Jordi Gras: “El fisioterapeuta és una de les primeres opcions en qualsevol problema que pateixi l'esportista” | Col·legi de Fisioterapeutes de Catalunya\nJordi Gras: “El fisioterapeuta és una de les primeres opcions en qualsevol problema que pateixi l'esportista”\nTenim un fisioterapeuta als Jocs del Mediterrani. Concretament forma part del Comitè Director dels divuitens Jocs del Mediterrani, que arrenquen el proper 22 de juny a Tarragona. És el col·legiat Jordi Gras (1966) i, entre altres coses, coordina l'atenció als esportistes a nivell de Fisioteràpia. Gras és fisioterapeuta amb un postgrau en esport i treballa a l'Institut Català de la Salut des de 1995, on ara és Coordinador Assistencial del Baix Camp. L’hem entrevistat perquè ens fes cinc cèntims de la seva experiència en aquesta competició esportiva internacional.\n-Què aporta el fet de ser fisioterapeuta en la teva tasca, als Jocs?\nBé, un canvi de rols respecte a altres àmbits de la sanitat. Al món de l'esport el fisioterapeuta és considerat com una de les primeres opcions davant de qualsevol problema que pugui patir l'esportista. Cosa que ha sorprès a altres professionals sanitaris, acostumats a tenir-nos com a una opció secundària.\n-Com definiries els Jocs del Mediterrani?\nBé, diria que són com els Jocs Olímpics, però en petit. És la mateixa idea, amb múltiples esports disputant-se a l'hora... però on només participarien els estats de l'arc mediterrani.\n-Et consta si hi haurà més presència de fisioterapeutes, d’una manera o altra, als Jocs?\nDe fet, aquesta és la meva tasca: hi haurà fisioterapeutes a la majoria de les seus per fer una primera atenció, a la Policlínica situada a la Vila Mediterrània i al CAR Salou, degudament actualitzat per a l'ocasió. Val a dir, que aquests fisioterapeutes són voluntaris i mai podrem agrair-los prou la seva aportació desinteressada: en total en tenim uns 53.\n-La cosa arrenca el 22 de juny... Molts nervis? Tot a punt?\nMolts! La setmana prèvia ja arriben esportistes i ha d'estar tot en marxa. És una gran responsabilitat i la sensació és que falten mil detalls per tenir-ho tot lligat i que ja ho tenim a sobre... Però ens en sortirem!


Per Sant Joan, el Sagrat Cor - Parròquia de Calella\nby Rosa/Cinto · 23 juny, 2022\nCada any, el segon divendres posterior a la Solemnitat de la Pentecosta, l’Església celebra la Solemnitat del Sagrat Cor de Jesús. Enguany coincideix amb la Festivitat del Naixement de Sant Joan Baptista, que celebrarem únicament aquest vespre, 23 de juny a les 20h, deixant per demà 24 la Solemnitat del Sagrat Cor de Jesús.\nEn aquesta festa contemplem l’apassionat amor que Déu té per cadascun de nosaltres, a través del seu Fill, home entre nosaltres. El cor és allò més valuós que tenim, bé ens diu: “On teniu el tresor, hi tindreu el cor” Lluc 12,34\nEn el context bíblic, la categoria de cor és utilitzada també per referir-se a l’àmbit de la consciència, ja que és allà on es duen a terme les decisions, els sentiments i les actituds, que son conreades en aquest lloc que indica la interioritat de la persona, que és alhora el misteri de la intimitat i la interioritat del nostre Redemptor.\nI com és aquest cor de Jesús? Diu a Mt 11, 29: “…feu-vos deixebles meus, que sóc benèvol i humil de cor, i trobareu el repòs…” tot convidant-nos a imitar aquests trets més rellevants del seu cor.\nPerò també del seu cor traspassat en el moment de la donació de la seva vida en la creu, del que surt aigua i sang, sorgeixen dos dels més respectats i benvinguts Sagraments pels quals tots els cristians volem passar al menys una vegada en la vida: el Baptisme i l’Eucaristia.\nTinguem una mica més present aquest cor blanc i roig, benèvol i humil, i tractem d’imitar-lo si la seva bondat i ferma tendresa ressonen en el nostre.


«Vull que tornin els derbis amb el Mallorca»\n12 juny 2021 14:20\nMatthias Kühn, vicepresident de l'Atlètic Balears, parla per a «DdB» sobre la seva intenció d'«internacionalitzar» el club blanc-i-blau\nGONZALO NADAL | 25 gener 2006\nFa quatre mesos revolucionà el món del futbol illenc en fer-se públic que entrava a formar part de la junta directiva de l'Atlètic Balears, com a vicepresident i mà dreta de Damià Estelrich, encapçalant un ambiciós projecte social i esportiu que pretén tornar l'històric club al lloc que li correspon. Matthias Kühn, per la seva qualitat de «gegant immobiliari» de Balears, coneix de sobres la idiosincràsia d'una societat que demana canvis a l'hora d'afrontar amb perpectives innovadores nous projectes. Citat al Poble Espanyol, aquest «mallorquí d'Hamburg» arriba impecablement vestit i mostrant una amabilitat i predisposició no presuposada. Una hora d'interessant conversació en què es parlà, sobretot, de Mallorca. I de futbol.\n-Per què sou, de cop, al futbol?\n-M'agrada el futbol, Mallorca i la seva gent, i sempre he volgut fer qualque cosa que em permeti tornar a l'illa part del que m'ha donat a mi. El futbol pot ser un mitjà perfecte per integrar la gent, una via de comunicació social i un espai on es poden moure molts sentiments positius.\n-I per què l'Atlètic?\n-Visc a Mallorca des de fa 20 anys i conec molts mallorquins de tota la vida que em parlaven del que fou l'Atlètic Balears fa temps. Vaig veure de seguida unes possibilitats increïbles per a un club que al juny passà per la crisi més important de la seva història. Vaig parlar amb el president, cregué en el meu projecte social i des d'octubre estic ficat en un dels projectes més bonics i romàntics de la meva vida.\n-Voleu dir que el vostre paper al club és, únicament, social...\n-Sí, i ho és molt. Precissament el que vull és recuperar la massa social que durant anys ha estat amagada, no morta, pels dolents resultats esportius. Per la meva feina que tothom conec pot ajudar institucionalment i econòmica el club i dur a terme una funció de promoció que serà el més important que aportarà Matthias Kuhn.\n-Coneixeu la història de l'Atlètic?\n-Sí, i és per això que un club com aquest no pot ser a categories regionals. Vull que es torni a veure un derbi Atlètic-Mallorca. Hi ha ganes, gent, esperit i un projecte a mig termini per aconseguir-ho. Però el primer de tot és ascendir.\n-L'ascens sembla fàcil, sou líders...\n-Malgrat comptar amb un equip jove tot el cos tècnic està desenvolupant una excel·lent feina i si Déu vol l'any que ve serem a Tercera. I a partir de la temporada que ve es veuran els primers grans canvis.\n-Com la nova gespa artificial?, o alguna cosa més...\n-A partir de juny, quan acabi la temporada, es plantarà la nova gespa, es reformarà l'Estadi Balear, començarem una campanya forta de màrqueting, crearem una escola de futbol, millorarem les instal·lacions del club...que es modernitzarà i creixerà, fins on? no ho sé, però les possibilitats són màximes.\n-Com l'ha rebut la gent «balearica»?\n-La seva resposta ha estat meravellosa i és un dels aspectes que m'ha donat ànims per continuar amb aquest projecte. L'altre dia a l'estadi un aficionat de 90 anys em va dir que en feia sis que no anava a veure el seu equip del cor. Em va saludar i donar les gràcies perquè molts veuen en mi un raig d'esperança.\n-Voleu «internacionalitzar» el club?\n-És clar! vivim a Mallorca, un 25% de la població és estrangera. Per què no tenir un club històric que estigui format per mallorquins, alemanys, anglesos, andalusos, argentins... el món està canviant. No importa d'on siguis, només volem al club gent que visqui i estimi Mallorca...és una qüestió d'integració, de modernitat i sobretot, d'aprofitar-se dels recursos d'un lloc que rep visitants d'arreu del món. I a tothom li agrada el futbol!!.\n-Diuen que preveis construir oficines a l'Estadi Balear\n-No. En uns mesos començarem a reformar l'estadi, però només per incrementar el patrimoni propi del club. Condicionarem uns locals nous per una cafeteria, una botiga de productes de l'equip, etc.\n-Què prometeu a l'aficionat?\n-Al futbol no es poden prometre resultats esportius perquè no deixa de ser un joc, però puc garantir feina i seriositat. I mentre senti que la gent està amb mi seré amb aquest projecte de fer gran l'Atlètic.


Miquel Puig, número tres d'Ernest Maragall a la llista d'ERC | betevé\nHa ocupat diversos càrrecs públics i privats i des del 2015 és regidor a l'Ajuntament de Falset\nMarc Garcia | dilluns, 25 de març del 2019, a les 18.55\nL’economista Miquel Puig serà el número tres a la llista d’ERC a les eleccions municipals del 26 de maig. El candidat, Ernest Maragall, proposarà el seu nom en el congrés que ERC de Barcelona farà aquest dissabte, en què s’aprovarà la llista electoral. Miquel Puig ha ocupat diversos càrrecs públics, com el de director general de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals (2000-2002), i també privats, com el de director general d’Abertis Airports (2004-2007).\nMiquel Puig va aparèixer a finals de gener en un acte d’una plataforma de suport a Maragall en què el candidat va anunciar que la meitat de la llista d’ERC serà amb persones independents. “La nostra candidatura, a més de tenir la marca d’ERC, serà potent i diversa, amb homes i dones de professionalitat reconeguda”, ha dit Maragall aquest dilluns en una conferència al fòrum Barcelona Tribuna.\nRegidor d’Hisenda a Falset\nLa incorporació de Miquel Puig a la llista d’Ernest Maragall se suma a la de l’exdiputada dels comuns Elisenda Alamany, que n’ocuparà el número dos després de l’acord entre ERC i Nova. Des del 2015, Puig és regidor d’Hisenda a Falset (el Priorat), on governa la candidatura Independents per Falset. A les eleccions generals del 2015 va ser el número cinc a la llista per Barcelona de Democràcia i Llibertat (CDC, Demòcrates i Reagrupament).\nCandidats a les eleccions municipals del 2019 a Barcelona\nPel que fa als regidors actuals d’ERC, després de la retirada de Trini Capdevila, s’espera que en els primers llocs de la llista d’Ernest Maragall hi figurin també Montse Benedí, Jordi Coronas i Gemma Sendra.


Govern convoca el consell econòmic i social per avaluar un increment generalitzat de salaris - Altaveu el diari digital d'Andorra\nGovern convoca el consell econòmic i social per avaluar un increment generalitzat de salaris\nLa reunió, que tindrà lloc dimarts, servirà per presentar el paquet de mesures que l’executiu vol impulsar per pal·liar els efectes de la guerra a Ucraïna, entre les quals augments dels sous per sota els 24.000 euros anuals\n22/04/2022 (13:08 CET)\nEl Govern vol posar fil a l’agulla amb celeritat al treball amb agents econòmics i socials per definir el paquet de mesures que ha de servir per afrontar les dificultats econòmiques provocades per la postpandèmia i l’esclat de la guerra a Ucraïna. Dimarts vinent, ja s’ha convocat la reunió del consell econòmic i social que ha de servir per presentar la proposta, entre les quals un nou increment del salari mínim i, també, d’aquells inferiors a 24.000 euros anuals. I, més enllà d’això, valorar la idea d’un “pacte de rendes” elevada per la Confederació Empresarial.\nLa trobada entre Govern, agents econòmics i socials ja té data. Les diferents entitats participants ja han rebut la convocatòria per a la reunió. Tindrà lloc dimarts a la tarda i sobre la taula es posaran temes importants. En especial, les conseqüències de la confluència de factors que estan posant en dificultats empreses i famílies: la inflació desbocada, el cost de l’energia i l’electricitat o l’impacte de l’esclat el conflicte bèl·lic a Ucraïna.\nL’executiu vol presentar el paquet de mesures que s’està treballant per amortir el cop que aquesta tempesta perfecta està suposant pel país. Al Consell va anunciar aquesta intenció, sense revelar gaires detalls. Sí que va apuntar que el plantejament és impulsar un nou increment salarial. I obrint-lo no només al sou mínim, sinó també a aquelles remuneracions inferiors als 24.000 euros anuals. Això sí, advertint que la línia vermella serà el risc que es puguin produir acomiadaments i destrucció de llocs de treball.\nEvidentment, aquest punt serà un dels que s’haurà d’abordar a la reunió. Al davant, una patronal que ja va fer una proposta d’un “pacte de rendes” que permeti evitar una “espiral inflacionista”. La idea és que l’actual augment de costos es traslladi de forma transversal. Per posar un exemple. Que sí que es puguin els salaris, però no tot l’IPC a canvi d’un compromís dels diferents sectors per mantenir també increments moderats de lloguers, carburants o energia.\nDes de la CEA, el seu gerent, Iago Andreu, ha rebut amb visió positiva l’anunci d’Espot. “D’alguna manera, ja vam demanar que hi havia d’haver aquesta sèrie d’acords transversals i que es fes en el marc del consell econòmic i social”, ha recordat. I, per tant, consideren “positiu” que es vulgui tractar.


