La pilota torna als carrers de Pego – Ràdio Pego\nLa pilota torna als carrers de Pego\n23 de febrer de 2007 16 de novembre de 2017 Sara Garcia 0 Comment\nPego, a l´igual que molts pobles valencians tenia, a principis del segle XX, un trinquet, jugadors professionals i una gran afició per l’esport autòcton. Aquest dissabte, deu jóvens pegolins tornaran a reviscolar aquest esport més de trenta anys després de jugar-se la darrera partida oficial. Serà contra l’Alzira C al carrer Nou a partir de les 4 de la vesprada. Els deu jóvens que estan inscrits a la Federació van començar a entrenar-se aquest estiu. Des d´aleshores, la seua afició ha anant creixent i amb l’ajuda de la regidoria d’Esports de l’Ajuntament de Pego, que dirigix el socialista Rafel Moll, debutaran aquest dissabte a partir de les 4 de la vesprada al carrer Nou de Pego, al costat del Pla de la Font. Ho faran en quarta categoria i en la modalitat de raspall.\n← El Pego juga a casa contra l’Onda\nI Demostració de Tai Xi i Kung Fu a Pego →


hasbara-ts!!!: POCA CONYA AMB ELS SEGRESTATS !\nAquests polítics nostres són extraordinais: quan et sembla que no poden fer més el ridícul, alehop, ja n'han fet una de pitjor. Esperem que aquesta pobra gent pugui tornar a casa ben aviat.\n13 de gener de 2010, a les 6:41\nvolia dir "extraordinaris", és clar.\n13 de gener de 2010, a les 6:44\n7 milions d´euros i l´alliberament de 12 terroristes per part dels governs de Mali i Mauritània. La resposta és molt senzilla, NO, NO I NO. El protocol de seguretat té una norma bàsica : amb terroristes no es negocia, i menys per tres irresponsables d´una pretesa ONG solidària.\n16 de gener de 2010, a les 13:50\nPerdoneu, és veritat que en aquesta caravana hi anava la dona de l´alcalde ???. Gràcies per endavant.\nHe de presuposar que la " no " resposta és una afirmació ??\n29 de gener de 2010, a les 18:54\nHola, Octavi.Perdona que no t'haguem contestat fins ara. Normalment no fem un seguiment dels comentaris d'articles passats. Responent a la teva pregunta : la dona d'Hereu i la d'Ignasi Cardelús van participar a la Caravana però saltant-se la part més cansada i perillosa. Van anar directament al Senegal.\n31 de gener de 2010, a les 3:58\nMoltes gràcies per l´aclariment.És un autèntic plaer llegir-vos.\n31 de gener de 2010, a les 16:14


Productes | Març 2021\n8 millors olis de pèl de la farmàcia per a panys secs i molt danyats\nLa perruqueria Pro Stavros recomana 8 millors olis per a cabells farmacèutics per a diferents tipus de cabell. Cureu els panys secs i frizzs amb l’ajuda de barreges d’oli que poden funcionar fins i tot millor que els olis d’argan, de coco o d’encís.\n7 millors raspalls d’assecador de cabells al mercat per al buidatge de salons a casa\nEines calentes com els raspalls d’assecador de cabells poden convertir-se en els teus millors amics al matí. Rodonets i rotatius, allisats i multifuncionals, hem trobat 7 millors raspalls per a assecadors amb bones crítiques a Amazon.\n9 Influenciadors Un 1 producte per al cabell que recompren\nLlegiu aquesta llista de 9 productes, provats i provats per bloggers populars. Els vam demanar que compartissin només un producte que sempre utilitzin i que comprin.\n10 millors productes per al brillantor per als pentinats suaus i brillants\nPerruqueria professional recomana 10 millors productes per al cabell lluentor per aconseguir pentinats suaus i brillants, com ara ponytails alts o baixos i onades de Hollywood! Apreneu a afegir brillo als vostres cabells!\n10 productes per arreglar els cabells malmesos de lleixiu a l’instant i per sempre\nEl lleuger dels cabells danyats és sec i propens a trencaments. Podeu reparar i restaurar els panys a casa amb aquests xampús, olis i condicionadors profunds. Trobeu els millors tractaments per al cabell blanquejat i danyat!\nLa veritat científica sobre col·lagen per a cabells i suplements\nEl col·lagen és popular per a la pell, però, i el cabell? Trobeu totes les respostes sobre col·lagen per al creixement del cabell, els seus beneficis i els millors suplements que cal prendre (pastilles, pols i productes líquids).\n5 millors productes per al cabell de cànem i com la indústria de la bellesa utilitza oli de cànem\nTaylor Burk és l’advocat per als productes per al cabell de cànem. Llegiu el seu article sobre els avantatges de l’oli de llavors de cànem per a la cura del cabell, cànem contra CBD i els millors productes per provar l’onada d’aquest bombo.\nEls avantatges de l’àcid hialurònic per al cabell i els millors productes per provar\nL’ús d’àcid hialurònic per al cabell ajuda a hidratar els cabells deshidratats, a fer-lo manejable i fins i tot a augmentar el creixement del cabell. Vam preguntar a un dermatòleg sobre els avantatges de la HA per al cabell i vam obtenir els consells bàsics abans de comprar nous sèrum, xampús i boirines.\nRevisió de TRHs: Olis de cabell de nanoil per a diferents nivells de porositat\nMentre que escolliu un producte a base d’oli per al vostre cabell, heu de tenir en compte el nivell de porositat del vostre cabell. Segueix llegint per definir la porositat del teu cabell i descobreix alguns productes ideals per a tractaments amb oli a casa.\n5 millors eines d'estil per al cabell danyat, provat i provat\nSi sou un usuari freqüent dels allisadors i arrissadors de cabell, ja sabeu la importància d’evitar danys a la calor. Continua llegint per conèixer les millors eines calentes per al teu cabell, amb l'ajuda de crítiques honestes.


