Xarxes d’energia tèrmica. Un potencial projecte a Tarragona | Diari de Tarragona\nTarragona Energia. Sirusa aposta per un increment d’eficiència energètica i per impulsar projectes sensibilitzats amb el medi ambient\n15 de Abril de 2019 - 10:32 hs\nSón diferents els factors que, si avui ens preguntéssim quin és o quins són els principals problemes ambientals de la nostra societat, ens farien pensar i respondre de forma més o menys ràpida. Recentment estem veient la problemàtica dels plàstics en els mars.\nSovint, en funció d’un accident (vessament de petroli o un incendi forestal) o d’una realitat científica (alteració del clima o incidència en la salut per la contaminació), les possibles respostes a la pregunta anterior estaran condicionades. Una possible resposta més àmplia al principal, o un dels principals problemes ambientals, podria ser com els humans ens distribuïm en els territoris i les conseqüències que això té.\nLES CIUTATS I L’ENERGIA MUNDIAL EL 2030\nSegons la Plataforma Tecnològica d’Eficiència Energètica, les ciutats, que representen el 2% del territori del planeta, concentraran el 2030 més del 60% de la població, de manera que consumiran el 75% de l’energia, a escala mundial, i seran l’origen del 80% de les emissions de gasos d’efecte hivernacle. Fa uns anys un estudi de Gas Natural Fenosa (2016) va informar, en un comunicat, que les ciutats representaran al voltant d’un 75% del consum energètic mundial i el 80% de les emissions de gasos d’efecte hivernacle l’any 2030.\nEn un article de Daniel Gómez Cañete, l’autor detalla:\n«Si haguéssim de categoritzar-les pel tipus d’energia que fan servir, diríem que les ciutats són fonamentalment elèctriques: el 76% de l’electricitat consumida al món es consumeix a les ciutats. Avui dia, la majoria d’aquesta electricitat es produeix en centrals de carbó, gas natural i nuclears. Comparativament, el consum de petroli a les ciutats respecte al total mundial és baix: ‘només’ un 63% del petroli es consumeix en l’àmbit urbà, gràcies al transport públic i al fet que pràcticament ja no s’utilitza el petroli en la generació d’electricitat».\nL’autor segueix: «Idealment, les grans àrees urbanes dels països rics haurien de seguir una dieta energètica a força d’estalvi, eficiència i energies renovables. I això no només passa per una substitució de tecnologies energètiques, sinó per una redefinició d’usos en el territori que contribueixi a disminuir la dependència en energia i materials de les grans ciutats. Algunes ja han posat aquest fil a l’agulla».\nA ‘La Vanguardia’, el 21 de desembre de 2016, en un article d’Ànnia Monreal titulat ‘Com les ciutats modelaran el futur de l’ús de l’energia’, l’autora va escriure: «El 54% de la població mundial d’avui viu a àrees urbanes. I el 2045 les previsions del Banc Mundial indiquen que la xifra es multiplicarà per 1,5, arribant als 6.000 milions d’urbanites. Les ciutats són centres de trobada, sociabilitat, comerç, creativitat, generadores de fluxos de tota mena i a tots els nivells, però també grans fonts de dispendi energètic. Consumeixen «prop de dos terços de l’energia produïda al món». «Les ciutats són entorns clarament desequilibrats per al balanç energètic», asseguren des del Clúster d’Eficiència Energètica de Catalunya (CEEC). «Són espais amb un molt elevat consum energètic i un clar dèficit en la seva generació, donat que les centrals productores d’energia estan fora», «la densitat de consum és intensíssima», confirma Salvador Rueda, director de l’Agència d’Ecologia Urbana de Barcelona, pel que «l’autosuficiència local és un repte» a assolir. Les principals constatacions serien:\n1. L’agregació humana creixent en àrees urbanes (alta densitat demogràfica).\n2. La problemàtica associada a aquestes agregacions en l’àmbit ambiental i, més específicament, en l’àmbit energètic, que és l’objecte d’aquest article.\nÒbviament, les ciutats tenen (o haurien de tenir) sinergies en molts aspectes i àmbits, la qual cosa justifica que, majoritàriament, actualment triomfi com a model de societat. La llista dels principals reptes ambientals (i socials) és llarga. Podríem citar la contaminació atmosfèrica (per exemple, procedent dels vehicles), l’increment d’eficiència energètica (per exemple, la rehabilitació dels edificis), la generació de residus, el consum d’aigua, el desequilibri entre l’elevat consum energètic i la generació energètica i la despoblació.\nXARXES D’ENERGIA TÈRMICA\nUn exemple d’aprofitament energètic en els entorns urbans són les xarxes d’energia tèrmica. Sovint aquestes s’anomenen amb el nom en anglès, ‘District Heating’, i es defineixen com ‘District Heating and Cooling’ (H&C) quan és un sistema de distribució d’energia (aigua calenta o vapor d’aigua); a més a més també es distribueix aigua freda. Els usos són, per exemple, climatització, aigua calenta sanitària, o fins i tot aplicació en processos industrials que requereixen escalfament/refredament, a través de canonades subterrànies desplegades en un espai o àrea geogràfica.\nAquestes xarxes cada cop es despleguen més en entorns de poblacions petites, mitjançant xarxes de dimensions més reduïdes; són també un bon exemple de sinergies, d’eficiència energètica i majoritàriament d’energia renovable. Òbviament, la demanda d’energia tèrmica a les llars està majoritàriament condicionada pels hiverns i, per tant, per la nostra situació geogràfica i del seu clima.\nXARXES D’ENERGIA TÈRMICA EN L’ÀMBIT URBÀ I INDUSTRIAL\nEn el nostre article ens volem centrar més en les xarxes dels àmbits amb més densitat de població i d’activitat industrial.\nUn dels eixos d’actuació on s’incideix per tractar d’aportar energia i eficiència energètica és en la valorització energètica de residus d’origen urbà. La metanització de la fracció orgànica dels residus urbans i la valorització energètica de la fracció rebuig (quan el residu ja ha estat tractat per tal de recuperar el màxim de material valoritzable) dels residus urbans, són tecnologies madures i àmpliament contrastades. Les xarxes d’energia tèrmica de les plantes de valorització energètica, àmpliament desenvolupades sobretot a Europa, són un exemple de generació energètica molt eficient i de proximitat.\nPROJECTE DE XARXA D’ENERGIA TÈRMICA A TARRAGONA\nL’entorn del Camp de Tarragona presenta unes condicions molt interessants per ser estudiades, per tal de promoure una xarxa d’energia tèrmica. Les característiques principals són:\n- Planta de valorització energètica de residus urbans (SIRUSA).\n- Entorn majoritàriament amb polígons industrials.\nSIRUSA, des de la seva inauguració (1991), ha generat electricitat i té disponibilitat per posar a disposició d’una xarxa d’energia tèrmica una part del vapor que genera.\nPer a SIRUSA, suposaria retornar una part de l’energia tèrmica que produeix en proximitat, i alhora un increment d’eficiència energètica.


Modular Day #4 - GRAF\nModular Day és un festival de sintetitzadors modulars que ens porta una fira de mostres amb fabricants distribuïdors i botigues del món modular, així com una zona de tallers dedicada als fabricants de sintetitzadors DIY i actuacions en directe.\nFira de sintes 9 de setembre de 10:30 a 19:30h\nFira de mostres de sintetitzadors modulars. Comptarem amb les principals fabricants mostrant les seves novetats.\nWorkshop EURORACK DIY 9 de setembre de 10:30 a 19:30h\nCom cada any tindrem una zona DIY en paral·lel amb la fira de mostres. Vine a construir-te els teus propis mòduls EURORACK amb l’ajuda dels principals dissenyadors.\nConcerts Dia 9 de setembre de 19:30 a 21:30\nConcerts a càrrec de Cristian Voguel, Jeremy Bernstein, Linalab, Ruido y Tortura, Me-Lenna ( VJ).\nModular Night 9 de setembre de 22:00h A 03:45h\nEns anem de festa a BeGood! Tindrem una nit amb cartell de luxe: Mark Verbos, Dan Snazzelle, Pina, Ralp, HTRL i Amsia.\nProgramació musical amb Owl 10 de setembre de 10:30 a 14:30 – 30 €\nAprèn a programar efectes i sintetitzadors per al Owl. Martin Klang (Rebel) i Jeremy Bernstein (cycling74) ens mostren com programar per a aquest maquinari tant en Gen com PD.\nMés info a modulardaybarcelona.org


La Revolució Russa de 1917 – Ciències Socials en Xarxa\nPrevEls orígens de la Revolució Gloriosa de 1868\nLa Revolució Gloriosa de Setembre de 1868Next\nHistòria del Món Contemporani, Revolució Russa, Rússia, Segle XX\n11 de gener de 2011 a les 16:42\nBravo! Molt bon article! A mi també m’ha interessat moltíssim la història de Rússia i la revolució de 1917. Ho has sintetitzat de forma excel·lent!\nUna pregunta-dubte: el general Kornilov va fer un primer intent de cop d’estat al mes d’abril, o l’únic va ser el d’agost? Es que em balla aquest concepte pel cap i segur que tu ho tens molt més present que jo.\n11 de gener de 2011 a les 19:15\nSi no tinc mal entès, el que va passar l’abril de 1917 va ser que Kornilov va fer servir l’artilleria per reprimir les manifestacions que s’estaven produint a la ciutat de Sant Petersburg, fet que va valer-li un immediat trasllat cap al front bèl·lic de la Gran Guerra. Jo no ho entendria com un cop d’Estat pròpiament dit ja que aquest comporta una determinada litúrgia (conxorxa política, publicació d’un manifest, acció militar, etc.) i aquest cas va ser més aviat una mesura repressiva que va escapar-se de les mans del govern i que va ser ràpidament corregida, tot i que suposo que en certa manera ja donava indicis del tipus de personatge amb el qual s’haurien d’enfrontar els revolucionaris de febrer en els següents mesos.\nGràcies pels teus comentaris!!!\n11 de gener de 2011 a les 19:55\nÉs que em ballava pel cap els conceptes Kornilov, abril i cop d’estat! M’havia fet un embolic! Ara que ho dius, si que recordo haver llegit que en Kornilov fou enviat al front…a la zona de Polònia? I pot ser que guanyès algunes batalletes al front?\n11 de gener de 2011 a les 20:16\nEfectivament, el fet que les seves tropes fossin de les poques que van aconseguir algun petit avenç en el front polonès va ser un dels fets que van fer que les capes conservadores simpatitzessin amb Kornilov. Com bé les has definit, les seves victòries van ser “batalletes” sense cap tipus de significació per a l’evolució de la guerra, sobretot perquè la resta de l’exèrcit rus anava caminant de desfeta en desfeta, però van ser suficients perquè els sectors contrarevolucionaris es fixessin en ell com a líder que derrotés la Revolució.\nEm ve al cap una idea que no és gens acadèmica però que suposo que no va mal dirigida… Kornilov podria ser una mena de Franco (mèrits militars qüestionables, amant de l’ús de la repressió, contrarevolucionari i amant del poder tradicional de l’exèrcit) però sense la sort que, desgraciadament, aquell senyor baixet i amb mala baba va tenir a Espanya.\n12 de gener de 2011 a les 15:49\nTotalment d’acord! En Kornilov hauria encaixat bé en el gremi militar espanyol del primer terç del segle XX.\nRespon a Ferran Vital Cancel·la les respostes


Federació Catalana de Voleibol - Tenda Online FCVb - Equipació de voleibol - Material per voleibol - Notícies - Competicions Estatals - Balanç positiu de la participació de les Seleccions Catalanes al Madrid Spring Trophy\nLes Seleccions Catalanes de menors han participat aquest passat cap de setmana a la quarta edició del torneig Madrid Spring Trophy. El campionat, en el que també han participat les seleccions de Castella La Manxa ha servit d’entrenament i posada a punt dels diferents equips de cara al Campionat d’Espanya de Seleccions Autonòmiques que es disputarà a finals de juny a Valladolid.\nL’expedició catalana, formada per 52 esportistes i 10 entrenadors, va marxar el passat divendres cap a la capital espanyola per disputar un mínim de tres partits al torneig de primavera que organitza la Federació Madrilenya de Voleibol. En total, dels 13 partits disputats entre totes les seleccions, la catalana torna a casa amb un balanç favorable de 9 victòries i derrotes. Però el més important no han estat els resultats, sinó la possibilitat dels entrenadors de veure els diferents equip en acció.\nLa selecció cadet masculina, entrenada per Alberto Toribio amb l’ajuda d’Idaira Vega, i la tècnica auxiliar Judith Garcia, és la que més partits ha disputat, un total de 4. L’equip de Toribio, format per 14 jugadors, ha guanyat la meitat dels partits disputats i ha mostrat un gran rendiment. Fins i tot, va acabar guanyat un igualadíssim i ajustat set a la selecció amfitriona per 35 a 33.\nLa selecció cadet femenina, liderada per Miguel Fuente amb el suport d’Arthur Cohen com a segon entrenador, i l’ajuda del tècnic auxiliar Jordi Llonch, va guanyar dos dels tres partits disputats amb la selecció de la Comunitat de Madrid. La derrota va venir en l’únic partit que es disputava a cinc sets. Tot i perdre el primer set, aconseguien remuntar els dos següents, però el quart va ser per les amfitriones que també van jugar un gran set de desempat.\nLa selecció infantil masculina, que entrenen Sergi Mirada, com a primer entrenador, i Camilo Caro, com a segon, també va mostrar un gran rendiment al campionat guanyant dos dels tres partits disputats. Només van perdre el partit de diumenge davant l’equip ‘blanc’ de la Comunitat de Madrid, i va ser amb un ajustat 2-1 en contra.\nPer últim, la selecció infantil femenina que entrenen Joshua Pérez, com a primer entrenador, i Sonia Fandos, com a segona, va ser l’únic conjunt català que va tornar a casa amb ple de victòries. Les jugadores infantils van guanyar els tres partits disputats, tot i cedir un set a cada enfrontament. Amb les seleccions infantils, masculines i femenines, també van participar els tècnics auxiliars.\nEl balanç d’aquesta activitat, que s’emmarca dins el programa d’entrenaments de les Seleccions Catalanes com a preparació del Campionat d’Espanya de Seleccions Autonòmiques, és del tot positiu, ja que els jugadors han pogut viure una primera experiència de concentració i els entrenadors han vist el rendiment dels diferents equips en competició. Una bona manera de seguir preparant les seleccions catalanes pel CESA 2019 que es disputarà a Valladolid del 27 al 30 de juny.