Ca nArimon celebra els 10 anys amb un munt dactivitats - Mollet a mà\nCa nArimon celebra els 10 anys amb un munt dactivitats\nDissabte es va dur a terme una acte de reconeixement als socis\nDimecres, 27 d'octubre de 2010 | 02:00h\nAmb 6.500 abonats, Ca N'arimon s'ha convertit en el l'equipament esportiu i de salut de referència a la ciutat. L'alcalde de Mollet, Josep Monràs, va recordar els inicis del centre: "És un projecte que es treballava des del 1991. Va costar molt tirant endavant, però l'esforç ha merescut la pena i ha complert els objectius amb escreix. Molts ciutadans el tenen com una segona casa i venen molt sovint a fer activitat física o a practicar esports". El passat cap de setmana, es van iniciar els actes de commemoració del desè aniversari, que s'allargaran durant tot l'any.\nEl primer va ser un reconeixement als prop de 450 socis que estan abonats des del primer dia. Un mèrit que els converteix en socis d'honor. El director de Ca N'arimon, Marc Torras, va assegurar que "estem molt contents per la celebració. Ha estat un èxit. Ens agradaria satisfer a tothom, però és pràcticament impossible. És un centre molt gran i vulguis o no, sempre marxa gent. Amb tot, esperem poder arribar als 7.000 abonats en pocs mesos". Diumenge va tindre lloc una jornada de portes obertes. Una oportunitat de la ciutadania per conèixer les remodelades instal·lacions i la nova imatge de l'equipament. Al llarg de diumenge, també es va celebrar el primer itinerari de la temporada: una caminada per Gallecs. A més, hi ha haver un aguagym popular, una masterclass d'activitats dirigides i un triangular de futbol sala. I, com en tot aniversari, tampoc va faltar el tradicional pastís de celebració.


La ciutat no dormia, o no volia dormir | Barcelona Metròpolis | Ayuntamiento de Barcelona\nLa ciutat no dormia, o no volia dormir\nCuando la riqueza se codeaba con el hambre. (Vida nocturna de la Barcelona de posguerra, 1939-1952), Paco Villar.\nLes llums i ombres dels anys quaranta i cinquanta a Barcelona, recollides al darrer llibre de Paco Villar. Des de Los Caracoles a Escudellers fins a La Puñalada i la Parrilla del Ritz; de Madame Petit a La Casita Blanca. La postguerra del racionament i també de la burgesia que quan sopa no s’està de res, de l’estraperlo, del món de la rauxa dels rics, amb la seva meravella i la seva depravació...\nD’aquesta vida insomne, i sobretot dels seus baixos fons, n’ha estat i n’és excel·lent cronista, espeleòleg i arqueòleg Paco Villar (Barcelona, 1961). Deixeble de Josep María Huertas (1939-2013) i de Lluís Permanyer, l’any 1996 va publicar un sorprenent volum titulat Historia y leyenda del Barrio Chino. No hi havia hagut un llibre com aquell (amb fotografies magnífiques) ni un testimoni com el seu des dels temps en què el periodista Francisco Madrid (1900-1952) va anar a passar la nit a una d’aquelles esgarrifoses cases de dormir del carrer Arc de Teatre i va viure obsessionat amb les xinxes durant dies.\nLes seves obres posteriors —La criolla, Banys de Mar, Los cafés de Barcelona— estan a l’alçada de l’opinió de Lluís Permanyer: “Paco Villar és el millor. Investiga i estudia a fons. Tots els seus llibres són excel·lents”.\nAmb aquest volum generós i sorprenent, tant en text com en imatges, torna a rodar per uns carrers que —al meu parer, i alguna cosa semblant li deu passar a Permanyer— en tancar els ulls es poden veure tal com eren als anys vint, trenta, quaranta... Des del temible carrer del Cid fins a Conde del Asalto i Escudellers, quan els Bofarull van inaugurar Los Caracoles.\nEl 1939, el gran bordell (un edifici sencer) de Madame Petit, del carrer Arc de Teatre, està ple de soldats. Poc abans d’entrar les tropes franquistes, l’autoritat militar ordena que s’obrin les cases de prostitució. Sí, és la postguerra de l’etern racionament, de la fam, del fred; de centenars i centenars de persones sense sostre, de famílies amuntegades en tuguris. En aquesta ciutat —el món de Francisco González Ledesma— hi ha mercats al carrer on hom s’hi ven fins la mare, però també cartells al Paral·lel que anuncien La Bella Dorita, la Mae West de la nostra ciutat. Barcelona vol ser feliç i la llista de noms és infinita: Totó, Carmen de Lirio, Maty Mont (de cos espectacular i amb una exigua vestimenta que va ser condemnada per les autoritats). El llibre recupera tot aquell glamur a la força, i la ploma de Sebastià Gasch descriu en detall actuacions, talents i actituds davant el públic. I aquesta capacitat de certs artistes de fregar allò que és prohibit, d’insinuar i burlar-se —o, com a mínim, intentar-ho— de la fèrria censura que alça les celles en sentir la paraula “cigala”.\nAmb aquest sorprenent volum, Paco Villar torna a rodar per uns carrers que, en tancar els ulls, es poden veure tal com eren als anys vint, trenta, quaranta...\nCap amunt a la ciutat\nAquest cop, Villar va carrer amunt. I de totes dues bandes de l’Eixample arriben les llums i les ombres dels anys quaranta i fins els cinquanta. Entre els qui es van quedar sense res i els qui van tornar de fora fins i tot amb caviar. Passem per La Puñalada, a la Parrilla del Ritz, i descobrim la meravellosa història de Bernard Hilda, un músic que aconsegueix fugir dels nazis i acaba regnant amb la seva orquestra als millors llocs de la ciutat. Per La Casita Blanca, que ofereix confort i estones agradables, i per l’encant de la preciosa plaça Calvo Sotelo i les seves dames que prenen l’aperitiu en una terrassa. Pel Windsor Palace i el California i per la Rosaleda. La gent baixa dels seus fabulosos cotxes i els esperen els cambrers que els acompanyen a bells jardins, un d’ells dissenyat per Adolf Florensa. La burgesia que quan sopa no s’està de res, de l’estraperlo, de les elevades tarifes per a artistes internacionals. El món de la rauxa dels rics, amb la seva meravella i la seva depravació.\nI treuen el cap històries d’espionatge que esperen autor: un gran burgès de la Diagonal fa festes grandioses amb la flor i nata de la ciutat, però ningú sap que és membre de la resistència francesa. A la Rosaleda, José Luis de Villalonga, Ignacio Agustí i d’altres personatges notables són testimoni —i prenen nota— d’aquelles taules on sopaven autoritats del règim, però també on un amic dels aliats era capaç de tocar acords de la banda sonora de Casablanca.\nNo podem viatjar a aquell temps, però allà on hi va haver un periodista culte assegut en una taula, i on hi va haver un Sempronio admirat de les cames de la Mistingett, avui hi ha un llibre possible. I un de tan bo com aquest, amb la banda sonora de Joséphine Baker i Antonio Machín, de Charles Trenet i Maurice Chevalier. O amb Eva Perón homenatjada per Bernard Hilda amb acords de La Cumparsita.\nQuin món, aquell.\nAjuntament de Barcelona, 355 pàgines


Llançà engega la màquina per a una nova biblioteca - Diari de Girona\nLlançà engega la màquina per a una nova biblioteca\nL'Ajuntament preveu entregar al juliol el projecte executiu\ncarme vila 22.01.2018 | 09:36\nL'Ajuntament de Llançà projecta la construcció d'una nova biblioteca, una inversió que des de fa anys s'espera. Ja es disposa de les imatges de com serà el nou equipament, que es preveu que sigui un edifici ampli amb jardins exteriors.\nS'ha entregat el projecte bàsic a la Generalitat que és qui hauria d'assumir l'obra. La construcció s´espera que es pugui portar a terme l'any vinent.\nEls serveis tècnics municipals han estat treballant en com serà el nou edifici. Estarà situat entre l´avinguda Europa i la Casa de Cultura. Tindrà una superfície d´uns mil metres quadrats i comptarà amb una àmplia zona enjardinada a l'exterior.\nEls tècnics estan treballant en el detalls per tal de poder entregar el projecte executiu, segons informa l'Ajuntament, el juliol d'aquest any. Aquí es detallarà el cost que es creu que rondarà els 800.000 euros.\nLa biblioteca de Llançà, oberta a la Casa de Cultura el 2001, va ser un gran èxit des de la seva obertura, amb molta utilització. Té només cent metres quadrats i és insuficient per a les necessitats del municipi.\nDes de fa anys es planteja la necessitat d´ampliar-la però la crisi va aturar aquesta possibilitat que es preveia per al 2007.


Resolt el problema de clavegueram que provocava al ploure un gran toll d'aigua a l'entrada del Rei en Jaume - elseisdoble.com\nResolt el problema de clavegueram que provocava al ploure un gran toll d'aigua a l'entrada del Rei en Jaume\nAigües de València s'ha fet càrrec de les obres\nAl llarg d'anys ha estat sense resoldre's un problema en el clavegueram de la part exterior de l’institut Rei En Jaume, la qual cosa provocava embassament d'aigua per la pluja. Els tolls dificultaven seriosament l'accés al centre educatiu.\nFernando Pascual, regidor de Gestió Urbanística, ha sigut qui ha sol•licitat a l'empresa la dita actuació, reclamada durant anys pels responsables del centre sense que se'ls donara una eixida. "Alertats per esta problemàtica no podíem deixar passar més temps sense resoldre esta contrarietat", segons el regidor de l'àrea.\nPer la seua banda, Pepe Grau, regidor d'Educació i Infància, a més de docent a l'IES de Secundària, agraïx la implicació, tant de l'Ajuntament, des de la Regidoria de Gestió.


Servei urgent Courier > Maresa Logística\nServei de missatgeria, lliurament urgent de qualitat\nEl Servei de Missatgeria que ofereix Maresa Logística consisteix en realitzar enviaments urgents acompanyats d’un conjunt de serveis únics. Estem parlant d’un servei logístic especialment dissenyat per a aquells paquets que no poden esperar. I en aquest cas, la velocitat s’acompanya d’altres característiques essencials per oferir un servei d’alta qualitat. Sí, també cuidem aquests detalls, ja que un enviament ràpid s’ha de fer en les millors condicions possibles.\nMàxima urgència, enviaments que no poden esperar\nImmediatesa, comoditat i llibertat\nLa immediatesa és la característica principal del Servei Courier, amb el qual podràs gaudir d’una recollida i un lliurament immediats. A més, un dels aspectes més destacats d’aquest enviament urgent és el procés “porta a porta” per a la total comoditat tant del remitent com del destinatari del paquet. Cap dels dos ha de desplaçar-se a un punt d’enviament o recollida per enviar o recollir l’article en qüestió. Tot això en el dia i l’hora que sigui necessari. Tu decideixes on i quan. Només has de contactar amb Maresa Logística i sol·licitar el Servei Courier.\nUna flota de vehicles lleugers als teus peus\nCom ho fem? El secret és comptar amb els millors professionals conscients de la importància de la brevetat en els enviaments urgents. I, per descomptat, equipats amb vehicles lleugers exclusius per als lliuraments més urgents que necessiten mobilitat immediata. La prioritat del Servei Courier és que l’enviament es produeixi en el moment sol·licitat i tenint en compte l’excel·lència durant el procés.\nAvantatges del lliurament urgent de Maresa Logística\nSi necessites fer un enviament urgent, el Servei Courier és ideal per a tu, ja que inclou importants avantatges que no poden passar desapercebuts:\nPorta a porta. Els nostres professionals recullen el paquet exactament on ens indiquis i el lliuren també on ens diguis. Fins i tot realitzem enviaments urgents a Canàries, Balears i Melilla. El destinatari tampoc ha d'anar enlloc per recollir-lo. Així, el procés és més còmode i àgil per a tots dos.\nRecollida i lliurament immediats. Recollim el paquet quan arribi la sol·licitud del Servei Courier. El paquet comença el seu viatge fins al punt de lliurament immediatament, sense esperar en magatzems o altres punts intermedis. Oblida't d'esperes innecessàries\nServei disponible les 24 hores entre setmana. El servei Courier està disponible les 24 hores del dia, de dilluns a divendres. És a dir, pots fer recollides i lliuraments en qualsevol moment del dia que necessitis.\nLliurament urgent en 24 hores. Realitzem enviaments urgents en menys de 24 hores. A més, si el lliurament requereix la màxima urgència, podem agilitzar l'enviament, ens deixem la pell en aquells enviaments que realment no poden esperar.\nEl temps és or! Tria el Servei Courier ara i el teu paquet serà a la destinació immediatament.\nNecessites fer un enviament urgent?\nCONTACTA AMB NOSALTRES I CONTRACTA UN LLIURAMENT URGENT