Les cambres catalanes demanen més inversió per l’R+D Industrial\nReclamen tenir un paper més actiu en la taula del pacte i una major inversió en R+D Industrial\nEl Consell General de Cambres de Catalunya ha participat a la primera reunió del Pacte Nacional per a la Indústria 2022-2025, un pacte que té la voluntat de transformar el model productiu del país, amb la indústria com a eix fonamental, per fer front als reptes globals. En aquesta taula, Ramón Talamàs, president de la Comissió d’Economia Circular, Indústria i Competitivitat del Consell General de Cambres de Catalunya, va reclamar més inversió en R+D Industrial, així com una major participació de les cambres a la taula.\nAquesta primera reunió va tenir lloc el 10 de setembre al Centre de Convencions Internacional de Barcelona (CCIB) i va estar presidida per Roger Torrent, conseller d’Empresa i Treball de la Generalitat de Catalunya, acompanyat per Oriol Sagrera, secretari general d’Empresa i Treball, la directora general d’Indústria, Natalia Mas, i el secretari d’Empresa i Competitivitat, Albert Castellanos. A més del Consell General de Cambres, hi han participat diputats del Parlament de Catalunya, entitats de representació empresarial, centres tecnològics, sindicats, centres tecnològics i col·legis oficials, entre d’altres.\nTalamàs va representar les 13 cambres catalanes en aquesta taula de negociació, on va demanar una major inversió en R+D Industrial, el que considera un requisit bàsic per aconseguir activitats que, amb un alt risc d’inversió, possibilitin el desenvolupament d’activitats amb un alt retorn en competitivitat industrial. “És necessari correlacionar la nostra actual base científica, líder a Europa, amb el foment de l’activitat industrial. Cal incentivar-les per mitjà dels pressupostos públics, com un dels eixos principals en aquest nou Pacte Nacional per a la Indústria”, ha explicat.\nDurant la seva intervenció també va agrair que el Govern incorporés les cambres catalanes en aquesta taula, però alhora va reclamar un paper més actiu d’aquestes: “No només hem de participar a la taula, també hem de formar part dels diferents grups de treball previstos, com a entitat de dret públic que representa el teixit empresarial català”, declarava Talamàs .\nEl calendari d’actuacions està previst per a una possible signatura del Pacte Nacional per a la Indústria 2022-2025 el proper mes de gener de 2022, un cop s’acordi el text entre tots els agents econòmics i socials que participen a la taula.


Subdivisions de Bèlgica - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Regions de Bèlgica)\nHi ha cinc subdivisions administratives à Bèlgica:\nDistricte (en francès i neerlandès: arrondissement):\nComunitat des de 1970\nRegió des de 1980\nPer tal de comprendre la complicada divisió administrativa de Bèlgica vigent en l'actualitat, s'ha de considerar l'organització a l'inici del Regne i la seva evolució.\n1 De 1831 a 1963\n2 De 1963 fins avui\n2.1 La frontera lingüística\n2.4 Altres canvis de les fronteres administratives\n3 Competències de les divisions administratives contemporànies\nDe 1831 a 1963Modifica\nEl 1831, l'estat nou va continuar la divisió territorial de l'administració francesa.\nMunicipi (en francès commune, en neerlandès gemeente): 2.739 al 1839 (avui: 597).\nDistricte (en francès i neerlandès: arrondissement): 43 districtes administratius i 27 districtes jurídics.\nProvíncia (nom nou per als departaments de l'administració francesa): 8 al 1831 i 9 al 1839 (avui: 10).\nEl distintiu «ciutat» no existeix administrativament, és només un títol honorari acordat per raons històriques.\nDe 1963 fins avuiModifica\nLa frontera lingüísticaModifica\nComunitats culturals de Bèlgica\nDesprés de la Segona Guerra Mundial, el sistema igualitari i unitari francès de la fi del segle xvii començà a ésser obsolet, per l'emancipació de les diverses comunitats lingüístiques i les evolucions sociològiques després de més de 150 anys.\nEl federalisme belga s'ha construït sobre el concepte de l'equipol·lència de normes; és a dir, que el nivell de poder federal no té cap precedència sobre el poder de les entitats federals; per exemple, un decret votat al parlament való no pot ser contradit per una llei belga. A més, com que les entitats federals tenen, essencialment, competències exclusives –incloent-hi les competències a l'exterior– una competència en particular no pot pertànyer a les entitats federals i alhora a l'Estat belga i viceversa.\nLes coses van començar a canviar administrativament a partir de l'any 1963, quan es va fixar per llei una nova demarcació administrativa: la frontera lingüística. En resultaven set categories legals de municipis, segons llur règim lingüístic. En canviar alguns municipis de província, les províncies resultants van esdevenir gairebé monolingües, amb l'excepció del Brabant (Brabant Flamenc i Brabant Való) amb Brussel·les com a capital, que va romandre bilingüe fins a la seva escissió el 1995. Aquesta reforma no va tenir en compte la minoria de parla luxemburguesa al sud-est de la província de Luxemburg.\nLes regions de Bèlgica\nTipus de municipi belga\ndes del 1963 Comunitat\ndes del 1970 Regió\ndes del 1980\nMunicipi de parla neerlandesa Flamenca Flandes\nMunicipi de parla neerlandesa\nminoria francesa reconeguda Flamenca Flandes\nMunicipi de parla francesa Francesa Valònia\nMunicipi de parla francesa\nminoria neerlandesa reconeguda Francesa Valònia\nminoria alemanya reconeguda Francesa Valònia\n19 municipis de l'aglomeració\nde Brussel·les Francesa\n(regió des del 1995)\nMunicipi de parla alemanya\nminoria francesa reconeguda Germanòfona Valònia\nEl 1970 es fa una primera delegació del poder central, encara de forma modesta: es tracta de l'adveniment de l'autonomia cultural amb la creació de tres comunitats lingüístiques que tenen competències en algunes matèries personalitzables: educació i cultura. N'hi ha tres:\nla neerlandesa (Vlaamse Gemeenschap) (fusionada amb la regió flamenca)\nla francesa (Communauté Française de Belgique)\nl'alemanya (Deutschsprachige Gemeinschaft Belgiens).\nEl 1980 es van crear les regions, que tenien competències territorials. De reforma a reforma, s'aniran transferint més competències del govern central (des del 1995, federal) als governs de les comunitats i regions. Aquest procés no ha acabat. Després de cada elecció, les negociacions són dificultoses. En general, des del 1995 els flamencs volen més descentralització de competències i de diners, mentre que els valons i els francòfons de Brussel·les es decanten pel manteniment d'una fórmula estable.\nAltres canvis de les fronteres administrativesModifica\nTambé, de 1970 a 1977, en fusionar els municipis i reduir-ne el nombre dels 2.739 del 1831 als 597 actuals, es va minvar el paper de les províncies, ja que no hi havia gaires petits municipis per a prestar-hi serveis mancomunats.\nAmb la reforma del 1995, la província de Brabant es va escindir en tres parts:\nla província del Brabant Való, amb capital a Wavre;\nla província del Brabant Flamenc, amb capital a Lovaina;\nCompetències de les divisions administratives contemporàniesModifica\nDes de la reforma de 1995, el país, doncs, té 596 municipis, 10 províncies (5 de flamenques i 5 de valones), 3 regions (Valònia, Flandes i Brussel·les) i 3 comunitats (neerlandòfona, francòfona i germanòfona).\nEntitat Govern Competències\nMunicipi Consell municipal\nburgmestre i regidors gestió de proximitat, educació, urbanisme, cultura, esport, infraestructures locals, policia local…\n(nomenat) unes poques competències residuals, divisió pràctica per als tribunals de primera instància\nZona de policia La conferència dels\nburgmestres elegeix un president unió semivoluntària de municipis per raons d'eficàcia, els municipis poden triar, però s'han d'associar\nProvíncia Consell provincial\ngovernador (nomenat) i diputats (elegits) unes competències residuals, supervisió dels municipis petits, educació, cultura, esport…\nComunitat Parlament comunitari\nministres comunitaris matèries personalitzables com ara educació, cultura, esport, prevenció sanitària...\nRegió Parlament regional\nministres regionals matèries territorials: infraestructures (excepte les ferroviàries), urbanisme, comerç exterior,\npolítica econòmica, afers interiors, agricultura, política industrial, supervisió dels municipis...\nEstat federal Parlament federal (dues cambres)\nministres federals justícia, defensa, policia federal, afers exteriors (excepte en comerç i cultura), infraestructures ferroviàries, seguretat alimentària, seguretat social,\nsanitat (excepte la prevenció), presons (excepte per als menors), afers europeus (en col·laboració amb els ministres regionals o comunitaris en igualtat de competències)…\nBen aviat, els flamencs van decidir de fusionar la comunitat i la regió flamenques en un sol govern. Aquest govern té les competències combinades per a tot el territori de Flandes i per a les matèries personalitzables de les persones de parla neerlandesa a la regió de Brussel·les-Capital.\nEls valons i els francòfons de Brussel·les van mantenir les institucions separades; tot i així pot ser que els mateixos ministres tinguin dos càrrecs alhora, en una mena d'unió personal en què són responsables al mateix temps de les matèries comunitàries i regionals.\nEls brussel·lesos de parla francesa i neerlandesa tenen les seves institucions polítiques i administratives, la COCOF (Comissió Comunitària Francòfona) i la VGC (Vlaamse Gemeenschapscommisie). Les matèries culturals bi-comunitàries, és a dir, que no poden atribuir-se a una sola comunitat lingüística (com el Teatre de la Moneda, el Museu d'Art Modern i Contemporani, el jardí botànic Meise) són gestionades per la CCC-GGC (Commission communautaire commune - Gemeenschappelijke Gemeenschapscommissie). D'aquesta manera, una escola de Brussel·les, com a institució pedagògica, dependrà de la Comunitat Francesa si l'escola és francòfona, o de la Flamenca si utilitzen la llengua neerlandesa, tant pel que fa als salaris com dels programes educatius. És un compromís complex, però que permet una cohabitació pacífica de les dues cultures principals del país. Evidentment es produeixen paradoxes com l'existència d'un ministre d'agricultura a la Regió de Brussel·les, amb competències sobre només 17 explotacions.\nLa regió valona va delegar unes competències regionals (territorials) al govern de la Comunitat Germanòfona.\nAl parlament i al govern de la regió de Brussel·les, la minoria de parla neerlandesa té una representació garantida. Aquesta concessió va fer-se en bescanvi de la paritat del nombre de ministres francòfons - que són una minoria al nivell nacional - al govern federal.\nLa capital de Flandes és la ciutat de Brussel·les, que es troba fora del seu territori; Namur és la capital de la Valònia, i Eupen ho és de la Comunitat Germanòfona.\nBrussel·les, tot i no ésser província, té un governador. Bèlgica, doncs, té 11 governadors i 10 províncies.\nA Brussel·les hi ha establerts sis parlaments: el parlament europeu, la cambra i el senat belgues, el parlament flamenc, el parlament de la regió de Brussel·les i el parlament de la comunitat francòfona.\nCom que la llei no permet de fusionar municipis amb un règim lingüístic diferent, encara queden alguns micromunicipis, com Herstappe, el més petit de Bèlgica, amb 85 habitants, o Mesen, amb 980 habitants.\nNomés dos parlaments belgues es troben fora de Brussel·les: el parlament való a Namur i el parlament de la Comunitat Germanòfona a Eupen.\nLa frontera lingüística era només una divisió administrativa a l'inici. A poc a poc, ha anat esdevenint una frontera política.\nLes fronteres administratives belgues contemporànies no tenen gaire relació amb les fronteres polítiques dels estats i de les províncies històriques d'abans de l'ocupació francesa de 1795. El ducat de Brabant, el comtat de Flandes, el principat de Lieja i el ducat de Luxemburg van ser tots plurilingües durant segles i van escindir-se segons fronteres lingüístiques.\nDesprés de cada elecció, es parla sempre de simplificar l'estructura administrativa de l'Estat i de suprimir nivells gairebé obsolets com les províncies i els districtes.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Subdivisions_de_Bèlgica&oldid=23119866»\nDarrera modificació: 7 abr 2020 a les 13:06\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 7 abr 2020 a les 13:06.


