Joventuts Musicals de Catalunya i Justícia i Pau.\n(Consultar acta fundacional fent clic aquí).\nAvui en dia la FOCIR aplega a gairebé 75 entitats i constitueix una de les principals federacions del país, tant per la quantitat de persones a qui representa, com per la tasca que desenvolupa. Ha contribuït, des dels seus inicis, a facilitar recursos a les entitats membres per a exercir la seva participació en l’àmbit internacional, ha facilitat el reconeixement directe d’organitzacions catalanes al si de les seves federacions internacionals, i ha estat un espai per a establir lligams entre les entitats catalanes que participen o volen participar des de la seva identitat nacional en la construcció del món.\nUna Catalunya associativa\nCatalunya té una llarga tradició associativa. L’existència de múltiples i variades organitzacions que actuen en l’esfera cultural, lingüística, dels drets humans, sindical, de l’advocacia, empresarial, esportiva, social i política és ben real, com també ho és que històricament aquest teixit associatiu ha contribuït al manteniment de la nostra cultura, sobretot en moments polítics convulsos. Com un fet absolutament normalitzat, moltes d’aquestes organitzacions participen i són reconegudes pels organismes internacionals corresponents exercint una tasca de diplomàcia pública i difonent la realitat i la identitat catalanes a l’exterior.


El Memorial Democràtic descataloga com a monument franquista la creu de terme de Tàrrega - Teleponent\nInici Patrimoni El Memorial Democràtic descataloga com a monument franquista la creu de terme...\nEl Memorial Democràtic descataloga com a monument franquista la creu de terme de Tàrrega\nImatge de la creu gòtica de la plaça Major de Tàrrega envoltada d'obres i el consistori al fons\nEl Memorial Democràtic de la Generalitat ha descatalogat com a monument franquista la rèplica de l’antiga creu de terme gòtica ubicada a la plaça Major de Tàrrega.\nEl dictamen s’ha emès després que tècnics contractats pel consistori procedissin fa uns dies a esborrar la inscripció ‘A nuestros caídos 1936 – 1939’ que figurava en la peanya del conjunt monumental.\nCulminada aquesta operació, la creu de terme ha estat eliminada de la base de dades del Memorial on s’inventaria la simbologia franquista que perdura en els carrers i places de Catalunya. Així ho ha comunicat el director del Memorial, Jordi Font, en una carta tramesa a l’alcaldessa de Tàrrega, Rosa Maria Perelló.\nSegons Perelló, la resolució del Memorial Democràtic confirma que una vegada esborrada la inscripció de la peanya, la rèplica de la creu de terme ”no pot ser pas considerada com un vestigi franquista”.\nEn aquest sentit, ha afegit que Tàrrega ”continuarà vetllant per eliminar qualsevol resta de simbologia franquista present al municipi”. La inscripció que s’ha esborrat de la base de la creu es va gravar els anys 50 del segle passat, quan es va instal·lar la rèplica de la creu de terme gòtica a la plaça Major conservant, però, el capitell original del segle XV.\nEl conjunt original medieval s’exhibeix al Museu Tàrrega – Urgell\nA finals de l’any 2013 es va substituir el capitell per una còpia i es va dipositar l’original al fons permanent del Museu Tàrrega – Urgell, on ja es custodiava la peça principal de la creu, completant així la museïtzació d’una de les joies escultòriques medievals de Tàrrega.\nFinalment, i coincidint amb les obres d’adequació de la plaça Major, l’Ajuntament de Tàrrega es va posar en contacte amb el Memorial Democràtic per rebre assessorament sobre com modificar la peanya i ocultar la inscripció franquista, tapant-la o esborrant-la. Finalment es va optar per esborrar-la alhora que es va determinar de mantenir la rèplica de la creu medieval al seu emplaçament actual a la plaça Major.\nplaça Major Tàrrega\nArticle anteriorA judici la pròrroga del contracte del servei de recollida de residus\nArticle següentEl conductor d’un tractor mor en un accident a la Segarra


'Els colors de la llum' Visita teatralitzada interactiva - Petit Terrassa - L'agenda infantil i familiar de Terrassa\n'Els colors de la llum' Visita teatralitzada interactiva\nHeu visitat 'La terrassa del Sol' del mNACTEC? Ara podeu fer-ho en família amb aquesta visita teatralitzada interactiva. Us hi acompanyaran dos personatges peculiars que representen l’absència i la presència de la llum. Amb ells, els nens i les nenes descobriran tots els colors i les seves propietats, fins a crear l’arc de Sant Martí.\nL’activitat inclou la visita a La terrassa del Sol, un espai a l’aire lliure des del qual es poden veure les voltes de l’edifici modernista de Lluís Muncunill, el Vapor Aymerich, Amat i Jover de Terrassa.\nAquesta activitat s'adreça a nens i nenes de 3 a 6 anys. Cal fer reserva prèvia a través de la web del mNACTEC fins el divendres anterior a l'activitat a les 13 h. Es recomana dur protecció solar i gorra. A partir de llavors només és possible fer reserves per telèfon al 937368966.\nPreu: 1€ (entrada al museu a part; menors de 8 anys tenen entrada gratuïta)\ndiumenge, 08 desembre, Plaça Vella\nCirculació de trens a la maqueta ferroviaria\ndivendres, 06 desembre, mNACTEC Museu de la Ciència i la Tècnica de Catalunya\nMostra 'Un pessebre napolità del segle XXI' Vots: 0 Puntuació: 0/5