La recta final: Puigdemont torna a reunir el Govern a Palau ! directe!cat\nPolítica Última actualització Dijous, 26 d'octubre de 2017 10:45 h\nEl president reprèn les trobades amb el seu executiu i els diputats de JxSí, que es van allargar ahir fins la matinada\nEl president de la Generalitat, Carles Puigdemont, ha reprès aquest dijous a les 10 del matí les trobades i consultes amb els diferents actors independentistes, que es van allargar ahir fins les dues de la matinada al Palau de la Generalitat. Després d'una jornada maratoniana de reunions durant tot el dia, i a diferència del que va passar aquest dimecres, el president reunirà avui primer el Consell Executiu per una banda, trobant-se així amb tots els consellers del Govern per explicar-los les seves intencions de cara al debat de la tarda i ultimar la decisió que es prendrà entorn la previsible aprovació del Senat espanyol d'aplicar l'article 155 de la Constitució i suspendre l'autogovern a Catalunya.\nGovern, JxSí, Ple parlament\nDesprés es reunirà també amb tots els diputats del grup parlamentari de JxSí, amb els dirigents del PDeCAT i ERC inclosos, per rematar la seva ronda de consultes i comunicar-los com orientarà el debat al Parlament. Els diputats estan citats al Palau de la Generalitat mitja hora després que el Govern, a les 10:30 del matí.\nEl ple a la cambra catalana està previst per les cinc d'aquesta tarda, coincidint amb el moment en que el Senat començarà la tramitació per aplicar el 155, i finalitzarà aquest divendres al mati. Tot apunta que la sessió serà l'escenari en que el President Puigdemont aixecarà la suspensió de la Declaració d'Independència i l'Assemblea Nacional Catalana (ANC) ha cridat la ciutadania a ser davant del Parlament a les 12 del matí.\nDe fet, ahir mateix, Puigdemont va publicar al seu perfil d'Instagram que pensa tirar endavant. "No perdrem el temps amb aquells que ja han decidit arrasar l'autogovern de Catalunya. Seguim!", va dir adjuntant l'etiqueta #CatalanRepublic.\nUna publicación compartida por Carles Puigdemont (@carlespuigdemont) el 25 de Oct de 2017 a la(s) 8:26 PDT\nLa CUP veu "preocupant" que la cimera d'aquesta nit a Palau fos "sense tota la majoria parlamentària"\nLa presidenta del grup parlamentari de la CUP, Mireia Boya, ha titllat aquest dijous al matí de "preocupant" que la cimera maratoniana d'aquest dijous es dugués a terme al Palau de la Generalitat i "sense tota la majoria parlamentària". En una piulada a Twitter, Boya ho ha lamentat perquè considera que és el Parlament qui ha de proclamar la república en base els resultats de l'1-O i per això ha advertit el Govern que la decisió no és a les mans dels partits ni de les entitats sobiranistes. "I sobretot, no poden decidir expresidents", ha escrit en referència implícita a Artur Mas.\nPer tot plegat, Boya ha instat a fer "el gran salt" malgrat que hi hagi sobre la taula "les pressions, les pors, els nervis, les amenaces i el vertigen". "Que no ens robin la República als despatxos; ajudeu-nos a portar-la al carrer. D'on va sortir. On guanyarà malgrat tot i tothom. L'escenari eleccions no pot guanyar", ha dit des de les xarxes aquest dijous al matí. Boya ha afirmat també que la "sobirana del poble català" rau a la cambra parlamentària: "El Govern només pot obeir la seva voluntat, i l'1-O va ser clara".\n27 d'octubre de 2017, 07.52 h\n26 d'octubre de 2017, 15.59 h


DRYZONE (Injecció) - Humicontrol\nCall us 93 455 61 91\nInjecció gel DRYZONE\nHome›Humitats per Capil·laritat›DRYZONE (Injecció)\nEl gel contra les humitats DRYZONE té un gran poder de difusió gràcies a la seva alta concentració de matèria activa. L’injectem en les parets a intervals regulars propagant-se abans de vulcanitzar-se, d’aquesta forma es crea una barrera contra les humitats per capil·laritat a la base del mur.\nEl gel DRYZONE és una evolució de las tècniques d’injecció tradicionals que s’estan aplicant des dels anys 50. La fórmula concentrada de DRYZONE, amb més d’un 60% de matèria activa, permet aconseguir la màxima difusió i eficàcia. El gel és absorbit pel mur de forma progressiva actuant en tots els porus i capil·lars. La distribució de la matèria activa és perfecta.\nEls líquids tradicionals contenen només un 5% de matèria activa, tota la resta és aigua o dissolvent. Amb la injecció a pressió és habitual que el líquid no es distribueixi de forma homogènia i la humitat pot trobar vies d’ascens.\nL’absorció del gel DRYZONE es realitza en unes tres setmanes i la paret ja inicia el procés d’assecat de forma immediata. Amb el sistema tradicional s’injecta a pressió un líquid on més del 95% és aigua o dissolvent amb la qual cosa el mur queda xop i triga molt més a començar a assecar les humitats per capil·laritat.\nDRYZONE és d’aplicació neta, al no injectar a pressió evitem les fuites inoportunes de líquid a la casa veïna o en el propi habitatge. La consistència pròpia del gel ens permet un control total sobre la dosificació del material que injectem en cada perforació i ens garanteix un nivell de qualitat màxim.\nPer la seva qualitat i el seu preu competitiu s’han tractat amb DRYZONE més d’un milió de metres lineals de murs afectats per humitats per capil·laritat. És un producte referent de qualitat en tota Europa.\nA Humicontrol som experts en el tractament d’humitats, el nostre departament tècnic li aconsellarà el sistema més adequat per al seu cas.\nLes 4 avantatges de DRYZONE\nEficaç: Gran poder de difusió del gel DRYZONE a les parets amb humitats gràcies a l’alta concentració de matèria activa superior al 60%.\nRàpid: Tant el procés d’injecció com l’assecat del mur és molt ràpid. La majoria de productes del mercat venen dissolts en grans quantitats de líquid i només tenen entre un 5% de matèria activa amb la qual cosa la paret queda xopa d’humitat i triga molt més a assecar.\nNet: La injecció de líquids a pressió fàcilment acaba en fuites de líquid a la casa veïna a través de la mitgera. Amb el sistema de gel els treballs són nets i sense olors.\nQualitat i garantia: DRYZONE és el producte cap davanter en el Regne Unit amb més d’un milió de metres lineals de parets tractades. Disposem de nombrosos certificats que avalen la qualitat i eficàcia de DRYZONE.


RESSENYA CONFERÈNCIA: “EL MITE MARCIÀ: L’ATRIBUCIÓ DE VIDA A MART “ | ASSOCIACIÓ ASTRONÒMICA SANT CUGAT - VALLDOREIX\nRESSENYA CONFERÈNCIA JOAN CATALÀ 24 DE GENER 2019\nRESUM CONFERÈNCIA: “EL MITE MARCIÀ: L’ATRIBUCIÓ DE VIDA A MART “\nPer què Mart? Estem sols? Amb els anys que queden per explorar Mart, no ho veurem. Què s’està buscant?. Què busquem? Busquem vida? O vida intel•ligent?La recerca de vida s’està fent a través d’experiments directes o observacions indirectes, bàsicament en els planetes i satèl·lits del nostre sistema solar. És una de les principals missions, per exemple, dels robots que tenim sobre la superfície de Mart. El que busquem en aquests casos són indicis de vida, que ja suposem que serà microscòpica i segurament molt elemental.\nPel que sabem avui, probablement hi haurà pocs llocs al sistema solar on buscar vida elemental. Un d’ells pot ser sota la superfície de Mart. L’altre en les profunditats dels oceans de metà d’Europa, satèl·lit de Júpiter. O potser en el prometedor Titan, satèl·lit de Saturn en el què podrien existir reserves d’aigua líquida. Si no trobem vida en el nostre sistema solar, ens costarà molt trobar-ne en altres llocs. Penseu que per arribar a l’estrella més propera hem de viatjar una mica més de quatre anys… a la velocitat de la llum!!!\nEl Curiosity, un vehicle robot per explorar Mart que ha rodat pels deserts del planeta vermell buscant pistes per resoldre un dels grans misteris de la ciència: hi ha hagut mai vida a Mart? Mart és l’objectiu, juntament amb la Lluna, dels futurs projectes de colonització i exploració per les agències espacials com les missions tripulades de la dècada de 2020 per la NASA i els projectes de bases marcianes, han estat estudiats diverses vegades. La idea d’una base a Mart va ser desenvolupat per les missions dels astronautes Apol·lo i la NASA des de finals dels anys 70 amb una data de llançament prevista per als anys 2000. El projecte va ser abandonat per raons polítiques i la prioritat va ser donada a favor del transbordador espacial, després es va recuperar i abandonar diverses vegades durant les següents dècades, abordant fins i tot el projecte teòric i a molt llarg termini de terraformació de Mart. El programa actual de l’agència espacial no parla d’una base marciana si no d’una exploració humana, amb l’ús dels recursos locals per donar suport a la missió.\nLa superfície de Mart és igual a la de la superfície terrestre de la Terra i conté grans reserves d’aigua en els seus pols i, possiblement, en forma de permagel, fins i tot en mol·lisòl, el que facilita la seva colonització per alguns científics s’associen en la Mars Society. Mart conté el diòxid de carboni en quantitat a l’atmosfera i els nombrosos minerals de ferro. Mart és considerat per Mars Society com l’objectiu principal de la colonització pels éssers humans, i la independència econòmica necessària per a la colonització podria ser un lloc ideal per l’explotació minera dels asteroides. L’atracció de Mart també és científica, perquè els investigadors creuen que la vida extraterrestre ha d’haver existit en algun moment de la seva història, com se sospita en el meteorit marcià ALH 84001 i sempre pot ser present al planeta en altres punts detectats prop dels pols que apareixen cada primavera, hipòtesi rebutjada per altres científics i la NASA. No obstant això, l’atmosfera molt tènue de Mart, les baixes temperatures i la radiació alta imposen la utilització de sistemes de suport de vida similars als de l’espai amb l’avantatge d’utilitzar recursos locals per desenvolupar. A més, els efectes a llarg termini de la baixa gravetat de Mart, que representa un terç de la gravetat de la Terra són desconeguts i pot fer que sigui impossible retornar a la Terra els éssers humans ubicats al planeta o passar força temps en ingravidesa.[\nEuropa, Cal·listo, i altres llunes de Júpiter: Europa, Cal·listo i Ganímedes són les tres llunes més grans Júpiter. Estan cobertes de gel d’aigua i són un objectiu per a les missions tripulades de la NASA a molt llarg termini.\nCal·listo ha estat designada com a prioritat de base d’avançada al voltant de Júpiter l’any 2045 per un estudi de la NASA el 2003 partint de la seva baixa exposició a la radiació de Júpiter. La base no serà ocupada només per éssers humans sinó també robots que estudiarien la lluna i la producció de combustible per a un retorn a la Terra però també per a missions a altres satèl·lits de Júpiter com Europa possiblement, Cal·listo, compta amb els seus oceans en virtut del gel com a objectiu potencial.