Què és la fibra i què aporta al nostre organisme? | ets el que menges\nQuè és la fibra i què aporta al nostre organisme?\nLa fibra és una substància present en els aliments que són d'origen vegetal, així com en els ingredients que hi estan enriquits. Es troba dins de la família dels hidrats de carboni i no ens aporta calories.\n8 de febrer 2016 Altres\nLa fibra circula pel nostre aparell digestiu i facilita la ingesta d’aliments. Finalment, serà expulsada juntament amb altres residus.\nPodríem dir que segons l’AACC (American Association of Cereal Chemists) definirem la fibra com la porció comestible de l’aliment o carbohidrat que resisteix el procés de digestió i absorció a l’intestí prim i arriba intacta al còlon, on fermentarà de manera total o parcial. D’altres, defineixen la fibra com la part dels aliments d’origen vegetal que no és digerida i absorbida a l’intestí prim i arriba al còlon, on és fermentada per la microflora bacteriana.\nLa millor fibra es troba a les fruites, les hortalisses, els cereals −sobretot integrals−, la fruita seca i els llegums.\nEl producte vegetal que conté més fibra és el segó de blat, de la mateixa manera que la civada i l’arròs. No hem d’oblidar, però, que està més present en els cereals integrals.\nEn el nostre cas, moltes de les begudes contenen una quantitat significativa de fibra soluble a causa de les matèries primeres, és a dir, els cereals, que es fan servir per a la producció dels nostres productes.\nQuin tipus de fibra hi ha?\nSoluble: Es coneix com la fibra de la closca, present en closques, polpes i fulles. Es troba en vegetals, llegums, fruites, ordi i segó de civada: pomes, taronja, mango, espàrrecs, bròquil, pastanagues, nous, pecanes, ametlles, gairebé tots els llegums, ordi i segó de civada. Té una alta capacitat de retenció d’aigua, forma solucions viscoses i és fermentada majoritàriament al còlon per la flora intestinal.\nInsoluble: Es troba en el segó de blat, els cereals i el pa integral. També en els llegums i verdures fibroses com l’api. Com menys refinat estigui el producte o ingredient, més fibra tindrà. Pomes, bananes, maduixes, gerds, cireres, peres, bròquil, pebrot verd, espinacs, coliflor vermella, nous, llavors de gira-sol, gairebé tots els llegums, arròs integral, pa integral i cereals de blat. És a dir, que com el seu nom indica, és escassament fermentada. El seu objectiu és disminuir el temps de trànsit dels aliments a través del tub digestiu. Així doncs, podem afirmar que aquest tipus de fibra és la que prevé el restrenyiment.\nLes dues són fonamentals per al bon funcionament del nostre organisme.\nLa fibra exerceix una funció molt important i és que ajuda al funcionament adequat del nostre aparell digestiu.\nEvita el restrenyiment.\nCrea un efecte saciant.\nPrevé el càncer de còlon, mama i pulmó.\nPrevé l’aparició de malalties cardiovasculars.\nAjuda a eliminar el colesterol del nostre organisme.\nPreveu la formació de cel·lulitis.\nPerò com en tots els casos, els excessos són dolents i és que consumir massa fibra a la nostra dieta provoca certes contraindicacions. Consumir excessiva fibra pot provocar problemes intestinals. A més, la fibra es caracteritza per eliminar certes sals minerals com el ferro, el zinc o el calci, i això fa que hagis de compensar aquesta caiguda de minerals amb una alimentació ben equilibrada. Cal que es consumeixi més quantitat d’aigua per així evitar la deshidratació.\nA més està científicament provat que una elevada ingesta de fibra ajuda a la regulació del nostre intestí i està correlacionada amb patir patologies relacionades amb l’aparell digestiu.\nQuanta fibra he de consumir?\nEs recomana que consumim aproximadament uns 14 grams de fibra per cada 1.000 kcal que ingerim. L’Institute of Medicine i la Federació Espanyola de Societats de Nutrició, Alimentació i Dietètica (FESNAD) recomana que es consumeixi entre 26 i 38 grams al dia.