Què és millor: una hipoteca fixa o una variable? | Consumer\nSegons el perfil del comprador d'habitatge, pot resultar més convenient decantar-se per la seguretat del tipus fix o pel baix preu de l'interès variable\nMolts potencials compradors d’habitatge es pregunten si, donat l’escenari actual- amb l’euríbor al -0,191 %-, els resultaria més convenient finançar l’adquisició de la seva nova llar amb una hipoteca a tipus fix o a interès variable. I és molt complicat respondre a aquesta qüestió, ja que, com es veu en aquest article, existeixen arguments molt sòlids per decantar-se tant per un producte com per l’altre: les variables són ara més barates, però les fixes són més estables i, a llarg termini, podrien ser més convenients.\nA favor i en contra de les hipoteques variables\nPer decidir si és millor una hipoteca fixa o una variable s’han de conèixer les característiques de cada producte i els seus avantatges i inconvenients.\nEn el cas dels préstecs amb un interès variable, el seu principal punt fort és que són més barats, ja que l’euríbor cotitza ara en mínims històrics. Cal recordar que el tipus aplicat sobre aquests productes es compon d’un diferencial (que rares vegades supera l’1,50 %) més el valor d’un índex de referència, que en general és l’euríbor.\nPer tant, si l’euríbor es mantingués en uns nivells semblats als actuals durant molt temps o pugés en els últims anys del termini, optar per una hipoteca variable sortiria més acompte . A més, aquests préstecs solen tenir unes comissions una mica més barates que els crèdits hipotecaris a tipus fix, sobretot les d’obertura.\nPerò les hipoteques variables compten amb un inconvenient: com el seu interès depèn en gran mesura d’un índex de referència, pot sofrir modificacions importants si aquest fluctua. En conseqüència, el preu de les mensualitats pot canviar molt d’un any per a un altre (o d’un semestre per a un altre, segons la periodicitat de la revisió), alguna cosa que no totes les butxaques poden suportar.\nLlums i ombres de les hipoteques fixes\nQuant a les hipoteques a tipus fix, el seu gran atractiu resideix en la seva estabilitat. El seu interès és un valor que no està referenciat a un índex canviant com l’euríbor, per la qual cosa la hipoteca fixa no sofreix modificacions a cap moment (tret que es toqui el contracte o deixin de reunir-se les condicions de vinculació) i, en conseqüència, el preu de les mensualitats és sempre el mateix.\nUn altre avantatge d’aquests productes és que el seu interès s’ha reduït notablement durant els últims anys, encara que encara és més alt que el de les variables (rares vegades baixa del 2 % a 20 anys). No obstant això, si l’euríbor experimentés un increment notable a mitjà o llarg termini, tenir contractada una hipoteca fixa podria sortir més barat i, a més, protegiria a l’hipotecat davant l’encariment de les quotes.\nPerò aquestes hipoteques tenen alguns inconvenients: el seu interès depèn molt del termini (com més llarg és, més alt és el tipus aplicat); les seves quotes són, en l’actualitat, més cares que les dels préstecs a tipus variable; i tenen més comissions. Per exemple, els crèdits a tipus fix poden incorporar la denominada compensació per risc de tipus d’interès, el cost del qual oscil·la entre el 0,5 % i el 5 % (no està regulat), i pot aplicar-se si es produeix una pèrdua financera en cas de subrogació o d’amortització anticipada.\nLa decisió final depèn del perfil de cada consumidor\nPer tot l’exposat, si es creu que l’euríbor no sofrirà grans variacions durant les properes dècades i la persona es veu capaç d’assumir una possible pujada de les quotes, contractar una hipoteca variable pot ser la millor opció.\nPer contra, si es valora més l’estabilitat i es considera que els índexs de referència podrien augmentar a curt o mig termini, potser serà millor decantar-se per una hipoteca a tipus fix.\nEn qualsevol dels dos casos, caldrà buscar una hipoteca que tingui bones condicions. Així, si es vol signar una hipoteca a tipus variable, és recomanable que el seu diferencial sigui el més baix possible i que no tingui un fix inicial elevat. I el mateix ocorre amb les hipoteques fixes: s’ha de donar amb un préstec que tingui un interès atractiu (entre l’1,5 % i el 3 %) i, sempre que es pugui, amb poques comissions i uns requisits de vinculació assumibles.


L'Oficina Local d'Habitatge està facultada per realitzar inspeccions i/o emetre informes tècnics sobre l'estat de conservació i manteniment dels habitatges o immobles ubicats dins el terme municipal de Vilanova i la Geltrú.\nAquests informes i inspeccions són realitzades pels tècnics municipals, prèvia sol·licitud del la persona titular del contracte de lloguer que resideix en l'immoble o de la persona que es veu afectada per una situació de risc o patologies en un habitatge, al·liena a la seva responsabilitat directa.\nL'Ajuntament recull la sol·licitud i el tècnic municipal es posa en contacte amb l'interessat/ada per concertar la visita.\nPosteriorment es notifica a l'interessat/ada l'informe corresponent i en cas que així ho determini el tècnic municipal, es dictarà ordre d'execució envers la propietat de l'habitatge o immoble per tal que prenguin les mesures oportunes per al seu arranjament.\nSi voleu més informació, podeu adreçar-vos al Servei d'Atenció Ciutadana d'Habitatge, Pl. de la Vila,8 o bé trucar al 93.816.90.31\nSol·licitud d'inspecció/informe tècnic municipal (llogater/a)\nInforme tècnic i/o inspecció sobre l'estat de conservació d'un habitatge o immoble (Sol·licitat per propietari/a)


La Generalitat de Catalunya, a través de l’INCASÒL, l’Ajuntament de Barcelona i l’Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB) renoven per onzè any consecutiu a Expo Real 2019 el seu compromís amb el projecte Barcelona Catalonia per donar suport a models de desenvolupament inclusius, sostenibles i cohesionadors. Expo Real és una de les principals fires immobiliàries del món, que se celebra a partir d'avui dilluns 7 fins al 9 d’octubre a Munic (Alemanya).\nEn l’edició d’enguany, Expo Real obre un nou saló, Nova, dedicat a la innovació aplicada al sector immobiliari. La fira de Munic s’uneix així al debat PropTech i com les empreses del sector utilitzen la tecnologia per refinar, millorar o reinventar els serveis que ofereixen. Catalunya també afronta reptes en aquest sentit i mostra d’això en són les iniciatives del govern català i de la ciutat de Barcelona amb els principals operadors de telecomunicacions per convertir Catalunya en un laboratori obert en connexió 5G.


Amb un lliri a la mà - Notícies Cultura - Notícies Cultura - e-notícies\nCultura · 12 d'Abril de 2021. 14:45h.\nAmb un lliri a la mà\nUn llibre equipara Puigdemont a "un venedor de lliris"\nL'editorial Pagès Editors acaba de publicar el llibre del periodista sabadellenc Víctor Colomer "Contes Tristos del Procés", guanyador del Premi de Narrativa de l'Ametlla de Mar 2020; que està format per tretze relats de política catalana i cada un d'ells està inspirat en un clàssic de la literatura universal. L'autor diu que "és una reflexió, més profunda del que aparenta, sobre allò que ha dut el moviment independentista a l'actual estat de tristesa crònica".\nColomer el defineix com "un llibre satíric sobre els protagonistes del procés" com els expresidents Carles Puigdemont i Quim Torra o l'exvicepresident Oriol Junqueras, entre d'altres. El llibre és "un retrat de tres sentiments congènits, viscerals i històrics: la catalanofòbia dels estaments castellans, la mesquinesa dels polítics catalans i la prudència del poble català".\nL'escriptor ens descobreix a un Carles Puigdemont protagonista d'un relat de Jorge Luis Borges: "un venedor de lliris a l'engròs, anomenat Carles Puigdemont, irromp en el famós relat de Jorge Luis Borges, El Otro, i té una amigable conversa amb el seu jo de trenta anys enrere". Un altre explica com "el rector de Santpedor, mossèn Oriol, intenta frenar un eixelebrat timbaler del Bruch, transformat en el timbaler de llauna de Günter Grass, perquè no lluiti contra els francesos".\nTambé trobem a Jordi Cuixart a La Taronja Mecànica d'Anthony Burgess perquè, segons ell, és l'escenari ideal per aplicar una teràpia de xoc al Jordi, un pres amb una distorsió cognitiva tan perillosa que no es penedeix d'haver amenaçat el jutge amb aquell ''ho tornarem a fer'". Altres protagonistes dels contes són l'expresident Quim Torra, que apareix com a Jesucrist en l'Evangeli Segons Sant Mateu, o un madrileny que es desperta convertit "en un català repugnant" a La Metamorfosi de Kafka.\nVíctor Colomer Miralbell (Barcelona, 1956) va ser periodista de Diari de Sabadell de 1980 a 2015. Durant trenta-tres anys ha entrevistat més de 7.000 persones en la secció Cara a Cara. S'especialitza en la cerca de referents sabadellencs al món i mundials a Sabadell en l'esperit de "glocalisme", que caracteritza tota la seva obra.\nAmb aquest esperit, l'any 2012 publica el llibre de fotomuntatges "Sabadell imaginari" i, el 2015, "El Llibre de les Meravelles", una ficció irònica en imatges sobre la triomfant Catalunya independent. Entre 2015 i 2020 publica calendaris de fotomuntatges de cinema clàssic de Madrid, Barcelona i Girona. El 2019 publica, només online, la biografia de l'exorcista Antonio Jiménez, "El Cazador de Espíritus".\nIndependentisme, Carles Puigdemont, Indepèndencia, Oriol Junqueras, Procés, Quim Torra\n"La Batalla de l'Ebre va ser la primera de la batalla de la II Guerra Mundial"\nL'últim crucificat pel procés