La Generalitat de Catalunya tomba el projecte del parc eòlic de la Serra de les Guixeres, a Lilla\nEl motiu és el fort impacte que tindria en el paisatge\nRedacció 04/09/2020 12:35h\nFinalment, la Generalitat de Catalunya ha desestimat el projecte del parc eòlic a la Serra de les Guixeres, a Lilla, al terme municipal de Montblanc. La Ponència d’Energies Renovables ha justificat la decisió pel fet que la infraestructura tindria una gran afectació impacte visual important en el paisatge i en l'entorn d'aquest espai natural, catalogat com a sòl de protecció natural i paisatgística des de 1998 per la Comissió Territorial d'Urbanisme.\nDe fet, el mateix Ajuntament de Montblanc, el Consell Comarcal de la Conca de Barberà i diversos consistoris de la comarca van dur a terme un acte de rebuig de la proposta el passat 2 de juliol, ja que consideraven que els dos aerogeneradors de 5 megawatts i de més de 200 metres d'altura que provocarien un impacte paisatgístic més enllà de la Conca de Barberà i seria desastrós per l'entorn.\nTerritori també tomba els projectes eòlics de Murtes i Vall de la Torre\nFa uns dies, Territori i Sostenibilitat també va desestimar els projectes de centrals eòliques de Murtes i Vall de la Torre, a cavall entre la Terra Alta i la Ribera d'Ebre. Promoguts per la multinacional portuguesa EDP Renovables España, la Generalitat va argumentar que són inviables, principalment, perquè tindrien efectes «insalvables» sobre espècies de fauna amenaçades i protegides com l'àliga cuabarrada.\nÚltima hora Última hora Conca de Barberà Última hora Consell Comarcal de la Conca de Barberà Última hora Montblanc Última hora Generalitat de Catalunya Última hora medi ambient Última hora Ajuntament de Montblanc


Alta Tabàrnia retira llaços i pancartes independentistes a Montblanc\nAlta Tabàrnia retira llaços i pancartes independentistes a Montblanc i l'Espluga de Francolí\nL'alcalde de Montblanc ho ha denunciat a través de les xarxes socials\ndimecres, 17 d’abril 2019 - 17:22h\nEl moviment de resistència de l'Alta Tabàrnia ha reivindicat l'acció a través de les seves xarxes socials | Josep Andreu\nJosep Andreu, l'actual alcalde de Montblanc, ha denunciat a través de les xarxes socials la retirada dels llaços grocs que hi havia al pont Nou de Montblanc en solidaritat amb els presos i exiliats. Incívicament, les persones que han fet l'acció han llençat al riu Francolí els plàstics i han dut a terme altres actes vandàlics a la comarca.\nEl moviment de resistència de l'Alta Tabàrnia ho ha reivindicat a les xarxes socials amb la imatge de tot el material independentista retirat. Les principals poblacions afectades són Montblanc i l'Espluga de Francolí. En el cas del segon municipi, han arrencat les 3 plaques de la plaça 1 d’Octubre col·locades l’octubre de l’any passat amb motiu de l'aniversari del referèndum d'autodeterminació. Aquestes plaques es trobaven situades a la rotonda que hi ha just davant del Casal de l'Espluga. Els fets haurien succeït entre quarts de dues i quarts de quatre de la matinada, però no hi ha cap testimoni.\nAquest atac no és un fet aïllat. Fa uns mesos, uns individus van arrencar, de nit, la pancarta de suport als presos polítics que estava penjada al balcó de l'Ajuntament de Montblanc i altres elements en favor de la llibertat i del dret a decidir que hi havia a l'espai públic del municipi. Un cas similar també va passar a Valls, on també van arrencar la pancarta que reclamava la llibertat dels polítics presos i exiliats que es trobava penjada a la façana de l’Ajuntament de Valls. La pancarta va ser arrencada el passat mes d'agost, quan un grup de persones la van arrencar amb un pal extensible.\nArrenquen de matinada la pancarta de presos polítics de l'Ajuntament de Montblanc


La Marató dels investigadors 2014: Malalties del cor\nAmb la presentació pública dels resultats dels 43 projectes de recerca finançats amb La Marató de TV3 i Catalunya Ràdio del 2014, i amb el recull de tres d'aquests projectes al programa d'avui, es tanca el cicle d'aquesta edició, dedicada a les malalties del cor.\nAvui es destaca l'entrada de Messi a l'exclusiu club dels 700 gols oficials, així com la victòria del Liverpool a la Lliga anglesa, després de 30 anys, i el motiu de la derrota del Barça de Pesic, que ha perdut Lliga i càrrec. A més, el programa compta amb la participació del músic Jordi Ninus, que tanca el programa amb el seu tema Entre dos mons. Tot amanit amb la participació dels espectadors amb les seves imatges: fent esport, anant en bicicleta o patinet, a la platja o la piscina, però sempre amb imaginació i sentit de l'humor.\nTarda de cine: Un casament vermell de sang\nTarda de cine: Assassinats a Avinyó\nDurant les obres al Palau dels Papes, a Avinyó, els obrers descobreixen una cambra secreta del segle XIV. Dins hi troben l'esquelet d'una dona. L'autòpsia revela que la víctima és una amiga de la infància de Laurence Ravel, la investigadora a càrrec del cas. Molt aviat troben un segon cos.\nAvui s'entrevista el vicepresident del Consell per la República i eurodiputat de Junts per Catalunya, Toni Comín. A continuació, Cristina Puig entrevista en exclusiva Eduard Garzón, un dels CDR acusats de terrorisme per l'Audiència Nacional, que va estar tres mesos empresonat a Soto del Real. L'acompanyen l'advocat Jordi Busquets, del col·lectiu Alerta Solidària, i dos dels altres acusats per l'Audiència Nacional. Després es conversa amb el vicepresident d'Òmnium Cultural, Marcel Mauri, poques hores després que aquesta entitat hagi presentat una denúncia al Suprem contra el rei Joan Carles i també hagi demanat a Suïssa l'embargament dels seus comptes. I també compta amb la presència del director de cinema Albert Serra per analitzar si s'han de revisar el cinema, els productes culturals i l'art que puguin tenir connotacions racistes arran el moviment Black Lives Matter. I, per acabar, l'actuació d'Havàname i les col·laboracions de Pilar Rahola i Quico Sallés.\nPel·lícula: Harry el fort\nEl Callahan i el seu col·lega, Early Smith, segueixen la pista als autors d'una sèrie d'assassinats que té com a víctimes criminals que, d'alguna manera, han aconseguit evitar la presó. Tots dos detectius sospiten que es tracta d'un grup organitzat de joves policies.


Renfe presenta «Eltren.com», el primer portal ferroviari en castellà | Consumer\nRenfe presenta «Eltren.com», el primer portal ferroviari en castellà\nOfereix la gestió de viatges i informació sobre museus, modelisme, pel·lícules i qualsevol activitat relacionada al món del ferrocarril.\nRenfe presenta avui el primer portal ferroviari en castellà, que neix amb la pretensió de consolidar-se com a centre integrador tant de les operadores espanyoles de serveis ferroviaris com a d’empreses de l’entorn de viatges i d’oci, i, fonamentalment, convertir-se en el referent en espanyol d’informacions sobre l’entorn del tren en Internet. Així, Eltren. com pretén igualar el paper desenvolupat pel portal ferroviari centrat al mercat d’Amèrica del Nord Trains. com, orientat a tota la comunitat internauta de parla anglesa. El director de Comunicació de Renfe, Mariano Palacín, va assenyalar que la intenció del portal és convertir-se en un “centre integrador” per a aquelles empreses amb interessos en el sector ferroviari i que “no acaben de conèixer-se”, i que l’objectiu del portal és “arribar a tots els racons del món”.\nEl portal compta amb dos grans públics objectius, segons va explicar el responsable de mitjans interactius de Renfe, Carlos Manuel Sánchez Pérez: “els que volen viatjar”, als quals se’ls ofereix la gestió dels seus viatges; i, d’altra banda, els afeccionats al tren, “una comunitat de gent real” que disposarà d’informació sobre museus, modelisme, pel·lícules i qualsevol altra activitat relacionada al món del ferrocarril.\nEl web té propostes de viatges, d’oci i entreteniment per a públics de qualsevol edat i actuarà com a _finestreta única_ en conjuminar informació sobre serveis (hotels, lloguer de vehicles, etc. ) relacionats amb els viatges. Per a les empreses operadores ferroviàries actuarà com una plataforma de comunicació i distribució d’ofertes que dirigeix a l’internauta cap als canals de venda, tant en línia (Tiknet) com cap a centre telefònics de reserva i altres canals (agència de viatges). Per a altres companyies de l’entorn ferroviari també aquesta plataforma redirigeix als internautes cap als seus productes i serveis via enllacis i publicitat.\nSánchez Pérez va explicar que el motiu de llançar el portal es deu també al fet que Renfe. és “no pot donar cabuda a tots els serveis existents”, encara que aquest últim seguirà complint una funció primordialment lligada a la venda de bitllets i gestió de clients.\nEl portal pretén oferir una imatge “lúdica i útil” del tren i promocionar-ho com a mitjà de transport. Per a això compta amb seccions com a _Afeccionats al tren_, _Basar del tren_ –on es comercialitzaran objectes i regals relacionats amb el món ferroviari–, _Guss el chiquitrén_ –mascota que guiarà als nens pel web, amb jocs i concursos–, i _Món Interrail_.\nEn aquest últim apartat s’ofereixen alternatives per poder realitzar viatges per Europa utilitzant els serveis de diferents operadores i es poden programar itineraris i fins i tot aprofitar les experiències d’altres viatgers que es posen a la disposició de l’internauta.\nInternet-ca Renfe web


L'informe, encara no revisat, suggereix que la proporció de casos es dobla cada dos dies en la nova variant\nUna parella passejant pel pont de Westminster, a Londres, amb la mascareta posada, després que dissabte passat s'anunciessin noves mesures per l'arribada de la nova variant òmicron. REUTERS/Tom Nicholson\nLondres"L'òmicron suposa una amenaça important i imminent per a la salut pública". És la sentència del matemàtic i epidemiòleg Neil Ferguson, de l'Imperial College de Londres, en un inform e encara no revisat, però publicat aquest divendres , que estudia l'evolució de la nova variant de la pandèmia a Anglaterra entre els dies 29 de novembre i 11 de desembre. L'anàlisi de les dades, recollides pel servei anglès de l'NHS, avança bona part dels pitjors escenaris. Així, es considera que el risc de reinfecció amb la variant òmicron és 5,4 vegades més gran que el de la variant delta. Això implicaria que la protecció contra aquesta reinfecció gràcies als anticossos generats per contagis anteriors podria ser tan "baixa com del 19%". L'informe també suggereix que la proporció de casos d'òmicron entre tots els contagis de covid a Anglaterra es duplica cada dos dies. En el període estudiat, la velocitat de reproducció de l'òmicron va ser de 3.\nLes dades conegudes fa només uns minuts relatives als contagis del Regne Unit avalarien la gran capacitat d'infecció de la variant. Per tercer dia consecutiu, el país ha batut un nou rècord de casos durant tota la pandèmia en arribar als 93.045.\nUn altre factor preocupant de l'anàlisi d'Imperial College, però sobre el qual, de moment, no hi ha tampoc cap conclusió definitiva, és la severitat de la malaltia que genera la nova soca. De moment, indiquen els especialistes, no hi ha "proves que tingui una gravetat inferior a la de delta". La deducció s'obté a partir de la proporció de persones que donen positiu i que informen de símptomes, o per la proporció de casos que requereixen atenció hospitalària. Com en casos anteriors, però, "les dades d'hospitalització continuen sent massa limitades ara com ara" per pronunciar-se de manera taxativa. Caldrien encara un parell de setmanes per tenir un dibuix molt més exacte.\nLes males notícies no acabarien aquí, perquè l'equip de Ferguson, un dels primers científics que a mitjans del febrer del 2020 va advertir de la gravetat de la situació a Wuhan, també assegura que "els nivells d'anticossos neutralitzants per prevenir la infecció per òmicron s'han reduït i es preveu que l'eficàcia de la vacuna contra la malaltia greu disminueixi". Un dels problemes que se'n derivaria és que "fins i tot petites reduccions de la protecció podrien provocar augments significatius d'hospitalitzacions i morts, especialment en grups d'alt risc".\nDes d'aquest punt de vista, les dosis de reforç serien vitals per mantenir la immunitat, ja que "l'eficàcia de la vacuna contra malalties greus (hospitalització) pot baixar del 96,5% per a delta al 80,1% per a òmicron 60 dies després del reforç de la vacuna Pfizer-BioNTech". Els càlculs, però, es basen en la mateixa velocitat de decadència dels anticossos després de les dues primeres dosis que amb el reforç. Si la taxa de decadència fos només la meitat, la caiguda de l'eficàcia no seria tan pronunciada i per a òmicron se situaria en el 85,9%. Tanmateix, això es podria moderar encara més gràcies a l'augment de la longevitat de la immunitat que faciliten les anomenades cèl·lules T.\nLa incertesa, però, continua sent molt elevada. Els analistes de l'Imperial College creuen, en tot cas, que "és probable que es necessitin vacunes específiques per a la variant òmicron o reforços addicionals" per restaurar la protecció.\ncoronavirus òmicron Neil Ferguson Imperial College London