Vàrem pensar de fer aquesta activitat perquè aquesta ja la varen dur a terme a l'escola els alumnes de 4t d'ESO i 1r de Batx i va funcionar bé. També els nostres companys l'havien feta amb públic a la Magna Celebratio de Badalona. La varen fer amb la tinta, el calamus i el papir i havien d'aprendre i escriure llatinismes.\nNosaltres la vàrem fer amb pintura de tèmpera i amb pinzells perquè els nens eren petits i també no ens va donar temps de preparar-ho millor. Vàrem buscar una solució fàcil. Però després la nostra tutora va portar el material que calia ja que va veure que sobrava temps i l'havíem d'omplir d'alguna manera, això va completar l'activitat i va fer que anés millor.\nEls nens es van sorprendre perquè les lletres que feien servir per escriure el seu nom eren una mica diferents a les nostres.\nTambé, vàrem portar una llista de llatinismes per si algú volia escriure'n algun.\nCrèiem que era una activitat fàcil i entretinguda pels nens i d'interès per als adults acompanyants.\nLLista de llatinismes:\n“Cave Canem” -- Vigila amb el gos\n“Alea icta est! -- La sort està llençada\n“Carpe Diem” -- Disfruta del moment\n“Amantes amentes” -- Els enamorats es tornen bojos\n“Ad infinitum” -- Fins a l’infinit\n“Ars longa, vita breuis” -- La ciència és llarga, la vida és breu\n“Consumatum est” -- Tot s’ha acabat\n“Homo sapiens” -- Home savi\n“In pectore” -- En el cor\n“Iunior” -- El més Jove\n“Mare nostrum” -- El nostre mar, Mediterrània\n“Currículo vital” -- La carrera de la vida\n“In Fraganti” -- En el moment\n“Beatus ille”-- Disfruta del moment\n“Tempus fugit” -- El temps passa depresa\n“Si vis amaris, ama” --Si vols ser estimat, estima\nAquestes és una escriptura feta en tinta i en calamus realitzada per la mare de la Georgina Tur.


Badalona 11 de desembre de 2018\nDe Bach fins a música contemporània d’una manera poc convencional, sense seguir els típics cànons establerts. La formació Windu planteja un nou concepte de concert en el qual aspectes com la il·luminació, la coreografia, el vestuari o l’escenografia tenen un protagonisme rellevant a Under Construction, aquest quartet de flautes de bec explora les possibilitats dels seus instruments i dels propis intèrprets. Més de 70 flautes de bec dalt de l’escenari i quatre músics que voregen l’excel·lència són els components d’aquest concert, sorprenent i irrepetible. Aquest espectacles es podrá veure el divendres 14 de desembres, a les nou del vespre al Teatre Zorrilla.\nCom útima representació del cicle Badalona a escena, Màgic Empenta representarà REBELDES CON GUANTES, diumenge 16 de desembre, a les set de la tarda, una adaptació del text REVOLTA DE BRUIXES, escrit per Benet i Jornet fa més de 40 anys, respectant, però, el tret essencial de l’obra. D’aquesta proposta, amb majoria d’actrius, en resulta una obra dinàmica que gira al voltant de l’important acte de rebel·lia que uneix aquest grup de dones de la neteja; la “bruixeria” d’aquestes abnegades treballadores consisteix a voler canviar les normes, i ja se sap que això sempre és perillós.\nDijous 13 desembre 2018, a dos quarts de vuit, l’Orfeó Badaloní organitza a l’Espai Marina, una nova audició d’una òpera a càrrec de Ferran Compte. Es tracta de L’ ITALIANA IN ALGERI, amb música de Giacomo Rossini i libreto d’Angelo Anelli, estrenada el 22 de maig de 1813, al teatre Benedetto de Venècia i ha Barcelona, el 29 d’agost de 1815, al Teatre Principal. Narra la història d’Isabel la, una italiana que va anar a Algèria per aconseguir la llibertat del seu estimat, Lindoro, esclau d’un home molt poderós del país. Grans àries, esplèndids concertants, espectacular final del 1r acte i… No et perdis aquesta especial audició carregada de pasta italiana, amb degustació inclosa a càrrec de Carles Balcells.\nEl dissabte 15 de desembre, a les nou del vespre, tindrà lloc l’especial concert Tots contra el Càncer, amb motiu de la celebració del 150è aniversari de l’Església de Sant Josep i dins dels actes que cada any l’Orfeó Badaloní organitza per recaptar fons per la FUNDACIÓ DE LA MARATÓ. Enguany, l’acte comptarà amb la participació del Cor de Projectes i l’Orquestra Baetulo de l’Orfeó Badaloní, el Cor Jove, el Cor Mixta i el Cor Infantil del Conservatori de Música de Badalona, la soprano Gisela Parodi i el baríton Juan Laboreria. La direcció anirà a càrrec d’Oscar Peñarroya.\nArriba el Nadal i ho fa al Círcol de la mà de l’obra més emblemàtica i representativa de l’entitat: ELS PASTORETS O L’ADVENIMENT DE L’INFANT JESÚS, de Josep Maria Folch i Torres. Aquest 2018 se celebra el 99è aniversari de les representacions d’aquest clàssic espectacle nadalenc, ara inclòs dintre de la Coordinadora de Pastorets de Catalunya. Els Pastorets del Círcol és l’obra més important per l’entitat de gran reconeixement i seguiment. Una representació en què tothom s’involucra perquè sigui ja un clàssic ineludible a la nostra ciutat. Per aquest any s’han programat sis representacions i les dos primers se celebren diumenge 16 de desembre, la primera, de forma reduïda, a les dotze del migdia i la segona, a les sis de la tarda.\nPer altra part i també a la cripta de la parròquia de Sant Josep, diumenge 16 de desembre, a les sis de la tarda, la Coral Betúlia i el Cor Jove de la Sagrada Família de Barcelona, oferiran el ja clàssic CONCERT DE NADAL que la coral badalonina acostuma a oferir anualment.\nDilluns 17 de desembre, a les vuit del vespre, nova i última sessió de jam session programada per aquest any al Centre Cívic Dalt la Vila, dins el cicle PER FI ÉS DILLUNS!, oberta a tothom que hi vulgui participar i que serà coordinada per Martí Serra.