Altres estadístiques demogràfiques i socials - Generalitat Valenciana\nAltres estadístiques demogràfiques i socials\nCensos de població i vivendes. Resultats per a la Comunitat Valenciana 2011\nExplotació ampliada dels Censos de població i vivendes 2011 amb resultats per als municipis i comarques de la Comunitat Valenciana referida a població, coneixement del valencià, llars, nuclis, vivendes, edificis i establiments col·lectius.\nDisponible en el Banc de Dades Territorial tema "Demografia i Població"\nCens de població i habitatge. Resultats per a la Comunitat Valenciana 2001\nInformació bàsica procedent dels fitxers definitius dels Censos de població i habitatge de 2001, en la que s'arreplega informació sobre les característiques sociodemogràfiques de tota la població resident en la Comunitat Valenciana i determinades característiques dels habitatges i edificis existents en el territori, amb un gran nivell de desagregació geogràfica.\nCens de població i habitatge. Comunitat Valenciana 1991\nCens de població Comunitat Valenciana 1991\nAnàlisi demogràfica dels municipis majors de 50.000 habitants de la Comunitat Valenciana. Entre les variables analitzades es troben l'edat, el sexe, migracions, nivell d'instrucció, relació amb l'activitat econòmica, coneixement del valencià, lloc de treball o estudi, etc.\nDades bàsiques del Cens de població Comunitat Valenciana 1991\nDades definitives de les característiques bàsiques de la població de la Comunitat Valenciana, població per edat i sexe, relació amb l'activitat, estudis realitzats i en curs, població estrangera, coneixement del valencià, etc.\nCensos de població i habitatges de la Comunitat Valenciana 1991: Monografies Volum I\nAnàlisi de la fecunditat a la Comunitat Valenciana segons les dades del Cens 1991.\nTaules de mortalitat de la Comunitat Valenciana 1990-91.\nTendències recents de la desocupació de la Comunitat Valenciana: anàlisi de les dades del Cens de Població de 1991.\nActius i ocupats a la Comunitat Valenciana segons el Cens de població de 1991.\nCensos de població i habitatges de la Comunitat Valenciana 1991: Monografies Volum II\nLa instrucció escolar a la Comunitat Valenciana segons el Cens de població de 1991.\nAnàlisi de la mobilitat obligada per treball i estudi a la Comunitat Valenciana.\nMonografia sociologicodescriptiva sobre el parc de vivendes de la Comunitat Valenciana.\nSituació social de la dona a la Comunitat Valenciana.\nCens de població i habitatges de la Comunitat Valenciana 1991: llars, famílies i nuclis\nInformació sobre les característiques dels llars: estructura, grandària, composició i grandària dels nuclis familiars. L'obra inclou així mateix un apartat amb informació municipal i comarcal relativa a les variables considerades de major interés: tipus de llar en relació amb el nombre de nuclis, grandària mitjana dels llars, nombre de llars segons la seua dimensió i composició dels nuclis familiars.\nCens d'habitatges de la Comunitat Valenciana 1991\nDades bàsiques dels habitatges familiars principals i secundàries: règim de tinença, superfície, any de construcció, nombre d'habitacions, instal·lacions i servicis, nombre de residents, etc. A nivells provincial i de la Comunitat autònoma.\nInfo Censos. Censos de població, habitatges, edificis i locals de la Comunitat Valenciana 1990-91\nEdició en CD ROM que permet la consulta de taules de resultats sobre característiques de la població i dels habitatges, procedents de les explotacions del Cens de població i habitatges de 1991 i del Cens d'edificis i locals de 1990.\nA més de la consulta de taules, l'aplicació permet la seua exportació a full de càlcul, generació de mapes de presentació de resultats i gràfics.\nCens d'edificis de la Comunitat Valenciana 1990\nLes taules presenten les explotacions estadístiques del nombre d'edificis segons les següents variables de classificació: destí de l'edifici, nombre de plantes, any de finalització de la construcció, estat de l'edifici, classe de propietari, instal·lacions i equipament.\nEvolució de la població des de 1900 fins a 1986: Municipis de la Comunitat Valenciana existents a l'1 d'abril de 1986\nPoblació de fet i de dret obtinguda de diferents fonts demogràfiques per als municipis i comarques de la Comunitat.\nTaules completes de mortalitat de la població de la Comunitat Valenciana i de les seues províncies (1979-1982)\nAnàlisi transversal de la mortalitat, funcions biomètriques, probabilitat de mort i esperança de vida per províncies.\nTipologia de les seccions estadístiques de la Comunitat Valenciana\nConceptes de tipologia estadística de seccions censals. Comarcalización de la Comunitat Valenciana amb criteris estadístics. Procés metodològic per a l'elaboració d'una tipologia de seccions censals. Tipologia comarcal de seccions censals. Tipologia provincial de seccions censals. Relació de seccions censals.


Accedeix a la secció "Inscriu-te" i emplena les dades del teu centre educatiu, o truca'ns al telèfon d'assessorament: 664 613 353 , o envia'ns un correu electrònic a triabo.triasa@projecteeducatiu.es.\nPodem realitzar la visita en el supermercat amb el o la dietista-nutricionista, com en edicions anteriors?\nDurant el curs escolar 2020-2021 no es realitzaran tallers presencials a la botiga, a causa de la situació generada pel COVID-19.\nEn la dotzena edició del projecte, hem desenvolupat nous materials perquè continuïs gaudint i deixant-te sorprendre pel projecte Tria bo, Tria sa.\nGràcies al joc interactiu "La missió de Tix i Loy" l'alumnat continuarà aprenent que l'acte de la compra és el primer pas per a aconseguir una alimentació saludable i responsable. Aprofita el contingut interactiu!\nEls continguts del projecte Tria bo, Tria sa 3r, 4t, 5è i 6è de Primària estan pensats per a alumnat d'aquests cursos. Si voleu treballar amb altres cursos (infantil o 1r i 2n de Primària) podeu inscriure-us també amb aquestes classes i accedireu a materials especialment dissenyats per ells i elles.\nSi tens algun dubte sobre el funcionament del projecte o sobre el contingut pots realitzar la teva consulta a través del nostre formulari de contacte, així com trucar-nos al 664 613 353 o enviar-nos un correu electrònic a triabo.triasa(ELIMINAR)@projecteeducatiu.es


L'Igualada Rigat planta cara al Reus però els punts s'escapen\nL’Igualada Rigat planta cara al Reus però els punts s’escapen\nDerrota de l’Igualada Rigat en el seu retorn a la competició regular després de la dolorosa eliminació a les World Skate Europe Cup. Els de Ferran López no van poder superar al Reus en un partit on van oferir una bona imatge i que podria haver caigut de qualsevol banda.\nEls arlequinats van avançar-se al marcador amb un gol matiner de Sergi Pla al minut 2. La rèplica del reusencs no va trigar a arribar, amb una diana de Marc Julià en una jugada de falta directa per una targeta blava a Sergi Pla. La igualtat es va trencar al marcador però no a la pista amb un gol de Cristian Rodríguez quatre minuts més tard.\nLa primera part es va mantenir equilibrada fins al minut 21, que va embogir el partit. En menys de 60 segons, es va passar d’un 2 a 1 a un 3-3. Primer va empatar Jordi Méndez (2-2); en la jugada següent, després del servei inicial, Tiago Rafael anotava el tercer del Reus (3-3); i amb una passada de Roger a Bars a Méndez, també després del servei inicial, aquest feia el 3 a 3 amb el que es va marxar al descans.\nA la represa, un gol als deu segons de Cristian Rodríguez va tornar a avançar als locals. El gol va deixar estabornit a l’Igualada Rigat, que va patir per la pressió del Reus i Elagi va haver d’intervenir en diverses ocasions. Passats els 10 primers minuts, l’equip va tornar a entrar en el partit i va generar ocasions no només per empatar, també per guanyar-lo. L’equip va ser intens. Tot i això, no va trobar recompensa i Marc Julià va fer més grans les distàncies amb un gol a falta de vint segons pel final.\nREUS 5 (3/2) Ballart, Julià (2), Carballeira, Àlex Rodriguez i Cristian (2), equip inicial. Tiago (1) i Bancells.\nIHC RIGAT 3 (3/0) Elagi, Ton, Bars, Pla (1) i O.Vives, equip inicial. Met, Tety i Méndez (2). B.Yeste i M. del Valle.\nArticle anteriorEl futur de la Conca d’Òdena, a debat aquest divendres al Teatre Municipal l’Ateneu d’Igualada\nPròxim articleMatar un elefant


Resiliència i business continuity | Optim People\nINCREMENTEM EL NIVELL DE RESILIÈNCIA EMPRESARIAL\nLa resiliència empresarial es defineix com la capacitat d’una organització per absorbir l’impacte d’una interrupció del negoci i continuar proporcionant un mínim nivell de servei acceptable.\nLes causes d’una interrupció del negoci, poden ser moltes i molt variades, i poden degenerar en la impossibilitat de donar continuïtat als nostres serveis o productes. En una situació d’aquest tipus, com podem garantir un mínim nivell de servei acceptable? Què podem fer per mitigar les conseqüències o reduir la probabilitat?\nA OptimPeople hem creat una metodologia pròpia basada en el Factor 1/R, per diagnosticar i incrementar el nivell de resiliència empresarial de les organitzacions. Com ho fem?\nDissenyem i implementem programes de Continuïtat de Negoci o Business Continuity, per millorar la capacitat estratègica i tàctica d’una organització per planificar i respondre incidents i interrupcions comercials, i poder continuar les operacions comercials a un nivell predefinit acceptable.\nEn paral·lel impulsem la transformació digital del negoci. Si un negoci és capaç de generar valor al client a través de l’ús de determinades tecnologies, aquest valor permet una resposta més ajustada i ràpida a una disrupció del negoci. A major grau de digitalització, major Resiliència.\nTambé fomentem les pràctiques àgils a l’organització. Com més capaç és l’organització d’adaptar-se a entorns de major volatilitat i imprevisibilitat, més resilient serà davant possibles disrupcions.\nI finalment analitzem les finances corporatives i recomanem ajustos per a un millor sanejament econòmic.