El Voleibol Sant Just arriba a les 180 jugadores aquesta temporada - General - Federació Catalana de Voleibol\n26/01/2019 - 26/01/2109\nEl Voleibol Sant Just arriba a les 180 jugadores aquesta temporada\nEl passat dijous, el Club Voleibol Sant Just va fer la presentació oficial dels equips per aquesta temporada, així com dels entrenadors i la nova junta directiva de l’entitat, davant de familiars, amics i simpatitzants que van omplir la grada del pavelló de la Bonaigua. El club de Sant Just està d’enhorabona aquesta temporada sobrepassant la xifra de 180 jugadores.\nEl Voleibol Sant Just va presentar la xifra històrica de 187 jugadores, tots els equips de l’entitat són femenins, que es divideixen en un total de 15 equips, des d’alevins fins a categories sènior, on destaca el conjunt de primera divisió catalana que no ha perdut cap dels partits disputats fins al moment i cedint només 2 sets. A part dels èxits esportius també estan d’enhorabona per la gran tasca de captació que s’està fent a la ciutat on es comencen a veure els fruits de la feina feta amb dos nous equips escolars: l’Escola Montserrat i l’Escola Canigó. També es va fer una especial menció a la feina i l’esforç dels 9 entrenadors que dirigeixen els diferents equips, així com es va destacar el pas endavant en imatge amb la nova uniformitat del club, que enguany estrena tant l’equipament de carrer com la de joc.\nA la presentació hi van assistir Maria Antonia Pla, presidenta del Voleibol Sant Just; Josep Maria Fullola, vicepresident de l’entitat esportiva; la regidora d’esports de l’Ajuntament de Sant Just Desvern, Carrasumada Serrano; l’alcalde de Sant Just, Josep Perpinyà; i la presidenta de la Federació Catalana de Voleibol, Maribel Zamora.\nMaria Antonia Pla va voler destacar el gran esforç de tots els que estan involucrats amb el club, tant pel que fa a la jugadores, com a la nova junta directiva com a la sortint, i també als pares i mares que acompanyen i donen suport a les jugadores i a l’entitat. La presidenta de la Federació Catalana de Voleibol, a part d’agrair la invitació a l’acte, va voler ressaltar el treball que es fa des de les juntes directives de les entitats per tirar endavant els diferents projectes, i va esperonar a les jugadores del Sant Just a gaudir al màxim de l’esport i les ensenyances implícites en aquest. Finalment, l’alcalde de Sant Just va agrair a l’entitat tot el treball i esforç i va explicar que des de l’Ajuntament s’està treballant en la creació de noves instal·lacions esportives que ajudin a seguir creixent als clubs com el del voleibol local.\nL’acte va finalitzar amb la tradicional fotografia de família amb totes les jugadores, entrenadors, junta directiva del club i personalitats assistents a l’acte.


THE ATHLETIC HISTORY OF THE CONVERSE CHUCK TAYLOR: A SHOE FOR PUNKS - ESTIL\nPer què Rocky va portar Chuck Taylors?\nPrincipal Estil Per què Rocky va portar Chuck Taylors?\nAbans que les primes sabatilles de lona es convertissin en les preferides dels punks del centre comercial, era una sabatilla esportiva seriosa amb suport de l’arc nul.\nNo cal que ho hàgiu vist Rocós conèixer Rocky. Rocky és a la vostra imaginació, trotant una escala exterior a Filadèlfia, rosant les dessuadores, aixecant els braços, tocant lleugerament els peus, copejant algunes coses, sent l’encarnació de la determinació. Bumhpababum bah bah bumhpababum , per sempre més. Aquest Rocky de la vostra imaginació porta sabatilles Converse? No crec que ho sigui. Però, el 1970, el personatge de ficció Rocky Balboa és amb sabatilles Converse. El seu cos atlètic amb corretges el porten les sabates bàsiques de punk-mall i punks reals i còmics de primera línia i venedors de males herbes i nois habituals que només passegen i porten unes sabates que combinen amb molts vestits. Rocky, l’expressió física de l’atletisme descoratjat i practicat, porta llençols de lona amb suport de l’arc zero— tot i que finalment canvia .\nSembla un error de continuïtat. Hi pertanyen Converses ?! El seu paper és que la cultura popular sembli fermament reivindicada. Es troben als peus pudents de Wayne i Garth. Són Kurt Cobain assegut a terra amb aquestes enormes maletes dures dissenyades per transportar amplificadors. Són els Ramones que fan pampolluges enmig d’un passeig interromput. Són sabates soltes i lliures de fantasia i també les sabates que es porten Solt de peus . S’observen des de fons d’exquisits vestits a actors reticents que juguen al joc de la catifa vermella, però volen que sàpiguen que prefereixen estar en un bar de busseig. Desafia aquestes estrelles rebels a un esport de resistència. Porteu Wayne i Garth al gimnàs. Entregueu un d’ells amb una barra. Imatge de Kurt Cobain netejant un front rosat durant un trencament posterior al treball, al llarg del carril bici. Imagineu-vos els Ramones amb una pilota esportiva de qualsevol tipus. Les converses serveixen per desenganchar-se contínuament de terres de concerts impregnats de cervesa. Les converses no es desperten durant dos dies.\ncom tenir els cabells esquinçats\nO ho fan ?!\n'És com si Chucks tingués una vida secreta de la qual ja no els agrada parlar, però no poden amagar el rastre del paper'.\non es va rodar a 47 metres de baix\nPotser abans ho feien. Els venedors van ser proliferats originalment pel venedor Chuck Taylor, que els va enviar a l’escola secundària sota els auspicis d’ensenyar clíniques de bàsquet. Va ensenyar a bàsquet a vendre la sabata, tot i que, de nou, no té suport per a arc o turmell. Wilt Chamberlain hauria anotat els seus 100 punts a Converses. Potser ara hi hagi una dissonància cognitiva a veure Chucks realitzant gestes atlètiques. En Greix , totes les classes de gimnàs porten tops alts. En alguns cartells de Hoosiers , Els converses ocupen gairebé tota la imatge. Veure converses comunicar atletisme és encara més difícil que negar que a Hemingway li encantés comprar a Abercrombie and Fitch. Quin és el moment en què el sòlid senyal de la sabatilla Converse va canviar d’equip, des dels jock alfa fins als burnouts conscients de l’estil? Doncs bé, els Ramones van posar una sabatilla Converse a la portada del seu àlbum del 1976 i Kurt Cobain estava a punt de picar a principis dels anys 90, però crec que el clàssic ciclista del 1979 Breaking Away va suposar el començament del final de les afiliacions esportives més importants de Converse. En aquest relleu de bicicletes molt important, els tres insignificants membres de l’equip Cutters porten tots els Converses. El nostre heroi no ho és. Supera les grans probabilitats i surt victoriós. Per si no coneixeu el final de Rocós , no ho fa. Ho hauríem d’haver sabut.\nMirant aquells moments de l’atletisme de Converse avui en dia, és com si Chucks tingués una vida secreta de la qual ja no els agrada parlar, però no poden amagar el rastre del paper. Volia trucar després dels Converses que vaig veure, pujant per les grans escales d'entrenament: Com vas posar-te als peus de Rocky? És com veure un tatuatge de Grateful Dead a un candidat presidencial republicà. Ei! Què hi fas? Torna i explica’t!\nBob Weir i les seves filles parlen sobre els seus icònics looks morts agraïts\nPortar mitjons amb sandàlies ara està bé\nLa Guia de l’home curt per treballar millor\nCom planificar una nit de bona cita\nConeix Pamela Adlon, col·leccionista de rellotges no tan secrets\nLa dieta real de Vasiliy Lomachenko, el millor boxador de lliures per lliures del món\nCaroline Kelley és la noia d’Instagram al costat dels teus somnis\nDinesh D'Souza a His Batshit Hillary Doc, Donald Trump, i per què no creu que és un teòric de la conspiració\n5 anys després, la meva bella fantasia fosc i retorçada és realment el millor àlbum de Kanye West?\nA Kinder, Gentler Camouflage\nqui és el pare de john john florence\nconnectant amb un noi durant un any\ncom aconseguir l'esquena en forma de v\namb quina freqüència les parelles fan l'amor\nquè és un conte de Josep de la serventa\nquina pasta és bona per a les dents\nPaul Rudd canvia la seva preparació a la velocitat de Beckham\nL’estil de roda lliure del patinador professional Alexis Sablone


Cerca de Edicions Bromera - Llibreria Al·lots.\nCerca de Editorial : EDICIONS BROMERA\nL'ombra de la desgràcia plana sobre la ciutat ibera d'Illici. La població creu que els déus estan ofesos i els ofereixen un sacrifici humà: l'última criatura nascuda a la ciutat. La sacerdotessa Neitin s'hi oposa i fuig amb el xiquet i els seus pares. En la fugida, Neitin s'assabenta que els enemics d'Illici volen atacar la ciutat. Davant d'això, decideix retornar i avisa...\nEl detectiu Sam Coffin, exagent de l'Agència Pinkerton de Chicago, viu a Londres sense massa preocupacions gràcies a les seues inversions financeres. Però un cas que li pot causar remordiments de consciència l'obliga a desempolsegar els Colt Paterson per tal d'enfrontar-se a l'hampa londinenca amb els seus mètodes expeditius i rescatar Molly Bailey, una jove de l'empobrit ...\nUriel llig i escriu versos. Sovint fa fugina i no va a classe. Sembla allunyat del món, fins que un dia s'assabenta que Tomàs, un company d'institut, s'ha suïcidat. Però des de ben prompte el misteri acompanya la seua mort. Carol, la germana de Tomàs, desconfia de la versió oficial i creu que la policia s'ha afanyat massa a arxivar el cas. Amb l'ajuda d'Uriel, l'enigmàti...\nLa vida pot canviar en un moment i fer que allò impossible siga una realitat. Quan el vell protagonista surt a passejar tot sol per la muntanya, sent que algú li va al darrere. El deixa passar, per recuperar la soledat i tornar a sentir la immensitat de la natura. Al cap d'unes hores s'adona que ha desaparegut en un accident. Quan avisa a emergències, l'acusen d'homicidi: el...\nL'any 1944, l'Ofelia i la seva mare es traslladen a un poblet del nord peninsular per reunir-se amb el padrastre de la jove, un sanguinari capità que persegueix el maquis. Quan hi arriben, una mena de fada condueix l'Ofelia fins a un laberint en ruïnes, on trobarà el faune. La criatura assegura a l'Ofelia que és la princesa d'un món subterrani que va desaparèixer fa segle...\nUn llibre sobre sexualitat escrit per a informar sense tabús, a partir de dubtes reals... i amb molt d'humor! ...\nLLEGIR PER A APRENDRE. GUIA PRÀCTICA PER A FOMENTAR LA LECTURA A L'ESCOLA\nEL DIARI D'ANNA FRANK (VERSIO TEATRAL)\nGOODRICH, FRANCES / HACKETT, ALBERT\nBARTLEBY, L ESCRIVENT\nPEDRO GOMEZ ROMERO\nLA BANDA DELS LLUNÀTICS\nAnita Janis treu molt bones notes i fa una pila d'activitats extraescolars: anglès, pensament computacional, guitarra, xinès, karate, etc. Una nit, de pur estrès, comença a patir insomni. Per això, visita una psicòloga, a través de la qual descobrirà moltes coses sobre ella mateixa i també sobre la seua família... La banda dels llunàtics explica les experiències qu...\nELS ADEUS DEL JAGUAR\nAina torna al poble. I sap que, en fer-ho, ha d'escriure la història del Jaguar. D'aquell amic, d'aquella persona que va estimar, i amb qui va compartir estius d'adolescència. Aina ha d'escriure la història del Jaguar, de Juan David Martínez, d'aquell jove que es va llevar la vida amb només díhuit anys. Que es va suïcidar, encara que la paraula faça mal i siga un tabú,...\nCom vam veure en L'infinit a les teues mans, Joan ha estat tot el curs assetjant Atena i altres companyes a través de les xarxes socials. Però finalment l'han enxampat i l'han expulsat de l'institut temporalment. Amb tot, sembla que altres estudiants han decidit seguir el seu exemple i continuar assetjant els companys i companyes a Internet, instigats per Ignasi, l'alumne nou...\nBALADA DE LA FRONTERA\nL'any 1303, la frontera sud del Regne de València és com un tauler d'escacs on es juga una partida entre les corones d'Aragó i de Castella i el regne musulmà de Granada. En aquest escenari, una conspiració amenaça l'almirall Roger de Llúria, alhora que es desperten forces obscures de la natura: als Pirineus ha aparegut un senglar gegantí i un drac ha emergit d'un llac d...\nEL CARRER 722\nCanviar de casa quan estàs fart del teu institut és una sort. Quan els pares em van contar que n'havien trobat una de perfecta, estava disposat a fer el canvi el mateix dia. És cert que, al principi, no ho vaig deixar tan clar, i fins i tot vaig remugar perquè alguna cosa estranya semblava que hi havia amagada. Quan vaig descobrir pel meu compte que la casa tenia un passat ...\nGENERACIÓ C. CONVIURE AMB LA PANDÈMIA\nAl final del 2019 es va descobrir una pneumònia d'origen desconegut a Wuhan (Xina). Al cap de poques setmanes, la ciència havia identificat el nou coronavirus que provocava la COVID-19. En pocs mesos, l'epidèmia arribà a tots els racons del planeta i s'hagueren de dur a terme confinaments massius per a evitar contagis i morts. L'economia va entrar en una crisi sense precede...\nAbril de 1940. París espera la invasió de l?exèrcit nazi, que sembla ja inevitable, tot i l?escepticisme de molts dels seus habitants. Louise Belmont, jove i bella, accepta el tracte del doctor Thirion, un vell habitual del bar on treballa. Ella es despullarà davant d?ell i, a canvi, rebrà deu mil francs. Però el que Louise no podia imaginar és que Thirion, tot seguit, e...\nEl teu gust és una gran història d?amor. Per damunt de tot, hi ha la relació entre la protagonista i la Roser, que acaba quan la Roser mor en un accident imprevisible i desgraciat. Abans i després, hi ha la història dels petits amors que té la protagonista amb diferents homes. Però la novel·la és, també, una història sobre les decapitacions. Sobre la pèrdua, la pass...