La regidoria de Via Pública reubica i retira contenidors d’escombraries dels carrers amb recollida pneumàtica – L'independent\n9 d'abril de 2013 Redacció\t0 Comments\nDurant el mes de febrer l’Ajuntament de Barberà del Vallès va posar en marxa el nou sistema de recollida pneumàtica a diferents punts de la ciutat. Ara, la regidoria de Via Pública ha reubicat i retirat contenidors de recollida selectiva (paper/cartró, envasos i orgànica) i de rebuig en les zones de la ciutat que compten ja amb aquest servei, els barris del Parc Central, Parc Europa, i una part del carrer Marquesos de Barberà. En total s’han eliminat 15 contenidors de rebuig, 7 d’envasos, 7 de paper i cartró, i 15 contenidors d’orgànica dels zones del carrer Nàpols, Monturiol, Juan de la Cierva, Enrique Tierno Galván, ronda Santa Maria i Marquesos de Barberà. Els contenidors de vidre s’han conservat per tal que els veïns puguin continuar dipositant aquest tipus d’escombreries, ja que és un residu que el sistema de recollida pneumàtica no permet. Aquest serà el punt de referència per poder dipositar també voluminosos controlats, utilitzant el servei porta a porta de recollida.\nAquesta és la última fase de proves del servei de recollida pneumàtica. Des de la seva posada en marxa, l’empresa adjudicatària del servei, Envac, S.A. en ha realitzat diferents proves de verificació en totes les installacions, tant de la pròpia planta de recollida, com de les diferents bústies i canalitzacions, per tal de constatar el perfecte funcionament del servei. Sense cap incidència important, el bon funcionament del servei depèn de la collaboració de tots, només cal adequar el tamany de les bosses d’escombraries a les boques de deposició; i per aquells residus que pel seu tamany i característiques no es puguin dipositar, s’utilitzin els serveis de recollida d’aquest Ajuntament i la deixalleria municipal. Cal recordar que les comportes s’han de deixar ben tancades per evitar avaries en el sistema. Cal recordar que a Barberà del Vallès gaudeixen del servei de recollida pneumàtica prop de 2.800 habitatges ubicats als barris del Parc Central, Parc Europa, i una zona del carrer Marquesos de Barberà. Llars i comerciants poden accedir a un total de 157 bústies installades en 22 comunitats de veïns, o de les 8 bústies que es troben al carrer Marquesos de Barberà.\n← Barberà acull l'exposició ‘Cuida't les dents’\nS’obre el termini per presentar els cartells de la Festa Major i la Gibrelleta 2013 →


Reestrenant web… aventures digitals – Laura Rodellar\nHome Embaràs: Esperant\tReestrenant web… aventures digitals\nwritten by Laura Rodellar noviembre 29, 2015\nembaràsMater Trainingpartpostpartpreparació al partweb\nMarta junio 17, 2016 at 4:33 pm\nDra. Rodellar… Mooltes felicitats per aquest nou projecte que neix avui. M,encanta!!\nEstic molt orgullosa de la meva amiga , ginecòloga i obstetra!!! Espero veure en breu el libre, estic segura de que serà extremadament útil a totes les futures mamis i les que repeteixin! Ets un pou de sabiduria i de consells útils i pràctics!


LA CONTRAPORTADA: Lluita contra la llibertat o contra l'opressió?..\nPublicado por Striper en 21:27\nes a favor del drets de la dona, però la tradició i el fanatisme pesa massa i no crec que arribin a res.. Malgrat tot el fanatisme religiós.... s'està avançant molt a favor dels drets humans i de les dones sobre tot.\nel que no entenc és que dones que no van néixer sota aquestes condicions, les adoptin\nA favor, totalment. I com bé diu Deric, jo tampoc entenc a qui sense haver nascut sota aquest estigme, les adoptin.\nEstic d'acord amb en Deric. Les què el porten hi he parlat diuent que així preserven la seva dignitat, no ho entenc, els homes també provoquen i no el porten.\nAquí, fa segles es va prohibir els "embossats". Una cosa és el mocador, que per cert duent moltes monges catòliques, l'altre és ser ningú. Com una ombra. I l'altre és la moda nostra que ara més que provocar admiració, moltes dones et provoquen fàstic. Són els extrems que no agraden.