Clube de Regatas do Flamengo - Uniopèdia, el mapa conceptual\nEl Clube de Regatas do Flamengo és un club poliesportiu, destacat en futbol, brasiler de la ciutat de Rio de Janeiro a l'estat de Rio de Janeiro.\n80 les relacions: Aldair Nascimento dos Santos, Aluísio Francisco da Luz, Arthur Antunes Coimbra, Arthur Friedenreich, Atletisme, Basquetbol, Brasil, Campionat brasiler de futbol, Campionat carioca, Carlos Alberto Gamarra Pavón, Cláudio Coutinho, CONMEBOL Libertadores, Copa brasilera de futbol, Copa de Oro Nicolás Leoz, Copa dos Campeões, Copa Intercontinental de futbol, Copa Mercosur, Crizam César de Oliveira Filho, Dejan Petković, Diego Ribas da Cunha, Djalma Feitosa Dias, Domingos Antônio da Guia, Edvaldo Alves de Santa Rosa, Emerson Sheik, Estadi Maracanã, Estat de Rio de Janeiro, Evaristo de Macedo Filho, FC Xakhtar Donetsk, Flávio Rodrigues da Costa, Fluminense Football Club, Futbol, Gérson de Oliveira Nunes, Gilmar Luís Rinaldi, Gimnàstica artística, Grêmio Foot-Ball Porto Alegrense, Jair da Rosa Pinto, Júlio César Soares Espíndola, Jorge José de Amorim Campos, José Carlos Nepomuceno Mozer, José Leandro Ferreira, José Mendonça dos Santos, José Paolo Guerrero Gonzales, José Roberto Gama de Oliveira, Juan Silveira dos Santos, Judo, Leônidas da Silva, Leonardo Nascimento de Araújo, Leovegildo Lins da Gama Júnior, Manuel Fleitas Solich, Manuel Francisco dos Santos, ..., Marcelo Pereira Surcin, Mário Jorge Lobo Zagallo, Milton Queiroz da Paixão, Natació, Negre, Oswaldo Giroldo Júnior, Paulo César Carpegiani, Paulo César Lima, Raimundo Ferreira Ramos Júnior, Rem (esport), Renato Portaluppi, Rio de Janeiro, Roig, Romário de Souza Faria, Santos Futebol Clube, Sávio Bortolini Pimentel, Sócrates Brasileiro Sampaio de Souza Vieira de Oliveira, Sport Club Internacional, Telê Santana da Silva, Thomaz Soares da Silva, Torneig Rio-São Paulo, Ubaldo Matildo Fillol, Voleibol, Waterpolo, 15 de novembre, 1895, 1911, 1912, 1938, 24 de desembre.\tAmpliar l'índex (30 més) » « Shrink índex\nAldair Nascimento dos Santos, conegut com Aldair, (30 de novembre de 1965) és un exfutbolista brasiler.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Aldair Nascimento dos Santos · Veure més »\nAluísio Francisco da Luz\nAluísio Francisco da Luz, més conegut com a Índio, (Cabedelo, Paraíba, 1 de març de 1931) fou un futbolista brasiler de les dècades de 1950 i 1960.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Aluísio Francisco da Luz · Veure més »\nArthur Antunes Coimbra, més conegut com a Zico, és un exfutbolista brasiler, nascut el 3 de març de 1953 a Rio de Janeiro.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Arthur Antunes Coimbra · Veure més »\nArthur Friedenreich (São Paulo, 18 de juliol de 1892 - São Paulo, 6 de setembre de 1969) fou un jugador de futbol brasiler de les dècades de 1910 i 1920.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Arthur Friedenreich · Veure més »\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Atletisme · Veure més »\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Basquetbol · Veure més »\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Brasil · Veure més »\nTrofeu del Campionat Brasiler El campionat brasiler de futbol, inicialment conegut com a Taça de ouro, és la màxima competició futbolística del Brasil.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Campionat brasiler de futbol · Veure més »\nRio de Janeiro El Campionat Carioca, també conegut com a Campeonato Estadual do Rio de Janeiro, és la competició futbolística de l'estat de Rio de Janeiro.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Campionat carioca · Veure més »\nCarlos Alberto Gamarra (17 de febrer de 1971, Ypacaraí, Paraguai) és un ex futbolista paraguaià que jugava de defensa central.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Carlos Alberto Gamarra Pavón · Veure més »\nCláudio Coutinho (5 de gener de 1939 - 27 de novembre de 1981) fou un entrenador brasiler.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Cláudio Coutinho · Veure més »\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і CONMEBOL Libertadores · Veure més »\nLa Copa de Brasil és una competició futbolística brasilera disputada en format d'eliminatòries per un total de 64 equips.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Copa brasilera de futbol · Veure més »\nLa Copa de Oro Nicolás Leoz, o simplement anomenada Copa de Oro (Copa d'Or) fou una competició futbolística disputada per clubs sud-americans els anys 1993, 1995 i 1996.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Copa de Oro Nicolás Leoz · Veure més »\nLa Copa dos Campeões (en català: Copa dels Campions) fou una competició futbolística del Brasil disputada entre els millors equips de diversos campionats regionals.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Copa dos Campeões · Veure més »\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Copa Intercontinental de futbol · Veure més »\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Copa Mercosur · Veure més »\nCrizam César d'Oliveira Filho, més conegut com a Zinho, (Nova Iguaçu, Brasil, 17 de juny de 1967) és un exfutbolista brasiler.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Crizam César de Oliveira Filho · Veure més »\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Dejan Petković · Veure més »\nDiego Ribas da Cunha (Ribeirão Preto, Brasil, 28 de febrer del 1985), conegut futbolísticament com a Diego, és un futbolista brasiler, internacional amb la selecció brasilera, que milita actualment al Fenerbahçe SK de la Süper Lig turca.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Diego Ribas da Cunha · Veure més »\nDjalminha (Santos, 9 de desembre de 1970) és un exfutbolista brasiler, que jugava de migcampista atacant.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Djalma Feitosa Dias · Veure més »\nDomingos Antônio da Guia (Rio de Janeiro, 19 de novembre de 1912-Rio de Janeiro, 18 de maig de 2000) fou un futbolista brasiler de les dècades dels 30 i 40.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Domingos Antônio da Guia · Veure més »\nEdvaldo Alves de Santa Rosa, conegut com Dida, (26 de març de 1934 - 17 de setembre de 2002) fou un futbolista brasiler.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Edvaldo Alves de Santa Rosa · Veure més »\nEmerson Sheik (Nova Iguaçu, Brasil, 6 de setembre de 1978) és un futbolista.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Emerson Sheik · Veure més »\nL'estadi Jornalista Mário Filho (més conegut com a Estadi Maracanã) és un estadi de futbol de la ciutat de Rio de Janeiro, Brasil.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Estadi Maracanã · Veure més »\nRio de Janeiro és un estat del Brasil localitzat a la Regió Sud-est del país.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Estat de Rio de Janeiro · Veure més »\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Evaristo de Macedo Filho · Veure més »\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і FC Xakhtar Donetsk · Veure més »\nFlávio Rodrigues da Costa (Carangola, 14 de setembre de 1906 - Rio de Janeiro, 22 de novembre de 1999) fou un futbolista brasiler i destacat entrenador de futbol.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Flávio Rodrigues da Costa · Veure més »\nEl Fluminense Football Club és un club poliesportiu, destacat en futbol, brasiler de la ciutat de Rio de Janeiro a l'estat de Rio de Janeiro.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Fluminense Football Club · Veure més »\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Futbol · Veure més »\nGérson de Oliveira Nunes, o símplement Gérson, (Niterói, 11 de gener de 1941) és un futbolista brasiler retirat de les dècades dels 60 i 70.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Gérson de Oliveira Nunes · Veure més »\nGilmar Luís Rinaldi (Erechim, Brasil, 13 de gener de 1959) és un exfutbolista brasiler.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Gilmar Luís Rinaldi · Veure més »\nLa gimnàstica artística és un esport olímpic que forma part d’una de les 5 disciplines que hi ha a la gimnàstica.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Gimnàstica artística · Veure més »\nEl Grêmio Foot-Ball Porto Alegrense és un club de futbol brasiler de la ciutat de Porto Alegre a l'estat de Rio Grande do Sul.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Grêmio Foot-Ball Porto Alegrense · Veure més »\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Jair da Rosa Pinto · Veure més »\nJúlio César Soares Espíndola, (3 de setembre de 1979) més conegut pels seus dos primers noms, Júlio César, és un futbolista professional del Brasil, que juga com a porter al Benfica a la Lliga Portuguesa i a la selecció de futbol del Brasil.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Júlio César Soares Espíndola · Veure més »\nJorge José de Amorim Campos, conegut com a Jorginho, (Rio de Janeiro, Brasil, 17 d'agost de 1964) és un exfutbolista brasiler.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Jorge José de Amorim Campos · Veure més »\nJosé Carlos Nepomuceno Mozer (Rio de Janeiro, Brasil, 19 de setembre de 1960) és un exfutbolista brasiler.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і José Carlos Nepomuceno Mozer · Veure més »\nLeandro, nom complet José Leandro de Souza Ferreira, (Cabo Frio, Brasil el 17 de març 1959) és un ex futbolista brasiler.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і José Leandro Ferreira · Veure més »\nJosé Mendonça dos Santos, conegut com Dequinha, (19 de març de 1928) és un exfutbolista brasiler.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і José Mendonça dos Santos · Veure més »\nJosé Paolo Guerrero Gonzales (Lima, 1 de gener de 1984) és un futbolista professional peruà que juga com a davanter pel Flamengo brasiler, i per la selecció peruana.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і José Paolo Guerrero Gonzales · Veure més »\nJosé Roberto Gama de Oliveira, conegut com a Bebeto (nascut a Salvador, Brasil el 16 de febrer del 1964), és un exfutbolista brasiler.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і José Roberto Gama de Oliveira · Veure més »\nJuan Silveira dos Santos (nascut a Rio de Janeiro, Brasil, l'1 de febrer del 1979), més conegut simplement com a Juan, és un futbolista brasiler que actualment juga de defensa central a l'AS Roma de la Serie A italiana.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Juan Silveira dos Santos · Veure més »\nDos judokes practicant El judo (柔道) és una art marcial japonesa fundada per Jigoro Kano a la fi del segle XIX a partir del Jujutsu, fugint de tècniques perilloses o inútils,sent així possible la seva pràctica lliure en randori.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Judo · Veure més »\nLeônidas da Silva (Rio de Janeiro, 6 de setembre, 1913 – Cotia, 24 de gener, 2004) fou un futbolista brasiler dels anys 30 i 40.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Leônidas da Silva · Veure més »\nLeonardo, en una foto de 2011. Leonardo de Araujo és un exfutbolista i entrenador brasiler, que ocupava la posició de migcampista atacant.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Leonardo Nascimento de Araújo · Veure més »\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Leovegildo Lins da Gama Júnior · Veure més »\nManuel Fleitas Solich (30 de desembre de 1900 - 24 de març de 1984) fou un futbolista paraguaià.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Manuel Fleitas Solich · Veure més »\nManuel Francisco dos Santos (28 d'octubre, 1933 – 20 de gener, 1983), conegut pel sobrenom de Mané Garrincha, o simplement Garrincha (petit ocell), fou un destacat futbolista brasiler que jugava a la davantera, normalment a la posició d'extrem.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Manuel Francisco dos Santos · Veure més »\nMarcelo Pereira Surcin, també conegut com a Marcelinho Carioca, és un futbolista brasiler.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Marcelo Pereira Surcin · Veure més »\nMário Jorge Lobo Zagallo (Maceió, 9 d'agost de 1931) és un futbolista i entrenador de futbol brasiler retirat.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Mário Jorge Lobo Zagallo · Veure més »\nMilton Queiroz da Paixão, conegut com Tita, (1 d'abril de 1958) és un futbolista brasiler.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Milton Queiroz da Paixão · Veure més »\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Natació · Veure més »\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Negre · Veure més »\nOswaldo Giroldo Júnior\nOswaldo Giroldo Júnior, més conegut com a Juninho Paulista (São Paulo, 22 de febrer de 1973) és un futbolista brasiler.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Oswaldo Giroldo Júnior · Veure més »\nPaulo César Carpegiani (7 de febrer de 1949) és un exfutbolista brasiler i posteriorment entrenador.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Paulo César Carpegiani · Veure més »\nPaulo César Lima, també conegut com a Paulo César o Paulo César Caju, (Rio de Janeiro, 16 de juny de 1949) és un futbolista brasiler retirat de la dècada del 70.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Paulo César Lima · Veure més »\nRaimundo Ferreira Ramos Júnior, conegut com Júnior Baiano, (14 de març de 1970) és un exfutbolista brasiler.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Raimundo Ferreira Ramos Júnior · Veure més »\nDos sense timoner. 230px El rem és un esport nàutic que té dues modalitats: banc fix i banc mòbil i consisteix en la propulsió d'una embarcació que es desplaça utilitzant com a palanca els rems que es recolzen sempre en un bot.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Rem (esport) · Veure més »\nRenato Portaluppi, conegut com Renato Gaúcho, (9 de setembre de 1960) és un exfutbolista brasiler.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Renato Portaluppi · Veure més »\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Rio de Janeiro · Veure més »\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Roig · Veure més »\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Romário de Souza Faria · Veure més »\nEl Santos Futebol Clube és un club de futbol brasiler de la ciutat de Santos a l'estat de São Paulo.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Santos Futebol Clube · Veure més »\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Sávio Bortolini Pimentel · Veure més »\nSócrates Brasileiro Sampaio de Souza Vieira de Oliveira (Belém, 19 de febrer de 1954 - 4 de desembre de 2011), més conegut com a Sócrates, fou un futbolista brasiler que jugava de centrecampista.Era Doctor en medicina, cosa poc habitual en el món del futbol,també era germà del també futbolista Raí.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Sócrates Brasileiro Sampaio de Souza Vieira de Oliveira · Veure més »\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Sport Club Internacional · Veure més »\nTelê Santana da Silva (Itabirito, 26 de juliol del 1931 — Belo Horizonte, 21 d'abril del 2006) va ser un futbolista i entrenador brasiler.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Telê Santana da Silva · Veure més »\nThomaz Soares da Silva, més conegut com a Zizinho, (14 d'octubre, 1921 - 8 de febrer, 2002) fou un futbolista brasiler dels anys 40 i 50.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Thomaz Soares da Silva · Veure més »\nTorneig Rio-São Paulo\nEl Torneig Rio-São Paulo va ser una competició futbolística brasilera disputada entre clubs dels estats de São Paulo i Rio de Janeiro.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Torneig Rio-São Paulo · Veure més »\nUbaldo Matildo Fillol (San Miguel del Monte, Buenos Aires, 21 de juliol de 1950) és un futbolista argentí retirat que jugava de porter.\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Ubaldo Matildo Fillol · Veure més »\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Voleibol · Veure més »\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і Waterpolo · Veure més »\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і 15 de novembre · Veure més »\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і 1895 · Veure més »\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і 1911 · Veure més »\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і 1912 · Veure més »\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і 1938 · Veure més »\nNou!!: Clube de Regatas do Flamengo і 24 de desembre · Veure més »\nC.R. Flamengo, CR Flamengo, Clube de Regatas Flamengo, Flamengo.