Menorca Reserva de la Biosfera - Consell Insular de Menorca - Les platges menorquines\nLes platges menorquines\nD'arena blanca i aigua de color turquesa al sud, i d'arena daurada, vermellosa o grisa i aigua transparent al nord, les platges de Menorca són, sens dubte, el seu principal atractiu. Segons la composició de les roques de l'entorn i de la fauna submergida, l'arena agafa una tonalitat o una altra i tenyeix de diferents colors part del litoral menorquí.\nLes platges, ecosistemes fràgils\nSón, també, sistemes naturals molt fràgils que es mantenen per un complex equilibri dinàmic en què intervenen, entre altres factors, els corrents marins, el vent, la geomorfologia, la vegetació, els organismes marins i, molt especialment, la posidònia (Posidonia oceánica).\nMenorca té aproximadament un centenar de platges, que tenen fesomies diferents. Aquests valuosos i fràgils espais naturals reben una pressió humana considerable i conservar-los és responsabilitat de tothom.


Una nova plataforma comarcal reivindica els espais naturals - Línia Cornellà\nUna nova plataforma comarcal reivindica els espais naturals\nPau Massip|2020-03-25T10:41:27+01:0025 març 2020|Cornellà|Línia Cornellà\nEls portaveus de la plataforma durant la presentació. Foto: Pau Massip Martori\nAl Baix Llobregat hi ha més de 1.800 hectàrees de boscos i camps que poden ser urbanitzats per fer-hi pisos, cases i polígons industrials. Així ho diuen les dades recollides per les diferents entitats i plataformes que defensen el territori. Fins ara, cadascuna d’aquestes feia actes i manifestacions als seus municipis i protestava als seus ajuntaments de manera individual.\nPerò veient les bones experiències d’altres zones, com per exemple el cas de SOS Costa Brava, que ha aconseguit que la Generalitat freni la construcció de més de 15.000 nous habitatges a diferents municipis de la costa gironina, s’han decidit a unir esforços i crear una sola plataforma. Així és com ha nascut SOS Baix Llobregat-L’Hospitalet.\nFRENAR NOVES CONSTRUCCIONS\nEn el manifest que han firmat la trentena de col·lectius i entitats que han impulsat aquesta nova plataforma, els diferents moviments socials reclamen una moratòria de dos anys per aturar qualsevol obra o projecte urbanístic en terrenys que, actualment, siguin d’ús agrícola o forestal.\nA més, reclamen un procés participatiu ampli on tots els ciutadans i ciutadanes de la comarca puguin decidir quin model urbanístic i territorial volen per al Baix Llobregat. Durant la presentació de la plataforma, que es va fer dijous 12 a la Colònia Güell de Santa Coloma de Cervelló, una de les zones afectades per aquests projectes urbanístics, els portaveus de l’entitat van considerar que el procés participatiu que ha fet els últims mesos l’AMB és “insuficient” i que no ha tingut en compte les entitats ecologistes i de defensa del territori, amb qui “no han volgut parlar”.\nREPENSAR UN MODEL CADUC\nDes de SOS Baix Llobregat-L’Hospitalet creuen que cal reconsiderar el Pla Director Urbanístic (PDU) metropolità per “definir un nou model urbanístic” que deixi de veure l’habitatge com un negoci i passi a ser “un dret social”.\nEn aquest sentit, consideren que no té cap lògica que hi hagi la previsió de construir, com a mínim, 70.000 nous habitatges a la comarca quan, segons les últimes dades publicades per la Generalitat, hi ha 31.000 pisos buits. Per això demanen que, abans de construir nous barris, des de les institucions s’aposti per crear un parc públic d’habitatge que renovi els immobles i els barris degradats i que els primers passin a ser de lloguer social.\nA més, des de l’entitat remarquen que tots aquests projectes es basen en el Pla General Metropolità aprovat el 1976 per les autoritats franquistes, en una lògica “molt diferent” on no es tenia en compte l’impacte al territori i només es buscava el “creixement a qualsevol preu” i que ara té una “greu afectació sobre el territori”.\nA banda del manifest, la nova plataforma ja ha presentat diverses al·legacions als diferents plans urbanístics locals que rebutgen i al PDU de l’AMB amb l’esperança que les institucions facin alguns replantejaments. A més, quan acabin les ordres de confinament imposades per la crisi del coronavirus, organitzarà diversos actes i activitats per tal de donar-se a conèixer i aconseguir que més entitats i persones se sumin al moviment.\nL’entitat també vol mantenir reunions i trobades amb ajuntaments, la Diputació de Barcelona i el Govern de la Generalitat per tal d’arribar a acords que redueixin els plans que pretenen urbanitzar més de 1.800 hectàrees d’una comarca que ja té “el 60% del seu territori sota el ciment”.


Revisió del 11:04, 10 març 2014\nCorregit: aquet -> aquest territori\nVyaghra Deo o Byagh Deo, germà del raja de Gujarat, es va traslladar al nord de l'Índia a la meitat del segle XIII, es va apoderar del fort de Marfa a uns 30 km al nord de [[Kalinjar]] i de territoris entre [[Kalpi]] i Chandalgarh, es va casar amb la filla del raja de [[Pirhawan]]. El seu fill Karan Deo es va casar a una princesa kalachuri (Haibiaya) de [[Mandla]] i va rebre en dot el fort de Bandhogarh, el qual fins a la seva destrucció per [[Akbar]] el [] fou la capital de les possessions bagheles. La nissaga de Rewa té molts pocs registres antic i els que té són una confusió de fets recopilats amb posterioritats que confon persones i dates de manera que no poden ser considerats; fins que no entren en joc els historiadors musulmans no es poden connectar fets i persones amb certa seguretat.\nEl [] Karan Deo, el darrer raja baghela de Gujarat fou expulsat d'aquetaquest territori per Ulugh Khan sota ordes del sultà de Delhi Ala al-Din [[Muhammad Shah I Khalji]] (1296-1316). Aquest desastre va causar una considerable emigració de bagheles cap a [[Bandhogarh]]. Fins al segle XV els bagheles van estar ocupats en estendre les seves possessions i tenien poca importància per atreure l'atenció de Delhi. El  el raja baghela de Panna va ajudar a [[Husayn Shah Sharki]] de [[Jaunpur]] quan era perseguit per [[Bahlul Shah Lodi]]. El [] Sikandar Lodi va avançar contra Raja Bhaira o Raja Bhira de "Panna" (possible error del copista), que havia capturat a Mubarak Khan, governador de Jaunpur. El raja fou derrotat i va morir durant la seva retirada, mentre Sikandar va continuar fins a Paphund, 30 km al nord de la capital Bandhogarh. El []-[] Sikandar Lodi va atacar al fill i successor de Raja Bhira, Salivahan, que havia refusat donar-li la seva filla en matrimoni. Un intent de capturar el fort de Bandhogarh va fallar i Sikandar es va haver d'acontentar a saquejar el territori fins a [[Banda (Índia)|Banda]].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/wiki/Especial:MobileDiff/13027976»


És una metodologia d'aprenentatge actiu centrada en l'estudiant en la qual es planteja a un grup d'alumnes un problema real, un interrogant o una situació problematitzada que guia la investigació i per tant l'obtenció del coneixement.\nEls projectes han de ser planejats, dissenyats i duts a terme de tal manera que l'alumne incorpori d'una manera factual els continguts i estàndards d'aprenentatge establerts per la legislació educativa. Si bé, la implementació de l'ABP permet que es puguin dissenyar els temes i els itineraris d'aprenentatge amb més llibertat. Així, el producte final deixa de ser l'únic important i, al seu costat, es presta atenció al procés d'aprenentatge, l'aprofundiment duta a terme pels alumnes, així com el desenvolupament de les competències clau. Al nostre centre aquesta metodologia es treballa normalment amb grups de 3 persones les quals hauran de nececessitar unes competències per a poder desenvolupar un cas, al punt de baix ho expliquem.\nEls alumnes establiran uns temps per a guiar-los fins que siguin capaços de portar-los a terme pel seu comte.\nSaber comunicar, que es requereix, com es requereix i quan es necessita, són aspectes fundamentals per a una bona colaboració\nEls projectes ha de fer desenvolupar la capacitat de pensar de l'alumnat. A més, l'anàlisi d'informació, la presa de decisions, son estrategies que desenvolupen els alumnes en el procés del treball.\nLes TIC obren les nostres aules al món de la informació i la comunicació, per tant ens ofereix eines per a la investigació, la creació i la difusió del treball.\nÉs un marc de treball per al desenvolupament i manteniment de projectes complexos. Permet l'agilització i gestió.\nS'utilitza SCRUM en ABP per a dividir en un llistat de tasques, amb una prioritat establera, una durada i uns criteris que donen la tasca per finalitzada. És dividiran les tasques en en diferents columnes: tasques per realitzar, tasques en realització i tasques realitzades.\nEls acords inicials és un document que s’utilitza per a establir un mètode de treball, per a que tots el membres sàpiguen quin rol tenen dins del grup i com han de treballar.\nEls objectius és un document on detalla el que volem aprendre i realitzarem durant el treball. Com per exemple: Valorar la importància de treballar en equip per resoldre problemes i incidències.\nEl pla de treball és un document on s'estableixen les tasques que s'han de realitzar al llarg del treball, incloent una descripció de la tasca, una comprovació, un resultat, prioritat i durada.\nDurant el curs acadèmic 2012-2013 es va implantar a l'INS Montsià d'Amposta l'estratègia metodològica ABP de forma experimental en algunes matèries del cicle formatiu de grau mitjà "Sistemes Microinformàtics i Xarxes". Paral·lelament es va portar a terme la formació del professorat del centre interessat en aquesta metodologia. Posteriorment, en el transcurs del curs acadèmic 2013-2014, el departament d'informàtica de l'INS Montsià va decidir posar en pràctica aquesta formació i adaptar la majoria de les matèries al voltant de l'ABP. Fins ara s'ha continuat amb aquesta estratègia d'ensenyament-aprenentatge i a més a més s'han coordinat diferents grups de treball amb altres centres de les Terres de l'Ebre i Tarragona gestionat per l'ICE de l'URV CTE.\nDes del curs 2013-2014 s'han anat polint diferents aspectes i incorporant millores i propostes engegades per part del professorat, l'alumnat o altres entitats de la comunitat educativa. Accions a destacar són l'incorporació de la metodologia àgil SCRUM per la planificació de tasques i el canvi i adaptació de les aules, espais de treball i materials per la necessitat pròpia del canvi metodològic i de treball.\nEls resultats obtinguts han estat molt positius i des de la direcció del centre s'està impulsant aquesta iniciativa per tal de crear una sinergia entre el claustre de professorat. Es realitzen assessoraments i cursos de formació per al professorat i es porta un seguiment anual de les diferents iniciatives. Els resultats acadèmics han millorat, però sens dubte el que li dona un valor afegit al nostre projecte és el treball i millora de les habilitats, competències i actituds de l'alumnat; fet que queda palès a les pràctiques d'empresa i a l'adaptació professional del nostre alumnat un cop finalitzats els estudis.