Proper seminari ‘El personal docent i investigador a Catalunya. Sistemes retributius i mobilitat’ / ACUP – Lo Campus diari\nProper seminari ‘El personal docent i investigador a Catalunya. Sistemes retributius i mobilitat’ / ACUP\nEl proper 13 de gener es presentaran els resultats de l’informe sobre les retribucions del personal docent i investigador de les universitats publiques catalanes que s’està elaborant des de l’Associació Catalana d’Universitats Públiques (ACUP). Basat en l’informe internacional ‘Paying the professoriate’, elaborat pel prof. Philip Altbach et al., es compararà la situació dels professors catalans amb els de la resta del món. En el marc d’aquesta presentació intervindran experts internacionals per analitzar, a més a més, la mobilitat internacional així com entre acadèmia i industria del PDI.♦\n9:30 – 14:00 hores\nCasa Convalescència (St. Antoni Maria Claret, 171, Barcelona)\nPer veure el programa detallat … CLICAR AQUÍ


Barraca codi 9976 - BV150 | Mapes de Patrimoni Cultural\nBarraca codi 9976 - BV150\nBarraca codi 9976 - BV150 Vallirana\nA la banda de llevant de la masia del Mas de les Fonts, prop de les Fonts del Mas\nRef. Cad.: 1094101DF1709S\nBarraca de pedra seca del tipus aèria adossada al marge i orientada a l'est. La seva planta és circular i no ha estat mai restaurada malgrat l'enderroc total que pateix l'estructura. Les pedres de la barraca són de grans dimensions. Resta pendent el buidatge de l'interior en properes intervencions. Hi ha un graó en el marge dret, adossat a la barraca.


Dia: 16/02/2022 [X]\nClub de lectura de llengua catalana de nivell bàsic de la Biblioteca Poblenou - Manuel Arranz\nSessió del club de lectura de llengua catalana de nivell bàsic de la Biblioteca Poblenou - Manuel Arranz, en què es comentarà l'obra Les invisibles, de Genís Sinca.\nEl VxL juga a Scrabble\nTaller de Scrabble, a càrrec de la Federació Internacional de Scrabble en Català. Serà el proper 16 de febrer, a les 18.30 h, a la Delegació de Gràcia i Sarrià – Sant Gervasi del CNL de Barcelona (Av.\nClub de lectura en veu alta en català amb el Voluntariat per la llengua\nDimecres, a les 18 h, a la Biblioteca la Bòbila (pl. la Bòbila, 1) , es reprendrà el Club de lectura en veu alta en català. És una activitat setmanal, d'una hora de durada, que pretén fomentar el gust per la lectura en català, practicar lectura en veu alta i comentar els temes més interessants que se'n derivin.\nScrabble en català a Gràcia\nOci i consum > Totjoc > Activitat\nTrobada mensual amb Scrabble Gràcia Cassoles al vestíbul de la Delegació de Gràcia i Sarrià-Sant Gervasi del CNL de Barcelona. L'activitat es fa de 18 a 20.\nTaula rodona a Lleida: "Present i futur del còmic en català"\nDurant el mes de febrer Lleida compta amb diverses activitats al voltant del còmic en català dins el cicle "Còmic a l'atac. Parlem de vinyetes en català", que vol apropar aquest gènere a tot tipus de públic.\nBiblioteca Pública de Lleida (Rambla d'Aragó, 10)\nClub de lectura en català amb el Voluntariat per la llengua\nDimecres, a les 17.30 h, al Casal Cívic de l'Hospitalet Centre, es reprendrà el Club de lectura en català. És una activitat setmanal, d'una hora de durada, que pretén fomentar el gust per la lectura en català, així com el comentari dels temes més interessants que se'n derivin.\nTots els dimecres laborables, a les 17.30 h, al Centre de Normalització Lingüística de les Terres de l’Ebre, hi ha l’activitat Voluntariat en conversa.\nVisita a la Biblioteca Sant Ildefons\nEls alumnes del curs de nivell Inicial visiten la Biblioteca Sant Ildefons per conèixer els serveis i les activitats que s'hi ofereixen.\nTertúlies en català a la Biblioteca La Bòbila amb el Voluntariat per la llengua\nDimecres, a les 12.00 h, a la Biblioteca la Bòbila (pl. la Bòbila, 1). És una activitat setmanal, d'una hora de durada, dirigida a les persones que vulguin millorar el seu català oral a través de la conversa.\nClub de lectura de llengua catalana de nivell mitjà de la Biblioteca Vapor Vell\nSessió del club de lectura de llengua catalana de nivell mitjà de la Biblioteca Vapor Vell, en què es comentarà l'obra Els homes invisibles, de Joan Perucho.\nPassatge Vapor Vell, s/n\nEl Servei Local de Català de Cerdanyola participa a la Fira Orienta\nEl Servei Local de Català participarà per tercer any a la fira d'orientació acadèmica Orienta Cerdanyola, que enguany recupera el seu format presencial.\nBadia del Vallès celebra la XIII edició de la Festa de la Llengua Materna\nDel 14 al 22 de febrer es faran diferents activitats a Badia del Vallès sobre diversitat lingüística per a totes les edats. L'acte central serà la xerrada de Nadia Ghulam, que parlarà sobre el seu llibre La primera estrella del vespre, que han llegit els alumnes dels cursos de català i els membres dels diferents clubs de lectura de la població.\nAuditori Municipal i biblioteca Vicente Aleixandre\nComença el període per demanar les proves de col·locació\nFins al 15 de març es poden sol·licitar a través de la web.\nBadalona i Sant Adrià de Besòs


Una seixantena d’establiments catalans s’han unit a Bookshop.org, una plataforma de venda de llibres en línia que ja funciona als Estats Units i al Regne Unit\nCada vegada és més difícil assegurar la supervivència de les llibreries independents. Un dels grans competidors, que ven en línia i amb preus ajustats, és el de les grans plataformes com Amazon, que estan posant en perill el futur dels petits establiments. Davant d’això, una seixantena de llibreries catalanes han unit forces a la plataforma Bookshop.org, que ven llibres online i compta amb un fons comú d'ingressos.\nLa celebració de Sant Jordi és a tocar i el gegant d’Amazon comença a fer ombra a les llibreries independents. Per tal de vèncer els competitius preus de la plataforma de venda en línia, fins a dues-centes llibreries d’Espanya, entre les quals seixanta de catalanes, han unit forces i s’han adherit a Bookshop.org, una alternativa de venda de llibres online que vol impulsar els petits negocis i que ja està funcionant als Estats Units i al Regne Unit. Van ser els propietaris d’una llibreria de Gràcia els que van decidir impulsar aquesta iniciativa a escala estatal.\nSegons explica el comunicat de Bookshop.org, aquesta plataforma "ofereix als consumidors una alternativa socialment responsable per comprar llibres en línia d’una forma ràpida i fàcil". 'El infinito junco' d’Irene Vallejo va ser el primer llibre que es va vendre, ara fa tot just pocs dies. Per ara, ja han recaptat gairebé 3.000 euros.\nLes llibreries poden dissenyar la seva botiga en línia a través de Bookshop.org i guanyen el 25% del preu de cada llibre que venen, mentre que de la logística i els enviaments se n’encarrega la mateixa plataforma. D’establiments catalans podem trobar noms com la Llibreria la Capona de Tarragona, La Fatal de Lleida, la Llibreria 22 de Girona o la Rocaguinarda de Barcelona. Al mateix web hi ha un buscador de llibreries per tal que el comprador pugui escollir on fer la seva compra. En cas de no voler seleccionar-ne cap de concreta, el preu va a un fons comú d’ingressos que es distribueix de forma equitativa entre totes les llibreries que s’han adherit a la plataforma.