Econo Lodge Bay City (MI) Estats Units - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 13 allotjaments a Bay City (MI).\n6285 Westside Saginaw Rd, Bay City, Bay City (MI), Estats Units, 48706 - Veure al mapa\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Econo Lodge és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Bay City (MI). Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Un refugi de descans i relax, l'hotel us oferirà una renovació total a només pases de les nombroses atraccions de la ciutat com ara Aeroport municipal de James Clements, Riverwalk Pier, Veterans Memorial Park.\nSimplement imagini's totes les comoditats i diversions que vostè espera de Choice Hotels i afegeixi-hi el comfort de la seva llar. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de recepció 24 hores, express check-in/check-out, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, servei d'habitacions.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara televisió de pantalla plana, aire condicionat, calefacció, servei de despertador, escriptori per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Econo Lodge.\nTots els tipus de viatgers (127) Parelles (69) Viatgers en solitari (30) Famílies amb infants petits (7) Famílies amb infants grans (6) Grups (17)


Crònica xerrada ex-tinent Segura | PCPC\nEl passat 17 de Novembre el Comitè Antiimperialista va organitzar una xerrada amb l’ex-tinent Segura que va basar-se en el contingut del seu llibre “El libro negro del ejército español“.\nSisco García, representant del Comitè Antiimperialista, va exposar la importància de conèixer una de les institucions fonamentals que està al servei de la classe dominant i que és còmplice de la mort de desenes de milers de morts per la nostra pertinença a l’OTAN (gràcies a la traició/manipulació del PSOE en el famós referèndum de l’OTAN del 1986). En aquest sentit convidant a l’ex-tinent Segura tenim una gran oportunitat per conèixer més sobre l’exèrcit espanyol.\nSegura diu que aquest llibre és un al.legat públic fet com a militar que ha estat expulsat de l’exèrcit espanyol per posar a la llum una sèrie d’abusos, privilegis anacrònics, corrupció sistèmica d’aquesta institució i al mateix temps denuncia a la cúpula militar per negligent i per la seva ideologia franquista. Igualment deixa palès la inoperància d’una classe política que no ha tingut cap intenció de reformar/democratitzar l’exèrcit. Es denúncia també els quantiosos guanys de la indústria militar i dels bancs així com les portes giratòries (un exemple és l’exministre de Defensa Pedro Morenés que provenia de l’empresa armamentística). També es solidaritza amb els periodistes que han patit represàlies per haver escrit sobre aquests abusos dins l’exèrcit.\nAquest llibre també és un crit desesperat de milers de militars expulsats i maltractats, condemnats a morir o resultar ferits per negligències, obligats a sostindre l’edifici de corruptel.les, abusos de tot tipus (incloent violacions) sotmesos a una precarietat laboral, a una manca de llibertats i drets i a una absoluta al.lienació més pròpia d’una secta o una màfia que d’una institució moderna.\nEn les 800 pàgines del llibre es fa també una denúncia clara de les intervencions/guerres colonials a l’Iraq, Afganistan.. així com dels disbarats armamentístics: del submarí que no flota, dels carros de combats emmagatzemats i trossejats per manca de combustible…\nIgualment es fa una denúncia de l’adulament cap a un exèrcit que ha protagonitzat molts desastres i dolors i cap glòria.\nMalgrat la seva amarga experiència, l’ex-tinent Segura transmet el màxim respecte pel treball dels soldats i per això dedica unes pàgines on exposa el seu model d’exèrcit popular, que tindria una petita estructura professional i un gruix de reservistes voluntaris que sempre tindrien el rang de soldats. Els voluntaris d’aquest exèrcit popular tindrien avantatges substancials per accedir als llocs de polícia, bombers… L’objectiu seria incentivar a la població a formar part de la defensa del país. Una proposta que tindria que obrir un debat democràtic sobre el tipus d’exèrcit que volem.\nSegura es qüestiona el paper tradicional de l’esquerra que sols es manifesta contra les guerres, però l’exèrcit segueix funcionant en temps de pau. “És increíble que encara no s’hagi organitzat una manifestació front el Ministeri de Defensa protestant pel mal ús del pressupost militar que supera el 10.000 milions anuals que tindrien que estar al servei de tothom. “Segura diu que cal controlar el que es compra i a quins interessos es serveix. Igualment pensa en els 75 morts del YAK-42 (62 eren militars espanyols) i que igualment podia haver estat un motiu per manifestar-se a l’igual que quan es produeixen víctimes a les mines o a la construcció. Segons ell, “l’esquerra no és capaç de distinguir que una cosa és l’exèrcit i altra els militars“. També es va referir a que l’Exèrcit pot fer missions a l’exterior com desactivar mines o vetllar per a que les ONGs puguin fer el seu treball d’ajuda a la població.\nPosteriorment en el debat amb el públic van sorgir nombrosos interrogants, dubtes i fins i tot desacords per alguns dels posicionaments de Segura. Per una part van haver intervencions que deien clarament “que a l’exterior l’exèrcit no hi ha de fer res, ni posar-hi els peus“ i altres es referien a “la gran complexitat que suposa transformar/democratitzar la institució armada històricament“; ja en temps de la 2ª República es va intentar gràcies a l’existència de molts militars republicans a l’exèrcit que convivien amb els qui van ser els artífexs del cop feixista triomfant del 18 de Juliol del 1936 que van acabar depurant qualsevol element contrari als Principios del Movimiento Nacional. Es va analitzar del paper de la UMD en la Transició i de l’actualitat on es pot dir que ens resultaria molt difícil trobar militars amb consciència de classe o republicans o simplement demòcrates. El cas de l’ex-tinent Segura – que segueix lluitant per a la seva readmissió – és un cas excepcional tot i que ell assegura que n’hi han d’altres que pensen com ell.\nEn el debat també es va esmentar el paper oportunista de l’excap de l’Estat Major de la defensa Julio Rodríguez actualment a Podemos.\nFinalment direm que el Comitè Antiimperialista de Catalunya en coordinació amb el recent constituit Front Antiimperialista a nivell d’Estat tenim un compromís en la defensa de la pau entre els pobles i en aquest sentit hem anat denunciant el paper militarista i imperialista de l’Estat Espanyol, que com a membre de l’OTAN, ha estat còmplice amb multitud d’intervencions militars: ex-Iugoslàvia, Iraq, Líbia, Síria… que han ocasionat milions de morts i l’espoli dels recursos dels pobles.\nCal recordar que l’Estat Espanyol és el 7è exportador mundial d’armes. L’any 2016 es van facturar 10.700 milions d’euros en armament. Darrerament el govern de Pedro Sánchez (PSOE) – amb el suport de Podemos – ha refermat el seu compromís de venda de bombes i fragates de guerra al govern terrorista d’Aràbia Saudita (on el rei emèrit Juan Carlos I té interessos econòmics, entre d’altres) que utilitzarà per seguir assassinant al poble del Iemen.\nFinalment el debat va acabar en un compromís col.lectiu en enfortir, organitzar i participar en un moviment antiimperialista contra “els Senyors de la Guerra“ i les seves organitzacions terroristes com l’OTAN i per lluitar per la Pau i el desenvolupament d’una societat justa i humana: sense fam, pobresa, desigualtats i explotació.\nOTAN NO. BASES FORA !\nNO A LES GUERRES IMPERIALISTES !\nexèrcit principal\t2018-12-02


El passeig Jaume I de Salou limitarà la velocitat a 30 km/h\npasseig jaume I, Salou, pas de zebra, circulació, vinanant\nLa nova mesura entrarà en vigor a partir de mitjans de setembre.\nLa nova normativa entrarà en funcionament a partir de la segona quinzena de setembre\nActualitzada 04/09/2019 a les 18:45\nA partir de la segona quinzena de setembre, el passeig Jaume I de Salou limitarà la velocitat de circulació a 30 km/h, segons ha anunciat avui la regidora de Seguretat Ciutadana i Mobilitat, Julia Gómez, al ple d'aquest dimecres. Gómez ha assegurat que no s'ha fet abans perquè «els senyals de trànsit no arribaven fins aquest mateix mes».\nLa regidora també ha explicat que la Policia compta amb dos radars informatius que van canviant d'ubicació en funció de les queixes veïnals que reben. Actualment, aquests es troben al passeig Miramar i al carrer Pau Casals. Els aparells emeten un informe que inclou des del número de vehicles que circulen, velocitat mitjana, velocitat màxima i hores de màxima circulació per saber si s’ha d’adoptar alguna mesura complementària com instal·lar passos elevats.\nLa Policia Local també compta, des de l'any 2010, d’un cinemòmetre cedit pel Servei Català de Trànsit per detectar la velocitat dels vehicles i evitar possibles accidents de circulació.\nComenta el contingut : El passeig Jaume I de Salou limitarà la velocitat a 30 km/h


Dogs of War Online registre. Juga gratis Psi joc de guerra en línia\nNoms alternatius: Guerres Psi\nJugar a Gossos de la guerra\nMultijugador en línia joc de rol The Dogs of War ofereix per jugar a la realitat que demà pot esperar per al nostre planeta és en realitat. Divisió de la terra a causa de la gran quantitat de recursos - una crema de tema en tot moment, i aquí en Els gossos de la guerra en línia s'ocuparà de les conseqüències d'aquesta redistribució i el caos associat a ell.\nAbans gamer - història de la caiguda d'una república bananera Cor, al seu pròsperes i independents, i ara l'ex - mercenaris estripats corporació "Enigma", dirigida pel cruel i ambiciós Alfredo Pressnera. Oposar al seu règim inicialment ningú va poder, però finalment organitzat dos grups molt poderosos - Exèrcit Llibertat (UA) i la Lliga de mercenaris (LN). Cadascun d'aquests grups disposats a posar les regles anti-totalitària Cor a les mans. Qui va a tenir èxit? Feu clic a "play gossos de la guerra" i aprendre.\nPerò primer, és clar, els requisits del sistema. Així, per tal de jugar el joc en línia Els gossos de la guerra, el seu equip ha de complir els requisits següents:\n• Processador Pentium III o Athlon 800 MHz\n• Targeta gràfica - 3D-accelerador amb 64 MB de memòria\n• Targeta de so compatible amb DirectX\n• DirectX aplicació, a partir de la versió 9. 0\n• Espai lliure al disc dur 1. 2GB\nGossos de caça Browser of War Online donen suport cap.\nUneix-te als gossos de caça de la guerra, com a tal, requereixen poc, ja que la majoria es pot utilitzar la connexió automàtica a través de comptes a Facebook, Vkontakte, companys de classe, els serveis de correu. ru o Google.\nSi encara pertany a aquest estrany grup de jugadors que no tenen aquest tipus de comptes, a continuació, utilitzar una forma comuna de "Gossos de registre de la Guerra." Primer ha d'especificar una adreça de correu electrònic, crear una contrasenya i confirmar-la, així com la primera fase del registre pot subscriure a les notícies. A continuació, en una nova pàgina especificar un sobrenom - el nom del personatge del joc, triar el seu gènere, per a això facció jugarà el caràcter - Lliga Mercenaris (escut d'armes amb l'escorpí) o l'Exèrcit de la Llibertat (braços amb l'estrella de cinc puntes). També, se li demanarà 12 dones i 13 homes avatars del personatge en funció de la planta, prendre l'acord d'usuari - sobre això en els gossos de registre War Online es completa.\nMercenari novell ruta comença amb la base d'entrenament militar, aquí es pot fer exercici en el lloc i fer algunes missions senzilles. Després de com dominar, a continuació, seguiu les instruccions i han de desenvolupar el teu personatge en la forma desitjada.\nVa a estar disponible per a moltes armes per a la revolució - de ganivets, pterodáctilos i pistoles Makarov (amb aquesta arma de començar a jugar gossos de la guerra), a bazucas i armes químiques. De la munició en el joc són les armilles antibales, màscares de gas, cascs, etc, així com els xips, l'energia i altres coses que facilitarà el destí del teu personatge en aquest difícil moment.\nAl començament del joc has de matar mobs normals (desertors, partisans, indis, bandits) - aquí és una bona manera de guanyar diners i experiència de primera.\nPer cert, que no siguin diners, el joc és un altre recurs important - diamants. Per a ells, vostè pot contractar un equip de lluitadors, hi ha dos tipus d'ells:\nEn segon lloc són més cars, però si ja has matat un parell de desertors, a continuació, que poden pagar.\nJoc en línia Guerra Psi amb el sistema de combat per torns. Vostè sempre tindrà temps per seleccionar una arma, calcular la trajectòria i no gastar energia extra per destruir l'enemic. Després de passar un munt de temps sobre la base de preparació, a punt per al viatge a l'altra ubicació del teu facció, no esperar que les noves tasques i, per descomptat, la confrontació amb els enemics principals - corporació mercenària "Enigma" i els soldats de la facció contrària.\nAixí que si està llest per lluitar per la llibertat i l'enderrocament del règim dictatorial, premeu per jugar el joc en línia Els gossos de la guerra i es va unir a les files dels mercenaris un dels moviments d'alliberament.\nJocs Jocs MMORPG en línia Gossos de la guerra