Milà reconeix que la burocràcia ha deixat buits un miler de pisos protegits -\nEl govern aprova el desplegament del pla de l'habitatge.\nEl conseller de Medi Ambient i Habitatge, Salvador Milà, va reconèixer ahir que a Catalunya hi ha ara mateix un miler d'habitatge protegits buits, i el motiu no és altre que la burocràcia. "Hi ha una greu disfunció en el procés de concessió dels pisos de protecció oficial. La causa és que es fan uns tràmits complicats, burocratitzats i centralitzats a Barcelona", i a això cal afegir-hi que, fins ara, les competències "estaven repartides en diferents departaments", va argumentar Milà.\nPrecisament, per solucionar aquest embús burocràtic, s'està enllestint un decret que permetrà la creació "d'un registre únic per a tot Catalunya" i on es preveu l'establiment "d'oficines descentralitzades". Segons va dir el conseller, "també es crearà l'Agència Catalana de l'Habitatge i se subscriuran convenis amb els ajuntaments per acabar amb aquest escàndol".\nL'anunci de Milà va coincidir amb l'acord de govern per aprovar el decret de desplegament del pla pel dret a l'habitatge 2004-2007, amb un pressupost mitjà anual de 100 milions d'euros. En aquest sentit, el conseller de Medi Ambient i Habitatge va reiterar que el seu departament preveu construir 42.000 habitatges protegits durant aquesta legislatura, la meitat d'ells de lloguer.\nMilà va dir que la xifra de 42.000 pisos és aproximada perquè "tant de bo tinguem més sol·licituds. I no es frustraran les expectatives, perquè les partides pressupostàries es poden ampliar".\nCom ja va explicar aquest diari, el nou decret aprovat ahir, i que no entrarà en vigor fins a finals de febrer, enfortirà l'oferta de vivenda pública a través de subvencions als promotors i amb la creació d'una nova figura d'habitatge a preu assequible, a mig camí entre els pisos protegits i els del mercat lliure. El preu d'aquests pisos s'estableix en funció de sis zones de Catalunya i oscil·la entre els 2.300 euros per metre quadrat a Barcelona i els 1.200 euros a les àrees més barates.\nVal a dir, però, que el govern també va aprovar ahir el decret per al pla de rehabilitació, que pretén impulsar la reforma de 40.000 vivendes en els pròxims quatre any. La política d'habitatge es complementarà durant el 2005 amb els projectes de llei per al dret a la vivenda i la creació del registre de sol·licitants de pisos protegits.


Guia per ajudar professionals que, com els sanitaris, viuen en primera línia la crisi del coronavirus\nA les vuit del vespre la ciutadania surt cada dia al balcó per agrair amb els seus aplaudiments la tasca ingent que estan fent els professionals sanitaris en l’actual crisi per la pandèmia del coronavirus. Un gest simbòlic que carrega les piles a uns professionals que viuen una situació que mai abans havien viscut i que els desborda a tots els nivells. Per això és important cuidar els que ens cuiden. No només els sanitaris, també els efectius dels cossos policials, emergències i serveis socials, així com els professionals dels serveis funeraris, també sobrepassats amb la crisi sanitària.\nEn aquesta línia, una xarxa d’experts de tot Espanya (psicòlegs, terapeutes, treballadors socials i professionals del dol) han editat una guia amb pautes per evitar l’estrès en els professionals que cuiden els pacients de coronavirus i els seus familiars. En aquest treball ha participat Montse Robles, infermera de l’hospital Arnau de Vilanova de Lleida i responsable assistencial del Servei de Suport al Dol de Ponent.\nPoden afrontar estrès, fatiga, incapacitat de poder descansar o menjar i també irritabilitat\nLa guia assenyala que els professionals d’emergències s’enfronten a una situació amb sobrecàrrega assistencial, a banda de la falta de recursos humans i materials, la gravetat de la situació i l’aïllament d’alguns pacients, així com la mort, en alguns casos.\nSituacions que, segons els experts, poden tenir diferents efectes a nivell psicològic (nàusees, fatiga o taquicàrdies); emocional (ansietat, por, irritabilitat); cognitiu (hipervigilància, confusió); i comportamental (incapacitat de descansar, per menjar o ingesta compulsiva).\nEntre les recomanacions que ofereix la guia per intentar pal·liar aquesta situació d’estrès, s’insta els professionals a començar el dia amb un discurs positiu i acabar-lo amb una reunió d’equip en el qual compartir les experiències viscudes durant el dia.\nEl suport dels companys és vital en aquesta situació, però també el d’amics i família, a banda de cuidar-se físicament (menjar sa, exercici i descans), i acudir als professionals de salut mental que els diferents departaments han posat al servei del sector mèdic i d’emergències.\nEn una crisi sanitària que ha trencat tots els esquemes del dol, els sanitaris exerceixen el paper de familiars dels pacients ingressats amb coronavirus, sobretot en aquells casos que no poden tenir cap contacte amb els seus familiars. Una mediació que arriba fins i tot als últims moments de la vida, amb sanitaris aguantant el seu mòbil perquè un pacient pugui acomiadar-se de la família. La guia estableix una sèrie de pautes per suportar aquest tipus de situacions i fer de mediador perquè sàpiguen que els pacients no estan sols. Fins i tot s’inclouen recomanacions de què dir o no en les converses telefòniques amb les famílies o com comunicar una mort amb una carta de condolescència.\nL’atenció als professionals és només un dels aspectes que aborda la guia, centrada en com afrontar el dol en temps de coronavirus, en què no es poden fer funerals ni acudir als tanatoris per donar el condol.\nEls experts inclouen pautes d’atenció per a col·lectius vulnerables, com menors, persones amb discapacitat i embarassades, i també atenen la necessitat d’afrontar la pèrdua, encara que amb una perspectiva alternativa.\nConfirmen quatre nous casos a l'Associació Talma\nMisses 'online' per pal·liar els efectes del confinament\nMascaretes caducades per als funcionaris de presons\nCENTRE DE TERÀPIA PSICOLÒGICA\nDe les Escoles, 1 baixos\nQuines conseqüències provocades pel coronavirus et preocupen més?\nL'abastament de productes bàsics\nEl total d'hores a casa\nLa incertesa de la situació


VirtualBox [Archive] - Ubuntu Forums\nUbuntu Forums > The Ubuntu Forum Community > Other Discussion and Support > Ubuntu LoCo Team Forums > Europe, Middle East, and African (EMEA) LoCo Teams > Catalan Team > VirtualBox\nHe instal-lat des de synaptic VirtualBox, però tinc unes dubtes:\nSegons aquest manual http://www.kriptopolis.org/virtualbox-ii-windows-fundamentals-bajo-linux sembla que hi ha un moment en que es produeix un "format", ¿es sobre la màquina virtual o sobre el disc dur?, el dimensionament també?, ¿on és virtualbox, no el veig per en lloc, s'ha d'arrencar des de terminal?\nBé moltes gràcies i si en conegueu un altre manual més bo, doncs gràcies\nA veure, haig de ser més específic:\nTinc instal-lat al disc dur, tant win-XP, com la feysti. Quan vull wXP, faig un reset i treballo amb WXP. Dins WXP, faig servir Daemon-Tools. Al meu dubte es:\nUn cop configurat virtualbox, aquest treballa com el Daemon-Tols, es dir de forma virtual??\nEl virtualbox el tens a Aplicacions > Eines del sistema, hauries de tenir una entrada que es diu "innotek VirtualBox".\nI el virtualbox et permet tenir un sistema operatiu dins un altre.\nQuan tu l'executis, i instal·lis el sistema operatiu que vulguis dins el virtualbox, veuràs que dins una finestra tens un altre sistema operatiu real el qual es pensa que està solet en una màquina real.\nSi és a això al que tu et refereixes com a virtual, sí, és una abstracció (virtualització) del maquinari d'un sistema informàtic.\nel que jo vull no es altre cosa que per mitja de virtualbox, es pasar d'ubuntu a wxp i viceversa, sense necessitat de fer un reset. Com he dit ja tinc instal-lat els dos SO, i això es tot, d'ubuntu a wxp i viceversa. ¿es possible?...gràcies\nel que jo vull no es altre cosa que per mitja de virtualbox, es pasar d'ubuntu a wxp i viceversa, sense necessitat de fer un reset\nDoncs amb virtualbox, el que podràs tenir és una màquina virtual Windows Xp dins l'Ubuntu la qual tu executaràs i tancaràs a voluntat igual que un programa qualsevol.\nEl que has de fer és crear la màquina virtual nova amb el virtualbox i instal·lar-hi el WXP i els programes que et plaguin.\ncompany, això no ho entenc:\ncrear la màquina virtual nova amb el virtualbox i instal·lar-hi el WXP\njo ja tinc instal-lat wxp, per tant, que vol dir, que l'haig d'instal-lar de nou el wxp??\nJuly 16th, 2007, 10:25 PM\nClar. Una màquina virtual és una mena de "fitxer" que s'executa dins uns sistema operatiu real i una màquina real, per a enganyar al sistema operatiu que s'instal·la dins la màquina virtual (en el teu cas XP) per a no haver de reiniciar l'OS cada cop que el vols executar. Dins l'entorn "virtual" que el virtualbox crea al fitxer, l' XP es pensa que està solet en una ordinador real. (per això es diu màquina virtual)\nEvidentment, amb aquest plantejament, has de tornar a instal·lar l'XP, i tots els programes que hi tens i vols seguir tenint. Però pensa que POTS ESBORRAR EL WINDOWS D'ON EL TENS.\nA partir d'aquí, pots tenir la màquina virtual en un disc dur extraïble, un pendrive USB, un DVD (si no hi has d'escriure res), etc...un nou món s'obre ;)\nEstimat company: gràcies per tota la teva info. sobre les màquines virtuals. Ja ho sabia però de totes totes moltes gràcies pel teu interès. A mi el que em sorpren, es que si ja tinc instal-alt wxp, l'hagi de des instal-lar i tornar-lo a instal-lar amb el virtualbox. A mi em semblaria molt més útil que qualsevol programa d'aquesta mena, ja en reconegues directament tot el que hi és al disc dur, SO em refereix-ho. Perquè si no fer els procediments de des instal-lació d'un SO, i desprès tornar a fer novament l'insta. via VB o d'altre, em sembla una mica "¿ferragos"?.\nBé, si de cas ja m'ho pensaré, sobre tot per la part "ferragosa", creia que era més "amigable". Com et deia jo a WXP faig anar el Daemons Tools, que com saps crea una unitat virtual, per fer el que vulguis amb aquesta unitat. Creia jo, erradament, que crear una màquina virtual seria quelcom fàcil com Daemon Tools, en quant a concepte, però segur que potser es que els conceptes son diferents.\n... A mi el que em sorpren, es que si ja tinc instal-alt wxp, l'hagi de des instal-lar i tornar-lo a instal-lar amb el virtualbox. A mi em semblaria molt més útil que qualsevol programa d'aquesta mena, ja en reconegues directament tot el que hi és al disc dur, SO em refereix-ho. Perquè si no fer els procediments de des instal-lació d'un SO, i desprès tornar a fer novament l'insta. via VB o d'altre, em sembla una mica "¿ferragos"?.\nEls sistemes MS-Windows, en general són "autistes": és a dir, que es pensen que són l'únic S.O. a l'ordinador i que no en calen d'altres. Una bona prova d'això és que al reinstal·lar-los acostumen a esborrar tot el que hi hagi al MBR i se situen com "l'únic i verdader" S. O. D'altra banda, qualsevol S.O. instal·lat directament sobre una màquina física veu també tots els perifèrics físics directament (discos durs, tarja gràfica, teclat, ratolí, etc).\nEn canvi, si el mateix S.O. s'instal·la en una màquina virtual els perifèrics que veu són uns altres genèrics, simulats per la màquina virtual. El disc dur real pot tenir una arquitectura determinada (ext3fs) i 200 GB de capacitat, però el virtual potser només té 4 GB i és del tipus FAT32: en realitat és un fitxer que simula el disc virtual. La pantalla real potser té una geometria de 1280 x 1024, però la virtual és més petita, de 1024 x 768 i fins i tot dimensions no estàndard. Per això cal instal·lar aquest S.O. virtualitzat d'acord amb el nou "maquinari virtual" i segurament també amb nous controladors. Quan instal·les les extensions de VirtualBox, en realitat afegeixes nous controladors que li permeten al ratolí esbrinar si està en "zona VirtualBox" o "zona màquina física", per exemple, donar-li més velocitat a la representació gràfica, etc.\nPer això no fa ús del programari instal·lat en qualsevol altra partició (que potser ni veu), perquè segurament no li resultaria útil. Tanmateix, hi ha alguns conversors (crec que VMWare en té un) que poden fer, des de dins del S.O. a "clonar" (que ha de ser MS-Windows) una màquina virtual amb el programari que hi tens instal·lat, suposo que amb nous controladors. No l'he provat (entre altres coses perquè fa temps que vaig esborrar la partició MS) i no sé si cal fer alguns ajustos posteriors. Alguna vegada he sentit a dir que tant VMWare com VirtualBox poden fer ús d'una partició física tal com tu volies, però sempre amb l'afegit que és una operació perillosa i no massa aconsellable.\nHe provat VirtualBox i m'agrada més que VMware, però en el meu cas cal que usi aquest darrer perquè amb VirtualBox no he sabut activar de manera adequada el port sèrie (que és l'única necessitat que encara tinc del programari de Redmond).\nA més cal pensar que l'xp detectaria un canvi important de maquinari que bloquejaria la llicència.\nHe provat VirtualBox i m'agrada més que VMware, però en el meu cas cal que usi aquest darrer perquè amb VirtualBox no he sabut activar de manera adequada el port sèrie (que és la única necessitat que encara tinc del programari de Redmond.\ngràcies per ampliar l'info. el que passa es que jo tinc un determinat soft astronòmic a wxp, que només funciona sota wxp. no hi ha equivalents en linux, per això se'm fa...bufff!!! tornar a instal-lar tot novament. si de cas esperaré un hipotètic "moment de caos" i a les hores ja no tindré més remei....de qualsevol forma moltes gràcies, ja tinc un bon manual sobre VB i si arriba el moment, ja ho faré....