BTT MORELL: RUTES\nAquest espai està destinat a albergar la informació relativa a les rutes, on especialment s'hi inclou una relació de totes aquelles rutes, que a banda de les sortides que es realitzan habitualment, hagin realitzat els bikers de BTT Morell, a més també està previst que inclogui una recopilació i classificació de les rutes més destacades i rellevants de les quals haguem trobat informació per tal que aquest apartat esdevingui un espai de consulta per a tots els ciclistes que tinguin previst realitzar-ne alguna o simplement en cerquin informació.\nEs poden consultar totes les cròniques i notícies relacionades amb les rutes que han estat publicades en aquesta web clicant AQUI.\nLA RUTA ANUAL\nLes rutes realitzades per ciclistes de BTT Morell han estat diverses, entre les quals cal destacar la ruta de varies etapes que es realitza amb caràcter anual, i que cada any se'n escolleix una de diferent, entre les quals cal destacar les següents:\nL'any 2008 un total de cinc ciclistes van realitzar el Camí de Sant Jaume, duta a terme abans que es comencés a utilitzar la denominació BTT Morell per a identificar aquesta agrupació ciclista, per tant podriem dir que es tracta de la ruta predecessora a les rutes realitzades a partir de l'us d'aquesta denominació, en la qual van participar-hi tres ciclistes d'aquesta agrupació i per tant cal tenir-la en consideració.\nL'any 2009, del 17 al 20 de juny, i ja com a BTT Morell, doncs feia pocs mesos que s'havia començat a fer ús d'aquesta denominació, es va realitzar la ruta Pedals de Foc en quatre etapes on hi vàren participar sis ciclistes, es tracta d'una ruta circular que dona la volta al Parc Natural d'Aiguestortes-Estany de Sant Maurici, i que transcorre per les comarques del Pirineu català de la Val d'Aran, Alta Ribagorça, Pallars Jussà i Pallars Sobirà, el recorregut total de la qual és de 220 Km. i compta amb 5.200 metres de desnivell positiu acumulat. Amb inici a Vielha, i amb finals d'etapa a Castellars, Espui, Son i Vielha.\nL'any 2010, del 3 al 6 de juny, es va realitzar la ruta Pirinés Epic Trail en quatre etapes i que va comptar amb la participació de set ciclistes, també es tracta d'una ruta circular que amb 235 Km. de recorregut i 6.500 metres de desnivell positiu acumulat transcorre per tres comarques pirinenques, les aragoneses de la Ribagorza Oriental i el Sobrarbe, i la catalana de l'Alta Ribagorça. Amb inici al Pont de Suert, i amb finals d'etapa a Seira, Plan, Castejón de Sos i el Pont de Suert.\nL'any 2011, del 9 al 12 de juny, es va realitzar la ruta Raids al Vent també en quatre etapes en la que hi varen participar un total de nou ciclistes, que de moment és la que ha comptat a més participants, i com les dues anteriors també es tracta d'una ruta circular que compta amb un recorregut total de 274 Km. i d'un desnivell positiu acumulat de 6.100 metres, la qual transcorre gairebé integrament per la comarca de l'Alt Empordà, a la qual s'hi realitza la volta, excepte en un petit tram del recorregut que s'endinsa al territori francès passant per la població de Costoja (Costouges), i que també passa per llocs tant encantadors com son el Parcs Nacional dels Aiguamolls de l'Empordà, el del Cap de Creus, i el Paratge Natural d'Interès Nacional de l'Albera, combinant tant paissatges de muntanya com de costa. Amb inici a Roses, i amb finals d'etapa a Albanyà, Maçanet de Cabrenys, Llançà i Roses.\nPer al 2012 s'ha previst realitzar la ruta Pedals de los Ports en quatre etapes, una ruta de 200 Km. de recorregut i 5.300 metres de desnivell positiu acumulat. Actualment s'està treballant en la organització de la mateixa.\nTambé cal destacar altres rutes que s'han realitzat de manera esporàdica, ente les quals cal destacar les següents:\nL'any 2010, i més concretament el dia 17 de juny, sortien dues expedicions diferents per tal de realitzar La Ruta del Císter, una ruta circular que uneix els monestirs cistercencs de Santes Creus, Poblet i Vallbona de les Monges. Una expedició era formada per cinc ciclistes que tenien previst realitzar-la en un sol dia sortint des de Santes Creus. L'altra era formada per nou ciclistes i la realitzarien en dues etapes iniciant-la també a Santes Creus, però sortint sis d'ells des del Morell en bicicleta fins aquesta població de l'Alt Camp, i amb l'objectiu de seguir el traçat del GR-175 (Ruta del Císter) dde 110 km. de recorregut. Amb finals d'etapa a Vallbona de les Monges i Santes Creus, des d'on els que hi havien anat en bicicleta van haver de tornar pedalant fins el Morell, havent realitzat entre l'anada i la tornada uns 60 Km. de més del total. Els que la van realitzar en un dia no varen seguir el mateix recorregut que els que la van realitzar en dos dies.\nEl dia 26 de juny de l'any 2010 un grup format per catorze persones de diferents edats va realitzar la Via Verda de la Terra Alta, sortint des de l'estació d'Horta de Sant Joan i amb destí a Bot. L'anada es va fer per camins alternatius i van incloure un bany a les Olles de Bot. La tornada es va realitzar estrictament per la Via Verda havent de recorrer la distancia de 9 Km. entre Bot i l'estació d'Horta de Sant Joan. La distancia total recorreguda entre l'anada i la tornada va ser d'uns 20 Km.


El proper diumenge 16 d\_’octubre, se celebrarà el 29è Campionat de Catalunya de Marxa Atlètica per Clubs l\_’Estadi Municipal La Muntanyeta de Calella, organitzat pel Club Atletisme Calella. La jornada atlètica començarà a partir de les 16,00 hores amb les proves de les categories de promoció, fins arribar a les 16,25 h que començaran les curses corresponents al Campionat de Catalunya. Les distàncies en les que es disputa aquest autonòmic seran de 10 quilòmetres pels homes i 5 per les dones. Puntuaran els equips que classifiquin 3 o més atletes a l\_’arribada, atorgant 1 punt al primer classificat, 2 al segon, i així successivament. Serà guanyador el club català que obtingui la puntuació més baixa de la suma dels seus 3 millors atletes classificats.| L\_’ISS-L\_’Hospitalet és l\_’actual campió, tant a la categoria masculina com a la femenina., ja que es van imposar a l\_’edició passada celebrada a Badalona.