Summary of TECNOLOGIA 4º ESO\nA ningú se li escapa la importància i la presència de la tecnologia en les nostres vides. La nostra societat, tal com la tenim concebuda actualment, necessita ciutadans formats tecnològicament, amb una capacitat de presa de decisions sobre processos tecnològics suficient, amb sentit crític i amb notable interés enfront dels nous reptes que se’ls presenten. La busca de qualitat de vida és l’objectiu de qualsevol procediment o tècnica que se servix de materials tradicionals, o fa ús de les contínues novetats que sorgixen en este àmbit.\nEl conjunt de coneixements tècnics, ordenats de la manera que apunta l’avanç de la ciència, conforma la tecnologia i ens permetrà el disseny i la creació de béns i servicis; tot això sense passar per alt la seua repercussió sobre el medi ambient i el seu propòsit de satisfer necessitats essencials o desitjos del ser humà.\nEste afany de superació s'ha desenrotllat al llarg de la història, s’ha vist acrescut per les necessitats que sorgien en cada un dels territoris, necessitats basades en qüestions culturals, tradicionals, religioses, bèl·liques, econòmiques o de qualsevol altra índole. Per tant, cobrir eixes exigències necessita una educació tecnològica que comprenga nombrosos camps de coneixement. Això permetrà ampliar tècniques i coneixements que refermen el progrés de la societat i resolguen els seus problemes a base de construir màquines i dissenyar mètodes d’ús correctes.\nA l’hora d’abordar un problema sobre una necessitat sorgida i que ha de resoldre la tecnologia, s'han de tindre en compte aspectes com ara el context, els materials, el temps, els costos econòmics i mediambientals, la comercialització del producte, el seu funcionament, la viabilitat en el mercat a què està destinat i el manteniment a què s’ha de sotmetre. Per tant, resulta imprescindible que els alumnes adquirisquen una completa formació sobre continguts tecnològics, així com que estos guarden una coherència en el temps que dura la seua formació. En definitiva, es tracta de formar persones competents segons els contextos que els rodegen i les tasques comunes o específiques que puguen desenrotllar per a satisfer qualsevol necessitat que se’ls presente al llarg de la vida.\nEls diferents blocs de continguts que s’exposen a continuació atenen la formació tecnològica de l’alumnat segons el seu grau d’adquisició de destreses, atesa la seua diversitat, basades en les diferents competències. Indubtablement, la competència bàsica en ciència i tecnologia, junt amb la competència matemàtica, sustenta tots i cada un dels blocs a què fa referència esta introducció: una aplicació correcta dels mètodes propis de l’activitat científica conduiran indubtablement a adquirir els coneixements, contrastar idees i aplicar els descobriments obtinguts en la superació de reptes tecnològics plantejats. I no sols es queda ací, per mitjà de la tecnologia atenem la competència d’aprendre a aprendre per a fomentar l’autonomia, perseverança, sistematització, reflexió crítica i comunicació dels resultats obtinguts.\nContribuïm, d’esta manera, a desenrotllar una competència social i cívica que fomente una capacitat notable d’anàlisi, de reflexió crítica i autocrítica, de valorar el sistema democràtic i el benestar de la societat segons els drets i deures dels ciutadans, i d’abordar diferents estratègies per a aconseguir la millor solució als diferents problemes d’índole tecnològica a què s’enfronten els ciutadans que formem. La contribució de la tecnologia a la competència digital s’emmarca en l’ús creatiu, crític i segur de les tecnologies de la informació i comunicació per a assolir els objectius relacionats amb els nostres projectes: comprendre i saber analitzar la informació que es maneja, prendre consciència del que suposa comunicar els resultats obtinguts d’una manera adequada i crear els continguts necessaris per a completar aquella comunicació. En estos dos últims aspectes, també entra en joc la competència lingüística; és a dir, la facultat que ha d’adquirir l’alumne per a comunicar qualsevol aspecte que tinga a veure amb l’evolució tecnològica del seu projecte i les seues conclusions. El sentit d’iniciativa i esperit emprenedor també es mostra de manera notable en la formació tecnològica. Bàsicament, estem tractant la transformació d’idees en actes, per la qual cosa resulta bàsica la formació competencial de l’alumnat en este àmbit. Crear, innovar, imaginar solucions als problemes plantejats i ser crític enfront d’estes, constituïx la base de la piràmide on descansa el procés tecnològic.\nLa matèria de Tecnologia queda emmarcada dins dels dos cicles de l’Educació Secundària Obligatòria i els blocs que presenta es desenrotllen al llarg dels quatre cursos. En el primer cicle abordarem els blocs de contingut següents:\nEl bloc 1. Procés de resolució de problemes tecnològics representa l’eix vertebrador de l’àrea ja que descriu el conjunt de fases que conformen la resolució d’un problema gràcies a l’obtenció d’un producte final que satisfà la nostra necessitat inicial. Per tant, mostra què fer i com fer un complet projecte tecnològic. A este bloc, se li afigen tots els aspectes relacionats amb la comunicació tècnica del projecte: des dels primers esbossos fins als seus plans normalitzats passant per les diferents vistes que presenta el disseny final.\nEl bloc 2. Materials d’ús tècnic arreplega l’obtenció, les propietats, la manipulació i la mecanització dels materials d’ús més comú, com ara la fusta, els materials de construcció, els metalls o els plàstics, sempre amb les corresponents normes de seguretat i salut.\nEl bloc 3. Estructures i mecanismes se subdividix al seu torn en dos parts ben diferenciades: una relativa a estructures i una altra dedicada a mecanismes i electricitat. En la primera, analitzem els esforços a què estan sotmeses les estructures i com s'hi transmeten. En la segona part, s’estudien els mecanismes que transformen i transmeten els moviments, quin tipus d’operadors hi ha en una estructura i com es manipulen. L’electricitat es reflectix determinant les magnituds que la componen, el disseny i muntatge de circuits bàsics, així com l’observació dels efectes que té el corrent elèctric sobre altres tipus d’energia.\nEl bloc 4. Tecnologies de la informació i la comunicació és l’únic bloc present en els dos cicles de l’etapa. El bloc està organitzat en maquinari i programari, la busca i selecció d’informació en Internet i la creació i edició de continguts digitals bàsics, principalment relacionats amb l’ofimàtica. A més, la seguretat a l’hora de navegar per la xarxa, així com la utilització dels diferents tipus de llicències, resulta de la màxima importància en este apartat.\nEl bloc 5. Elements transversals a l’assignatura té com a objecte treballar la competència lingüística, la d’aprendre a aprendre, la digital i la del sentit de la iniciativa i l'esperit emprenedor. Estos temes, que són transversals a l’àrea, comprenen continguts de diverses disciplines i el seu tractament s’aborda des de la complementarietat. Per això, no poden plantejar-se de manera paral·lela al desenrotllament del currículum de la matèria, sinó que han de ser inserits en la dinàmica diària del procés ensenyançaaprenentatge.\nEste últim bloc es desenrotlla igualment en el quart curs.\nEn el segon cicle de l’etapa educativa en què ens trobem, abordarem els blocs de contingut següents:\nEl bloc 1. Tecnologia i societat argumenta els canvis tecnològics més rellevants i les seues repercussions, tant en l'àmbit econòmic com social. Així mateix, l’estudi i l'anàlisi dels objectes atendrà el seu entorn, funció i evolució històrica junt amb l’aprofitament de les matèries primeres i l’adquisició, per part de l’alumne, d’hàbits que fomenten un desenrotllament sostenible.\nEl bloc 2. Instal·lacions en vivendes arreplega l’estudi de tots els elements que conformen les instal·lacions bàsiques que ha de tindre una vivenda per a la seua habitabilitat en condicions normals, sense deixar de costat les diferents mesures d’estalvi energètic que hi ha a l’abast de tots. També s’abordarà l’evolució que este tipus d’instal·lacions han experimentat i que han donat lloc al que hui en dia coneixem com la domòtica.\nEl bloc 3. Electrònica desenrotlla l’anàlisi de circuits, els seus components i la resolució de problemes d’aplicació industrial per mitjà d’electrònica analògica i digital.\nAl bloc 4. Control i robòtica s’analitzen els sistemes automàtics per mitjà del muntatge de senzills automatismes o robots dotats de moviment autònom. Per tant, l’ús de l’ordinador, si ja resulta habitual en quasi tots els blocs, en este context és imprescindible que l’alumnat treballe amb targetes controladores per a experimentar amb prototips prèviament dissenyats.\nEl bloc 5. Pneumàtica i hidràulica comprén les característiques i el funcionament dels components dels circuits pneumàtics i hidràulics. Òbviament, i atesa la complexitat i seguretat que requerixen estos últims, la construcció de circuits en les aules només es fa amb tecnologia pneumàtica.\nDonem-nos compte, per tant, que contínuament la tecnologia passa desapercebuda per com hi estem d’habituats en la nostra societat i per això està cridada a desenrotllar un paper fonamental i primordial en la formació del nostre alumnat que, d’una manera o una altra, els fa ser tecnològicament dependents.\nHistoria 4ESO. Cronocimiento\nEducación Física 4ESO


Tauler d’anuncis – Ajuntament de Viladamat\nHome » Notícies » Tauler d’anuncis\nInforme consulta prèvia ordenança animals\nOrdenança reglament regulador animals\nAnunci aprovació inicial modificació puntual 3 POUM\nAnunci aprovació provisional modificació plusvàlua\nAnunci correció esmenes aprovació definitiva ordenances\nLa Junta de Govern de la Diputació de Girona, a proposta de l’Àrea de Medi Ambient, va aprovar la subvenció inclosa en la Campanya del Pla a l’Acció, línia 3 i 5, per a la millora de l’eficiència energètica de l’ajuntament (Exp. 2020/2176) i per a l’ampliació de la instal·lació fotovoltaica de l’edifici de l’ajuntament (Exp. 2020/2167).\nLa línia 3 és de 8.105,22€ i s’ha destinat a la instal·lació d’un nou sistema de climatització a l’ajuntament. La línia 5 és una subvenció aprovada de 3.119,42€.\nAPROVACIÓ INICIAL DE LA REGULARITZACIÓ DE PARTIONS ENTRE SÒL VERD PRIVAT I SÒL PÚBLIC\nEl Ple de l’ajuntament, en sessió de data 15 de setembre de 2021, va acordar aprovar inicialment la sol·licitud formulada per la Sra. Maria Pagès Ferrer per a la modificació de límits, sense alteració de superfície, de la zona verda privada contigua a la Plaça de la Vila (actual Plaça de l’1 d’Octubre) de Viladamat, d’acord amb l’Informe redactat per les arquitectes Agnès Guasch Mercadé i Sandra Alcázar Torrecillas, de Lluerna Arquitectura, en data juny de 2021, amb una superfície total afectada de 21,93m2.\nL’expedient s’exposarà al públic per termini de 30 dies a comptar des de l’endemà de la publicació de l’anunci en el BOP de Girona, a efectes d’examen i la presentació de possibles al·legacions i reclamacions. Transcorregut el termini d’exposició pública, el Ple haurà de procedir a la resolució de les possibles al·legacions i reclamacions formulades i a l’aprovació definitiva, si s’escau.\nAPROVACIÓ INICIAL DE L’INFORME DE SEGUIMENT DEL PAES\nEl Ple de l’ajuntament, en sessió de data 15 de sembre de 2021, va acordar aprovar inicialment i donar conformitat a l’informe de seguiment del Pla d’Acció per a l’Energia Sostenible, PAES de Viladamat, redactat per l’Agència Comarcal de l’Energia i Clima de l’Alt Empordà, amb la supervisió del Consell d’Iniciatives Locals per al Medi Ambient de les Comarques Gironines CILMA i la Diputació de Girona.\nL’expedient es sotmet a informació pública per termini de trenta dies hàbils mitjançant edicte que s’inserirà en el Butlletí Oficial de la província de Girona, en el tauler d’anuncis de la Corporació i a la pàgina web, per tal que qualsevol que ho desitgi pugui examinar-lo i presentar les al·legacions o suggeriments que consideri oportunes. Transcorregut el termini d’exposició pública sense haver-se presentat al·legacions o suggeriments, l’acord d’aprovació inicial esdevindrà definitiu sense necessitat d’adoptar un nou acord.\nEdicte de convocatòria pública per a l’elecció del càrrec de Jutge/essa de Pau titular i substitut/a\nEdicte d’aprovació inicial del Reglament del Cementiri Municipal de Viladamat\nCalendari pretemporada de futbol del Viladamat