Sobre la mort i la vida. 'La mort d’Ivan Ílitx', de Lev Tolstoi - La Veu dels Llibres\nSobre la mort i la vida. 'La mort d’Ivan Ílitx', de Lev Tolstoi\nper Maria Saiz\nDissabte, 10 d'octubre de 2020 a les 00:00h\n«En general, morir-se és sempre un error. El mal és que podríem dir això mateix respecte al fet de viure.» Hauríem de matisar la citació fusteriana precisant quin fet de viure. Viure és un error quan es viu deixant passar la vida, quan el temps ens arrossega com a personatges secundaris i no som conscients que cada dia se’ns obri la possibilitat de crear una història que ens faça protagonistes. No debades el carpe diem o el tempus fugit s’han constituït com a tòpics universals.\nEll només s’adonarà que ha viscut adormit pels estereotips i el convencionalisme social quan deixe de viure la vida per començar a viure la mort.\nA Walden o la vida als boscos Thoreau confessa que se’n va anar als boscos «perquè desitjava viure deliberadament, fer front només als fets essencials de la vida i veure si era capaç d’aprendre tot allò que la vida m’havia d’ensenyar. No volia descobrir, a l’hora de la mort, que no havia viscut». De vegades cal una situació extrema, un canvi sobtat, perquè ens adonem que la vida és molt més que deixar passar el temps. De vegades només la mort ens acara a aquesta realitat. Això és precisament el que li passa a Ivan Ílitx al final de la seua vida, quan descobreix la malaltia que pateix.\nLa mort d’Ivan Ílitx (1886) —traduïda al català el 2002 per Anna Estopà— explica la història d’un home mediocre de la Rússia vuitcentista, funcionari de l’administració tsarista, preocupat per seguir les convencions pròpies de la seua classe social. La seua vida avança «fàcil, agradable i decent» fins que als 45 anys li detecten una malaltia que en pocs mesos el conduirà a la mort. Des de la seua aparició, ella, la malaltia, s’erigeix com un personatge que trasbalsarà tota la seua realitat; Ivan Ílitx es veurà envaït per una preocupació moral que el farà repassar i qüestionar l’existència que fins aquell moment creia correcta i plena.\nEdicions 62 (2010)\nDes de l’inici, el lector albira les futilitats i les contradiccions en la vida d’Ivan Ílitx: tot és un joc d’aparences i passatemps en què tothom juga sense entusiasme. Per això el temps se li escola entre fugides; ara arrecerat en la feina, ara en la decoració de la casa per tal que s’assemble a les cases a què s’ha d’assemblar, només perquè en realitat la seua vida s’ha venut a les vacuïtats. I, tanmateix, ell només s’adonarà que ha viscut adormit pels estereotips i el convencionalisme social quan deixe de viure la vida per començar a viure la mort.\nPerquè al xoc que suposa saber que el temps propi s’acaba —el propi, ja no el dels altres—, s’hi afegeix la hipocresia imperant de la família i els amics: la dona, que desitja que muira i només pateix per la pèrdua del sou; els col·legues, que esperen impacients saber qui ocuparà el seu lloc. A la constatació de la vulnerabilitat humana, s’hi sumen el descobriment de l’apatia i la indiferència, de la solitud més punyent. L’egoisme, que havia imperat durant tota la novel·la, en aquest punt esdevé insuportable per al protagonista, que fins al moment l’havia conreat com un més.\nÉs així com Ivan Ílitx es descobreix vivint una ficció: «El seu càrrec, la seua vida metòdica, la família, aquells interessos socials i oficials, tot allò podia ésser fals. I de sobte sentí tota la feblesa d’allò que defensava. No hi havia res a defensar. Doncs si és així —es deia— i me’n vaig de la vida amb la convicció d’haver destruït tot el que se m’havia atorgat, i que no hi ha cap manera de redreçar-ho, llavors què?». Llavors només queda la constatació que la mort és l’única realitat, que la vida ha acabat sense viure’s, i que ja no hi ha la possibilitat de fugir al bosc.\nExposar d’una manera despullada i precisa la mort. Una mort que es presenta alliberada d’artificis, nua, real i, precisament per això, esfereïdora.\nAmb La mort d’Ivan Ílitx Tolstoi mostra la seua capacitat d’observació de la realitat, mitjançant l’audaç crítica social que plana per tota la novel·la, i que es comprén plenament si es té en compte la trajectòria vital de l’autor, la crisi moral que va experimentar uns anys abans d’escriure-la.\nPerò Tolstoi excel·leix, sobretot, en exposar d’una manera despullada i precisa la mort. Una mort que es presenta alliberada d’artificis, nua, real i, precisament per això, esfereïdora. La descripció del sofriment i de la degradació física va acompanyada de l’atroç presa de consciència que el final és a prop i que, tanmateix, encara hi ha la necessitat de crear una darrera ficció en què la vida venç, perquè la por irromp. L’únic personatge que escapa de la ficció i naturalitza la mort és Guerassim, el criat: «—Tots hem de morir. Per què, doncs, no ajudar-nos?».\nFins que finalment Ivan Ílitx, com si salvara els últims instants de vida, perd la por a la mort. Perquè amb la mort acaben la farsa i el turment que ha suposat descobrir-la; es manifesten la llàstima i la pietat pels altres, que no havien traslluït abans. Al cap i a la fi, la mort que es tem és la que impedeix la vida. I feia temps que la vida s’havia acabat per a Ivan Ílitx.


Un de cada cinc joves d'entre 15 i 19 anys ha patit assetjament a través de les xarxes socials\nEl projecte "Unfollow les violències masclistes" del Consell Nacional de la Joventut de Catalunya vol prevenir i fer parlar de les situacions abusives que es donen entre adolescents als entorns digitals\nEl 20% dels joves ha patit assetjament a través de les xarxes socials / PABAK SARKAR – FLICKR\nSegons dades de l’Observatori Català de la Joventut, un 14% de les persones joves afirma haver rebut amenaces o insults a les xarxes socials durant l’últim any. Aquesta proporció augmenta al 20% entre els 15 i els 19 anys. Els motius més assenyalats són el gènere i l’orientació sexual, les creences i l’origen de la persona.\nPer combatre-ho, el Consell Nacional de la Joventut de Catalunya (CNJC) ha engegat el projecte educatiu “Unfollow a les violències masclistes”. Està enfocat a prevenir i abordar les violències masclistes i les relacions abusives que es donen entre adolescents i joves a través de les xarxes socials o altres entorns digitals.\nLa principal eina del projecte és una guia que, a través de les històries d’un fictici grup d’amics del cau, explica diferents formes de ciberassetjament, dona consells i proposa activitats de suport perquè els joves que l’utilitzin es plantegin què farien ells en la mateixa situació. A més, també inclou un joc de rol amb els personatges de la guia i anima a continuar la recerca.\nPer traslladar el debat i la prevenció a les aules, la iniciativa pedagògica també ofereix formació del professorat. A l’acte de presentació que va tenir lloc ahir a Barcelona es va fer la primera sessió on es va treballar la prevenció a l’aula i als espais associatius i es van presentar les fitxes d’activitats per a educadores i professorat. El programa s’implementarà a tots aquells centres de secundària i entitats d’educació no formal que ho demanin.


Els professionals del consultori, protagonistes de la tercera entrega de les Jornades Sanitàries — Ajuntament d'Alpicat\nEls professionals del consultori, protagonistes de la tercera entrega de les Jornades Sanitàries\nSou a: Inici / Àrees / Sanitat / Els professionals del consultori, protagonistes de la tercera entrega de les Jornades Sanitàries\nL’activitat ha arribat al seu equador amb un ampli seguiment per part del públic.\nEls alpicatins i alpicatines continuen responent a la crida de les Jornades Sanitàries d’Alpicat, un seguit de xarrades que enguany arriben a la seva 15a edició. Aquest dimecres es va celebrar la tercera sessió, protagonitzada pels professionals sanitaris del consultori d’Alpicat-ABS Lleida Rural Nord-Gestió de Serveis Sanitaris de Lleida, amb el seu director mèdic, Carles Roca, al capdavant, que van parlar sobre ‘Alimentació i hàbits saludables’.\nOrganitzades per l’Ajuntament, aquestes sessions, que se celebren sempre en dimecres a les 19.00 hores al Casal, van començar el passat dia 7 amb una conferència a càrrec de Rafael Ramírez, de l’empresa Neosalus, sobre ‘Taller teoricopràctic amb desfibril·ladors’. La setmana passada va ser el torn per a ‘Fisioteràpia i cooperació. Voluntariat universitari a Gàmbia’, dintre de l’anomenada Jornada Solidària i en col·laboració amb Alpicat Solidari.\nPer dimecres vinent s’ha previst la xarrada ‘Oftalmologia des de l’atenció primària’, a càrrec de les doctores Laila Al-Jouja Laura Gros, mentre que la darrera entrega està programada pel 5 de desembre amb ‘Tòxics ambientals’, a càrrec de Ramon Rosell, metge, odontòleg i expert en medicina ambiental clínica.