Trentatrès | SeNSe SeNSo\nCada dia que veig les notícies o les sento a la ràdio sento parlar de 33 miners atrapats no-sé-on de Sud-Amèrica. I des de fa temps, a més a més (com dirien). Hi ha dies, com avui, que diuen que han fet un petit forat i per fi poden veure la llum, però que no podran rescatar-los fins al novembre. Estic indignat ja. He deduït que són 33 miners que han quedat atrapats dins una mina i que el procés per treure’ls d’allà és molt complicat. A la vegada els han fet arribar fotos de la família, menjar i beure (suposo) i càmeres de video!! Ara poden fer videoconferències amb els seus famíliars. Una gent que (m’ha semblat sentir o veure algun cop) han muntat una acampada just davant la mina, que han anomenat “esperança”. També els acompanyen les camères de televisió de diverses cadenes mundials, els entrevisten i ho envien a la corresponent cadena putrefacta on treballen. Porten molts dies així. La gent els envia regals. Els de la nostra TV “pública”, utilitzant un jugador dels dos equips espanyols de Barcelona i rodalies, van fer arribar una samarreta blaugrana amb un missatge de suport. Jo els enviaria una galeta. De pedra. Lectors i lectores, no m’ho crec. No m’he cregut aquesta notícia. No veig cap diferència entre tot aquest espectacle i el típic reality show d’una cadena de TV espanyola (per defecte). M’imagino una gran productora televisiva que ha muntat un Big Brother sobre uns suposats miners, enmig dels Monegros. Han penjat totes aquelles banderes del país sudamericà per dissimular. Ningú sospita? D’acord. Jo no he volgut llegir res sobre el tema. Però els interessats/des em poden explicar com han arribat tots els regals als miners? Per què fan un forat de X cm i no de 2 metres? Tan gran és la diferència? No sóc enginyer, evidentment. Però tot aquest degoteix de notícies em recorden massa a programes que no he vist com La isla de no-sé-què, Pekín express, Perdidos (?) o escòria semblant. I el campament just davant la mina? Les filles dels miners enterrats. Ja em començo a imaginar el moment de la sortida, retransmès en directe per la majoria de cadenes infectes (de TV) mundials. I ara surt Pepe amb la cara tota negra, prim i amb barba. Rient. Plors. Moment històric com l’arribada a la Lluna. Els punts i apart son a vegades necessaris. I si realment tota la situació és certa i preocupant, doncs que em perdonin per malpensar. Però jo no m’ho crec. I, de fet, no m’interessa que un tio els envïï (amb quatre, sí) una putíssima samarreta de futbol. O es que a dins la mina juguen a hoquei sobre patins? Després seran 33 tios famosos i els entrevistaran a la majoria de programes de gran qualitat, matinals i de sobremesa. El gràs i famós presentador català li farà preguntes com “Què sentías allí dentro?”. Rialles, com les del president. La gent seguirà desinteressada en el tema, però de cullerada en cullerada s’ho anirà menjant. La cançó que escolto quan escric aquesta última frase és “Fire & Forget”.\nArmènia Bon Any Campanyes improbables jordi11 Periodisme Robo\nJajaja sempre amb l'escepticisme com bandera! Realment és patètic el show que s'ha muntat al voltant del succés. Lo d'enviar regals és el no va més. Com es descuidin, entre samarretes de futbol, caques (perquè aquesta gent caga), envoltoris de menjar i regals diversos, semblarà la mina el búnker de Diògenes, si no el pis de cert conegut vallenc.\nLa peli no et preocupis que ja està preparant-se. I realment com a reality show no té preu.\nSi Auschwitz hagués existit al segle XXI i els aliats haguessin pogut posar-hi càmeres, llavors sí que hagués estat el reality definitiu.\n9/19/2010 08:46:00 a. m.\nCuriosos tags...en fi, penso que és més problema de com es fa anar la informació. Aquesta gent deu estar allà baix i devem creure que és difícil treure'ls. Això si, que hagin muntat aquest espectacle no és res que ens hagi de sorprendre...ja es munten des de quan passejaven els condemnats a mort pels carrers de la ciutat antiga, o abans, o al circ romà, o...\n9/21/2010 11:47:00 a. m.\nEl conegut vallenc de tendències a-la-diogeneses segur que s'ha comprat un robot rentador o una xaxa rentadora, que potser es deixa...\n9/21/2010 11:48:00 a. m.\ndsconfiat com un gat ^^\n9/22/2010 05:42:00 p. m.\nA veure, si llegeixes bé el post veuràs que els tags no van tant desencaminats... a part del de "Armènia", clar.\n@23 sí, això de la pel·lícula serà el següent pas, un cop passi una mica de temps.\n@58 desconfiat com un gat?? jo sé d'un gat q quan li dius "paté" ve CONFIAT a que n'hi donaràs, i no sempre és així.\nAra es porten els "realities" on els protagonistes son actors/actrius que fan de SUBNORMALS i no saben situar Bèlgica al mapa, ni la capital d'Armènia [ara ja quadra tot!!]. Els subnormals REALS son els que s'ho miren i riuen pq s'ho creuen. Com això q dius dels Camps d'extermini o_O [Eh, censura juden, la frase és d'un tal 23: "Si Auschwitz hagués existit..."]\nQuina seria la pregunta correcta: 1) pq hi ha tants escriptors jueus? 2) pq només publiquen llibres d'escriptors jueus?\n9/23/2010 05:37:00 p. m.