FiraTàrrega aposta per la dansa i el circ de vocació híbrida - Notícies - FiraTàrrega\nDilluns, 18 de d’agost de 2014\nEnguany la programació de FiraTàrrega para especial atenció a produccions que van més enllà dels codis convencionals relacionats amb les arts del moviment, com Àfrica de l'argentí Luis Biasotto o Sit Back, de les britàniques Moxie Browl.\nTàrrega, 18 d'agost de 2014 - Cada vegada és més difícil emmarcar les propostes artístiques dins de disciplines concretes. Els artistes, inquiets, juguen amb les possibilitats de llenguatge fent que les fronteres entre les arts i els gèneres es mesclin amb més normalitat que mai. En aquesta 34a edició, la dansa té una presència destacada a FiraTàrrega, però no una dansa qualsevol, sinó aquella que juga amb altres llenguatges, es creua amb el teatre o la performance, interactua amb objectes i audiovisuals o dialoga amb l'espai públic. Alhora, una altra característica de moltes de les propostes és la intensa interacció amb l'espectador, la capacitat d'escoltar-lo i convertir-lo en una part activa de l'espectacle.\nUn total de 13 espectacles de dansa han estat inclosos aquest any en el programa oficial. Conjuntament amb el circ, les dues disciplines que conformen les anomenades Arts del Moviment, tindran -com no pot ser d'una altra manera en una fira d'arts escèniques d'arts de carrer- una presència molt destacada en el programa. En total, es podran veure 13 espectacles de dansa i 5 dedicats al món del circ.\nFiraTàrrega traspassarà fronteres, no només entre les disciplines artístiques si no també físiques, i rebrà una sèrie de companyies internacionals que permetran prendre el pols a la dansa que es fa fora del nostre país. Entre elles, hi ha el coreògraf, ballarí, actor i director argentí Luis Biasotto, codirector del Grupo Krapp, que presenta África, una proposta que s'ubica entre la performance, el teatre i la dansa. L'espectacle gira al voltant de 5 qüestions organitzades en una estructura circular amb salts temporals: la impossibilitat de recordar, la impossibilitat de ser un altre, la impossibilitat de creure, la impossibilitat d'explicar el fet escènic i la impossibilitat de ser original. Un espectacle cridat a no deixar indiferent ningú i que portarà els espectadors a un viatge cap a la subjectivitat d'un creador innovador i inclassificable.\nLa Fira comptarà també amb els anglesos Moxie Browl i el seu espectalce Sit back. Moxie Browl és una companyia de dansa contemporània liderada per la coreògrafa Sarah Blanc que, amb els seus treballs, es proposa implicar el públic i fer-lo partícip d'experiències. En aquesta peça de dansa-teatre de carrer s'inspira en el paper de la força de treball i en la camaraderia femenina a la dècada dels 40 i en especial durant la Segona Guerra Mundial. Un espectacle alegre per a tots els públics, amb una banda sonora que transportarà el públic en el temps gràcies a cançons de Bing Crosby, Marilyn Duke, Anne Shelton i Tex Beneke.\nPer altra banda, dues companyies de la República Txeca mostraran les propostes més interessants vingudes del cor d'Europa. La primera és la corprenedora Edge, de Sergeant Tejnorová & The Commando, que compta amb la participació d'onze actors entre els 52 i els 83 anys que ofereixen una reflexió sobre la vellesa i l'experiència d'aquests artistes en el seu recorregut vital. I no només això, sinó que el muntatge parla sobre els seus desitjos, les seves emocions i les seves ganes de viure. Un nou exemple de la multiplicitat de disciplines, ja que combina moviment, vídeo, text i música, per afrontar de cara els temes tabú relacionats amb l'envelliment. Per altra banda, Vertedance, Jirí Havelka i Clarinet Factory s'alien per presentar el seu Correction. La companyia ha rebut el Dance Piece of the Year 2014 al seu país per aquesta coreografia que parla sobre la llibertat i sobre la manca de llibertat, la reclusió, la predeterminació i sobre la nostra capacitat per prendre decisions, per apassionar-nos i per creure en alguna cosa.\nTambé de l'escena centreeuropea, l'eslovac Jaro Vinarsky presenta Animalinside, un espectacle de dansa plantejat com un seguit d'imatges poètiques inspirades en el llibre homònim de Laszlo Krasznahorkai i Max Neumann. Un treball per a dos ballarins que, partint de l'animalitat inherent de l'ésser humà, investiga els estats extrems de la relació d'un home amb el seu propi cos, amb un altre home i amb el públic.\nFiraTàrrega també posa la mirada en el talent més proper i per això ha convidat dues coreògrafes de les Illes: Catalina Carrasco, que presenta Travelling, una performance en què s'uneixen la dansa i la tecnologia interactiva; i Maria Antònia Oliver, amb Malmenats, una peça que explora el moviment a partir de la societat malmenada, abocada a la deriva.\nEl carrer rebrà la companyia basca Kukai Dantza Konpainia, aliada en aquesta ocasió amb Cesc Gelabert per oferir una nova mirada a la dansa tradicional i centrada en la plaça, en l'espectacle Gelajauziak. Los Moñekos, mesclaran dansa i teatre per un costat i humor i surrealisme per l'altre a Yi-Ha. El Col·lectiu Big Bouncers presentarà una peça de dansa contemporània plantejada com una performance, en què es dialoga amb el públic per tal de guiar la seva improvisació en funció d'aquest, i que han batejat com a Big Bounce.\nPel que fa a sala, Claire Dureux presentarà el seu delicat espectacle Refugiée poétique, en què ha traslladat el seu treball de carrer a la sala. El Museu Comarcal de l'Urgell acollirà Me va gustando, de Marco Vargas i Chloé Brûlé, una proposta en què quatre artistes busquen els límits del flamenc a través de la paraula, la música i el ball. També en sala, es podrà veure el nou espectacle de Nats Nuts, la companyia encarregada d'inaugurar FiraTàrrega l'any 2013. En aquesta ocasió, la companyia ens proposa un solo de Toni Mira, que porta com a títol Monòlit, i que utilitza diversos llenguatges escènics: la paraula, el claqué, el vídeo, la percussió, la màgia i el circ.\nDes de Bèlgica arriba la companyia 15feet6. Es tracta d'un col·lectiu de 4 joves artistes que actuaran a la Plaça Nacions i estan especialitzats en les acrobàcies amb la barra russa, el màstil xinès, la bàscula coreana i els salts aeris. A Dynamite & poetry ofereixen una performance de carrer explosiva. La companyia valenciana La Trócola presentarà al mateix espai Potted, combinant en aquest cas els equilibris verticals, els malabars, l'acrobàcia i el trapezi.\nDues companyies han estat a Tàrrega per experimentar a través al programa de Suport a la Creació i mostraran el resultat del seu treball a FiraTàrrega. Les Filles Föllen han fet residència amb la ballarina polonesa Barbara Wysoczanska per crear Thank you for dancing, una coproducció de FiraTàrrega amb l'Ulica International Street Theatre Festival de Cracòvia, de la qual es va poder fer un petit tast a Tàrrega el passat 31 de juliol. En l'espectacle, el públic dóna instruccions als actors i participa en la construcció de la coreografia.\nHoraris dels espectacles a la graella inclosa al programa de FiraTàrrega 2014\nNota de premsa\t(PDF\t120,66 Kb)\nAfrica, de Luis Biasotto


Òscar Ribas Reig | BonDia Diari digital d'Andorra.\nDc., 23/12/2020 - 01:05\nLa trista notícia del decés de l’Òscar Ribas Reig ens ha deixat corpresos i m’agradaria fer arribar a la seva família el meu condol més sincer en aquests moments tan tristos.\nEls meus records s’enfilen cap al 1990, més exactament el dia 6 de novembre, on el cap de Govern va pronunciar un discurs a la Universitat catòlica de Friburg, a Suïssa, titulada El lloc dels microestats en la construcció europea: el cas andorrà.\nEl senyor Ribas Reig va tenir l’amabilitat de convidar els andorrans que estaven cursant estudis en aquell moment a Suïssa i ens va fer palès la seva gran satisfacció de trobar-nos tots plegats a la Universitat dels seus anys de joventut que recordava amb nostàlgia. No cal dir que va ser un orgull poder assistir a la seva conferència, i al sopar, on ens va animar a portar ben lluny la nostra identitat andorrana amb, això sí, una visió en el futur perquè érem els actors dels canvis del nostre estimat país.\nEn el seu discurs, del qual sempre n’he guardat amb estima una còpia, Òscar Ribas Reig expressava “l’estat d’ànim” de l’home d’Estat d’un petit país davant del fenomen de la construcció del gran mercat econòmic europeu i de la realitat política que en seguiria. El país aspirava a la consolidació de l’estatut internacional i defensava la seva integració a la comunitat internacional on podria tenir veu pròpia. En el seu convenciment d’home visionari, explicava que “actualment ens trobem en un revolt històric tant a l’interior de les nostres fronteres com en les relacions amb els països del nostre entorn geopolític. Ja ha arribat el moment en què establim, amb els petits estats d’Europa, un marc de diàleg i un fonament d’entesa per discutir els nostres problemes en comú i per fer sentir la nostra veu dins el concert internacional. Espero que a curt termini podrem fer propostes més concretes que seran fruit d’un treball conjunt”.\nEl mes següent, a la tornada a casa per les festes nadalenques, el cap de Govern va tenir la gran gentilesa de convidar-nos a sopar i ens va demostrar de nou com creia en els joves del país i com ens animava a lluitar per construir una Andorra moderna. Recordo amb afecte aquestes dues trobades on Òscar Ribas Reig es va mostrar com un home proper i orgullós de poder intercanviar els seus somnis i projectes amb els estudiants, una generació de la qual s’esperava que aportés molt al país. Uns instants de felicitat, d’il·lusió i d’esperança que s’han conservat en la nostra memòria i que no hauríem d’oblidar mai.\nEl seu llegat ens acompanya i se’n destaca una vegada més que era un home visionari que es va avançar en el temps. M’agradaria acabar amb les seves paraules pronunciades fa trenta anys lluny de la nostra terra: “No us estranyeu de veure que qui fa aquests raonaments sigui un andorrà. No és debades que la nostra divisa, que figura al peu de l’escut andorrà proclama que la unió fa la força.”


Tinetaires | TINET - Tarragona Internet\nPreguntes freqüents (FAQ) ›\nLes preguntes més freqüents que formulen els usuaris de TINET.\nNo sóc usuari de TINET però vull espai per la meva pàgina web\nHa de donar-se d'alta com a usuari de TINET, i demanar l'activació del seu espai web en el moment de l'alta. Li donarem una connexió (si no en té cap), un compte de correu i espai per al seu web. Més informació.\nJa sóc usuari de TINET i vull posar una pàgina web\nSi encara no ho ha fet abans, ha de demanar l'activació del seu espai web a través de la pàgina d'activació.\nQuin tipus de contingut puc incloure en la meva pàgina?\nPot incloure qualsevol tipus de documentació, sempre que no contingui informació il·legal. OASI no es fa responsable dels continguts, informacions i manifestacions que apareixen als web dels quals és servidor TINET.\nOn he de transferir el meu web?\nEl contingut de la web s'ha d'emmagatzemar dins d'una carpeta anomenada 'html' ja creada al servidor 'usuaris.tinet.org'. Tot allò que estigui fora d'aquesta carpeta no serà visible a Internet.\nPuc utilitzar qualsevol programa per a crear la meva pàgina personal?\nSi, pot utilitzar qualsevol editor de pàgines web, a banda necessita un programa FTP per a pujar els arxius al servidor com ara els que li proposem a l'apartat de Programari de TINET.\nCom puc posar un comptador dins la meva pàgina web personal?\nPer sol·licitar l'activació del comptador, utilitzi el formulari específic.\nQuin és el servidor FTP per pujar la meva pàgina web?\nEl nom del servidor és "usuaris.tinet.org". Li demanarà el nom d'usuari i contrasenya, són els mateixos del correu.\nQuin ha de ser l'adreça de la meva pàgina web?\nUna vegada enviada el servidor, podrà accedir a la seva pàgina web introduint en el navegador "http://www.tinet.org/~nom_usuari" on "nom_usuari" és la mateix que va davant de la @ a la seva adreça e-mail. Per generar el símbol '~', ho pot fer de tres maneres: prement la tecla "Alt" i al mateix temps prémer 1, després 2 i després 6 (amb el teclat numèric); "Alt Gr" + "4" o substituïnt el símbol "~" per "%7e".\nHe introduït tots els documents de la meva pàgina dins el directori 'html' del meu espai personal, però no es veu la pàgina.\nAsseguri's que el document que fa de pàgina principal rebi el nom de "welcome.html" o "index.html". És important que estigui tot en minúscules i sense espais i accents.\nPuc crear subdirectoris en el meu espai web?\nPot crear tants subdirectoris com vulgui en el teu espai dins la carpeta "html" del servidor.\nHe pujat totes les imatges al meu espai personal i no es veuen\nPossiblement sigui un error en el nom del fitxer que conté la imatge. Per evitar això recomanem que els noms de les imatges no continguin símbols estranys, accents o les lletres "ç" o "ñ", i que estiguin normalment en minúscules.\nAprèn a utilitzar el correu web\nCorreu electrònic: Algú està enviant missatges des de la meva adreça\nEspai web (FAQ)\nSubdomini de correu: @elteupoble.tinet.cat\nHòstings i DNS