LO CAMPANAR: Carta núm. 133\nCarta núm. 133\nArthurAshe va ser el primer tennista afroamericà en guanyar un títol de Grand Slam. Concretament va guanyar Wimbledon, US Open i Open d’Austràlia.\nA principis dels anys 80 del segle XX va contraure la SIDA per una transfusió de sang durant una operació de cor, i d’aquesta malaltia va morir el 1993.\nQuan va fer pública la seva malaltia va rebre la carta d’un fan que li deia: “Per què Déu ha de seleccionar-te per a tan lletja malaltia?” Ashe respongué: “En el món 50.000.000 de xics comencen a jugar al tennis, 5.000.000 aprenen a jugar-lo, 500.000 aprenen tennis professional, 50.000 entren al circuit, 5.000 arriben a jugar un Grand Slam, 50 arriben a Wimbledon, 4 a les semifinals, 2 a la final. Quan estava alçant la copa mai li vaig preguntar a Déu: Per què a mi? I avui amb la meua malaltia, no hauria de preguntar-li: Per què a mi?”\nEm vingué al pensament aquest personatge quan contemplava fa pocs dies el cotxe que va caure dins el canal amb 5 jovenets dins. Cap d’ells es va fer res. Tots van poder sortir i salvar-se. Una mare me comentava: “Han tornat a nàixer”. És un bon moment per preguntar-li a Déu: Què ens vols ensenyar? Quin camí ens vols mostrar? I també, per dir-li de tot cor: GRÀCIES!\n1.- Dimecres de Cendra. Un bon grup de feligresos ens vàrem trobar el passat 1 de març, dimecres de Cendra, per començar la Quaresma. El temps de preparació per a la Pasqua mitjançant la pregària, el dejuni i l’almoina.\n2.- Canvi d’hora. Va tenir lloc la nit del 25 al 26 de març. Però això no ha afectat els nostres horaris que segueixen igual fins el proper mes de maig que només canviarà l’hora de la Missa dels dissabtes.\n3.- Es retiren els diorames d’aquest Nadal. El passat Diumenge 12 de març, i uns dies abans, es van desmuntar i retirar els diorames que des de l’associació de pessebristes de Tarragona ens van deixar per aquest Nadal. Germán Machí, Omar Machí, Oriol Balagué, Albert March, Adrià Machí, Tòfol Daudén, Javier Aragonés i el mossèn van realitzar els treballs. Moltes gràcies!\n4.- Enterrament. El passat 23 de març portaven des de Ginebra (Suïssa) les cendres de la sra. Pilar Sol Algueró de 97 anys, vídua de Quico Prades Roda i mare de Pilar i d’Àngels. Després de la Missa funeral la van portar a enterrar al cementiri de Tortosa. El nostre condol a la família.\n5.-Excursió a la Passió d’Ulldecona. Diumenge 19 de març un grup de 10 persones, gràcies a la mediació de Rosanna Fatsini Bonilla, directora dels Serveis Territorials de Treball, Afers Socials i Famílies a les Terres de l'Ebre de la Generalitat, van poder assistir i gaudir de la representació de la Passió a Ulldecona.\n6.- Donatius. Per a la parròquia, durant aquest mes de març, hem rebut dos donatius de 50€ i un de 30€. Moltes gràcies a tots.\n7.- Donatius per lo Campanar. Per al nostre full hem rebut aquest mes de març un donatiu de 30€. Moltíssimes gràcies!\n8.- Col·lecta per al Seminari. A les misses del cap de setmana de Sant Josep, 19 de març, vàrem fer la pregària per les vocacions sacerdotals i també la col·lecta a favor del Seminari diocesà. Vàrem recollir 168,04€. Moltes gràcies!\n9.- Carnaval. Com ja és tradició, la nostra escola va organitzar, amb l’ajuda de l’AMPA, la festa de Carnaval per a tots els alumnes, la comunitat educativa i totes les famílies. Va ser el 23 de febrer. També l’associació de joves va organitzar-lo per a tot el poble el 4 de març.\n10.- Dia de les llengües i la poesia A la biblioteca pública del nostre poble el nostre escriptor Emigdi Subirats va organitzar el 17 de març la jornada de les llengües i de la poesia. Amb intervencions de Manel Ollé, Fernanda García-Amorena i Montse Castellà. La presència de la poetessa Zoraida Burgos i una vintena de persones van donar caliu a un acte cultural i molt interessant.\n11.- Nou quadre. El pintor Joan Rebull, que va fer el quadre del Sant Sopar, n’està preparant un altre de les mateixes dimensions sobre el lavatori dels peus. Anirà col·locat a la part esquerra mirant l’Altar Major. L’inaugurarem, si Déu vol, el proper 24 de juny, festa de la parròquia. Qui vulgui col·laborar pot aportar els seu donatiu. Gràcies!\n12.- Sant Josep. Com va caure en Diumenge de Quaresma no es va poder celebrar litúrgicament el dia que li corresponia. Ho férem el dilluns següent, a la Missa de 9h.\n13.- Recordant... Ja saben que per al cristià li és vital la pregària i la participació en l’Eucaristia. Cada dia la celebrem a les 9 del matí, excepte dimarts que és a les 18h. El Diumenge és a les 11h i els dissabtes, fins el mes de maig, a les 18,30h. Tot es pot seguir per Ràdio Soldevila, FM 97.3.\n14.- Aniversari del Temple parroquial. Aquest any, el 18 de març, ha estat el 33è aniversari de la consagració del Temple! Quasi ni ho recordem després de les grans festes que vam celebrar el 25è aniversari. Però és una data sempre important per recordar.\n15.- Del futbol infantil, per Raül Prats. Resultats d’aquest mes de març: Aleví A: UEC 3-4 Tortosa, Ametlla 5-6 UEC, UEC 10 -1 Roquetenc, UEC 10 – Rapitenca. Benjamí: UEC 8-4 Bitem, Ebre Tortosa 3-3 UEC, Jesús i Maria 5-2 UEC, Bítem 5-1 UEC. Aleví B: UEC 0-5 Rapitenca, UEC 0-6 Gandesa, Ebre Escola 10-3 UEC, Roquetenc 5-2 UEC.\n16.- Visita de metge (VIII). Per Núria Mulet. Trastorns mentals. Els trastorns mentals com per exemple l’ansietat i la depressió són un problema altament freqüent dins de la nostra societat, i el ritme de vida actual i la profunda crisis que ha tocat viure han ajudat a que la seva incidència augmenti. No obstant, en algunes ocasions aquests trastorns no són reconeguts per la població com a problemes de salut malgrat ho són (com poden ser els problemes de cor i pulmons), sinó com a “estats d’ànim”, i fins i tot en ocasions pot haver certa reticència quan s’ha de plantejar la consulta a psiquiatria, l’especialitat mèdica que tracta aquest tipus d’afeccions. És cert que tothom passa per millors i pitjors moments, però cal reconèixer quin són els símptomes de l’ansietat i la depressió per tal de tractar-los de forma adequada amb psicoteràpia i/o tractament mèdic. La falta de ganes per fer les activitats que fèiem normalment, o la incapacitat per disfrutar-les, la tendència al plor fàcil, la tristesa profunda que pot condicionar un cansament important, entre d’altres, són símptomes de depressió. D’altra banda, l’ansietat, que pot coexistir amb la depressió, se sol manifestar per sensació recurrent de “nerviosisme”, insomni, pèrdua de gana o ganes de menjar compulsivament, i en ocasions apareixen atacs d’ansietat (percepció de palpitacions, nàusees, falta d’aire, opressió al pit, sensació de mort imminent...). I el que és més important, malgrat són símptomes que quan es pateixen sembla que mai hagin de millorar, amb un bon tractament, tot és possible!\n1.- Horaris de Setmana Santa. Diumenge, 9 d’abril. A les 11h Missa de Rams. Dimarts, 11 d’abril, a les 18h. Missa i en acabar Confessions. Dijous sant, 13 d’abril, Missa del Sopar del Senyor a les 19h. Hora Santa a les 22h. Divendres sant, 14 d’abril. Viacrucis a les 10,30h. Celebració de la Passió a les 18h. Processó del Sant Enterrament a les 22h. Dissabte sant, 15 d’abril. Vetlla Pasqual a les 22h. Diumenge de Pasqua de Resurrecció, 16 d’abril. Missa a les 11h.\n2.- Jornada del Totxo. El 23 d’abril. Dedicada a Mans Unides, Campanya contra la fam. Esperem la col·laboració de tots. Cocs, pastes, begudes, coses per vendre... Horari: a les 16h comença la jornada. 16,15h Campionat de futbol3. 18h Conferència a càrrec de Núria Mulet, la nostra col·laboradora: “La prevenció del càncer de colon”. A les 18,30h. Concert del quartet de corda. A les 19h. Sorteig de regals i fi de festa.\n3.- Preparació Jornada del Totxo. Dijous 20, a les 22h ens trobarem a la parròquia els col·laboradors. ¡Quedeu tots convocats!\n4.- Colònies d’estiu. Perquè us ho anoteu a l’agenda. Seran del 12 al 16 de juliol.\n6.- Unció de malalts. En la Pasqua donem el sagrament de la Unció de malalts comunitàriament. Cal preparar-se pregant, confessant-se i una bona disposició del cor. La poden rebre els qui estiguin malalts o per l’edat necessitin l’ajuda de Jesús. La celebrarem a la Parròquia els dies 6 i 7 de maig. El mossèn, quan passi per les cases, la donarà als qui no poden sortir.


Twitter prohibirà la publicació d'anuncis polítics a partir del 22 de novembre - À Punt\nTwitter prohibirà la publicació d'anuncis polítics a partir del 22 de novembre\nHi haurà algunes excepcions, com ara els anuncis per a fomentar el registre de votants.\n31 d'octubre 2019 - 11:50\nEl fundador i director executiu de Twitter, Jack Dorsey, ha anunciat que l'empresa ha decidit acabar amb la publicació de "propaganda política pagada" en la xarxa social a nivell global. La mesura entrarà en vigor a partir del 22 de novembre i, per tant, no afectarà les eleccions generals que se celebren a Espanya el dia 10.\n"Creiem que l'abast del missatge polític ha de guanyar-se, no comprar-se", ha explicat Dorsey en un fil de Twitter. "Un missatge polític guanya difusió quan la gent decideix seguir un compte o retuitejar", ha dit. "Pagar per l'abast força que missatges altament optimitzats arriben a la gent", ha argumentat.\n"Influir en vots que afecten la vida de milions de persones"\nSegons el fundador de Twitter "si bé la publicitat en Internet és increïblement poderosa i molt efectiva per a anunciants comercials, aquest poder suposa riscos significatius per a la política, en què pot ser usada per a influir en vots que afecten la vida de milions de persones".\n"No és creïble que diguem: ‘Estem treballant dur per a evitar que la gent jugue amb els nostres sistemes per a publicar informació enganyosa, però si algú ens paga per a dirigir-se a una persona i forçar que veja la seua propaganda, poden dir el que vulguen’", ha ressaltat.\nPer aquestes raons, Twitter permet la publicitat política que facen partits i canditats però sense possibilitat d'augmentar l'abast a través de publicitat pagada.\nQui no s'ha pronunciat sobre aquest tema és Facebook, la xarxa social que actualment permet millor segmentació i, per tant, ho posa més fàcil per a encertar amb el missatge polític.\nLa política definitiva de Twitter sobre la publicitat política serà publicada el 15 de novembre, incloses algunes excepcions, com ara els anuncis per a fomentar el registre de votants.


Amunt, avant i visca el Sallent!!\nPublished on 4 Desembre, 2012 4 Desembre, 2012 per cesallent\nAmb poques ganes i tard publiquem la crònica del partit de diumenge passat, caldrà aixecar el cap aviat i tirar això endavant, potencial ens en sobra, la joventut de la plantilla i les baixes les estem pagant amb escreix, però ens en sortirem.\nCrònica Bagesfutbol.net. Foto: Regió 7\nQuarta ensopegada consecutiva d’un Sallent que no aixeca cap i que s’enfonsa a la penúltima posició després de perdre per 0 gols a 5 en el derbi intercomarcal contra el Gironella, que fa que els berguedans superin als bagencs a la classificació.\nNo va tenir res a fer l’equip local en un partit de màximes urgències per als dos conjunts per sortir de les places de descens a Tercera Catalana. Va començar fort el Gironella i ja va avisar al Sallent enviant un xut al pal. Al minut 23, els visitants s’avançaven al marcador en aprofitar Rafa, amb un xut des de la frontal de l’àrea, un rebuig de Romero en el llançament d’un córner. 7 minuts més tard arribaria la jugada clau del partit en la qual Isaac va cometre un clar penal, veient la segona groga que significaria l’expulsió del central sallentí, que el capità del Gironella, Guifré, no va fallar. Amb un home menys el Sallent només podia intentar aturar el joc ofensiu del Gironella. A cinc minuts de la represa, Moi Nogareda, sentenciava el partit amb un 0-3 amb el qual s’arribaria a la mitja part.\nA la segona part, no hi va haver canvis en el joc, i el Gironella va dominar al Sallent que en cap moment va poder res. Al minut 54 Moi Nogareda establia el 0-4. A partir d’aquí el partit va baixar de ritme,on el Gironella dominava el partit i el Sallent intentava no encaixa cap gol més. En aquest període va arribar l’únic xut a porta del sallentins obra de Cabra amb un xut llunyà. A deu minuts del final Moi Nogareda establia el 0-5 definitiu amb el qual es tancaria la golejada al Sallent.\nLa propera jornada, que es disputarà en quinze dies, ja que hi ha descans, desplaçarà als homes de José Luis Ruiz al camp de l’Olímpic la Garriga.\nAnterior Evasió o Victòria!\nSegüent Tot a punt per rebre el Sabadell en el Trofeu del Centenari!


Quines son les activitats per aquest dissabte a Rubí? | RubiTV.cat\nQuines son les activitats per aquest dissabte a Rubí?\nSegon dia del Festival Infest a la plaça del Celler\nper Redacció, 13 de juliol de 2019 a les 10:00 |\nA partir de les 10.30h es podrà passejar per La Trocalleria, el punt d'intercanvi d'objectes de segona mà, aquest dissabte a la plaça del Mercat.\nA les 11h s'iniciarà el ral·li de regularitat de cotxes clàssics de Sant Cristòfor, que prendran la sortida des de la Rambla del Ferrocarril. Hi participaran 35 vehicles que realitzaran un recorregut de 400km.\nA les 11.30h continua la programació de l'Infest, amb el passi de la pel·lícula infantil Coco, que anirà seguit d'un taller a càrrec de personal de la Funerària de Terrassa. L'Infest tornarà a arrencar la seva programació de xerrades, actuacions, concerts i curts a les 18h a la placeta del Celler.\nPots consultar tots els curts que es veuran a l'Infest en aquest enllaç (el darrer d'ahir divendres va ser Cerdita).\nAl final de la sessió, el públic podrà votar tots els curts i, el que obtingui més puntuació s'endurà el Premi del públic RubiTV.cat, dotat amb 250€. El guanyador d'aquest premi s'anunciarà en exclusiva a RubiTV.cat el proper dilluns, un cop l'organització hagi acabat el recompte de vots.\nCultura i mitjans, cap de setmana, Infest, Teatre, Cinema a la fresca