Treballar les emocions a casa\nSalvatella Editorial i La Granja presenten 'Emoquadern', per treballar l'educació emocional a casa\nSalvatella Editorial publica 'Emoquadern', una guia pràctica amb jocs i dinàmiques per fer en família, escrit per Cristina Gutiérrez Lestón, educadora emocional i directora de La Granja Escola de Santa Maria de Palautordera.\nL’objectiu d’aquest "Emoquadern. Educació Emocional a casa" és, en paraules de l’autora "que els nens i els pares entenguin el que senten, el que els passa per dins, perquè quan ho entenen, veus com de sobte els canvia la mirada i canvien dòcilment el seu comportament". Aquest és, per a l’autora, el primer pas per assolir un dels objectius que qualsevol pare o mare somia per a la seva criatura, "que un dia el nostre fill o filla sigui una d’aquelles persones que quan camina, sap cap on va".\nCristina Gutiérrez fa 33 anys que treballa amb nens, "a la trinxera de l’educació, on tot t’esquitxa; o fas coses que funcionen o passen de tu", declara l’autora. Gutiérrez explica que "en tots aquests anys mai he vist tants nens amb tantes carències emocionals [com ara], parlo de pors, de baixes autoestimes, d’inseguretat i d’una acceleració tan exagerada que sembla que corrin per la vida en comptes de viure-la. Sempre tenen pressa!", és per això que va decidir escriure l''Emoquadern', per compartir les dinàmiques i jocs que a La Granja li funcionen quan treballa amb els nanos, un lloc per on passen més de 10.000 alumnes cada any.\nCristina Gutiérrez, que també és divulgadora mediàtica, ha participat en programes de televisió, ràdio i premsa, i dirigeix la publicació 'Va d’educació'. Imparteix cursos pràctics d’educació emocional a alumnes, mestres i pares, i fa conferències a AMPAs d’escoles, a empreses i a entitats esportives. És autora també d'altres llibres, com 'Entrena’l per a la vida' i 'Palabras de Niño' (Plataforma Editorial), de la col·lecció de contes 'Sí, puc, Sí, pots, Sí, podem' (Salvatella), i de la col·lecció 'Contes perquè els nens s’adormin i els pares es despertin'.


El concurs de pop rock\n20 setembre 2020 14:13\nTomeu Martí | 07 octubre 2000\nMolts dels meus records d'infantesa i adolescència que més presents tenc estan associats amb la música rock, autèntica banda sonora de tota una etapa de la meva vida. Per exemple, record com la sola aparició per la pantalla de televisió d'un Ramoncín amb la cara pintada cantant les seves provocadores cançons, era motiu d'escàndol per als majors (la generació dels meus pares). La qual cosa repercutia en una forta adhesió en els meus amics i en mi cap a la música maleïda. El rock era sinònim de mala vida, de violència, de sexe, de perversió, de depravació, d'anar mal vestits. N'Alaska era una perduda, Sid Vicious un delinqüent i Radio Futura feien renou i no música. El rock era provocació. Un escàndol. I això que els punks només acabaven de guaitar per la petita finestra d'algun programa de televisió, a la mala hora.\nEl rock tenia la virtut d'inquietar les ments benpensants, de molestar les fines oïdes de les persones d'ordre, de sacsejar un panorama musical controlat en exclusiva pels julios iglesias, els rumberos i les folkloricas. En fi, va ser una amenaça i gairebé una revolució...\nPer aquells temps, any 1983, un servidor comptava 14 anys, l'ajuntament progressista de Palma es va decidir a impulsar un Concurs de música pop i rock. Tota una innovació i una aposta per la nova cultura. La dreta conservadora hi veié, però, una concessió a la delinqüència i a la mala gent. I a sobre es feia a la simbòlica i recent plaça del Tub.\nAmb aquesta mala fama era previsible que un servidor hi volgués anar i que els meus progenitors no m'ho volguessin permetre. Davant la tessitura, no em quedà més remei que acceptar d'anar-hi acompanyat de món pare. Quan arribàrem a la polèmica plaça, l'espectacle que hi vérem ens confirmà les expectatives: penya amb xupes de cuiro, crestes de colors, maquillatges exagerats, punk is not dead, camistes de tots colors, no future, agulles engafetadores com arrecades, litrones i música o renou depèn de les oïdes des de les quals t'ho escoltassis.\nEl rock (i tots els seus derivats), ha evolucionat molt des d'aleshores, fins al punt que avui és present a tots els mitjans de comunicació, s'ha convertit en un gran mobilitzador de masses i al seu entorn s'ha creat una de les indústries més potents i esponeroses de l'actualitat. I malgrat això, o potser per això, i juntament amb el hip-hop i la música electrònica i industrial, continua sent una de les formes d'expressió més vives de la joventut.\nAquell Concurs de Pop Rock organitzat per l'ajuntament de Palma va ser un element de dinamització cultural i juvenil, un esperó per a molts joves creadors i un aparador per a molts conjunts de música moderna que hi trobaren la seva primera oportunitat de mostrar al gran públic les seves propostes creatives.\nAra, l'ajuntament conservador, potser per una arcaica i cavernària concepció de la música rock, ha decidit enterrar-lo definitivament (després de fer-lo passar per una llarga agonia). Enterrar-lo com ja feren amb el festival de jazz i com faran, el dia que ens despistem, amb el festival de Cançons de la Mediterrània.\nAra entenem la relació entre cultura i pompes fúnebres.


Nova Sol·licitud Genèrica Telemàtica al Consell - EsDiari.com\nNova Sol·licitud Genèrica Telemàtica al Consell\nNoticia publicado en: Actualidad - Fecha: 18 julio, 2013 - Hora: 9:00\nLa consellera de Serveis Generals, Treball i Innovació, Pilar Pons, acompanyada del director insular Adolfo Vilafranca i de la Cap de Servei de Ciutadania i Qualitat, Carme Mateu, han presentat la sol·licitud genèrica telemàtica, iniciativa que permetrà als ciutadans i empreses presentar on line qualsevol sol·licitud, escrit o comunicació amb el Consell Insular.\nAquesta aplicació, activa en fase de proves des del primer de juliol suposarà estalviar temps i doblers als ciutadans. De fet, Segons el mètode simplificat del model de costos estàndard per al càlcul de les càrregues administratives, emprat per la Unió Europea, el cost que suposa per als ciutadans i empreses haver de presentar una sol·licitud presencialment és de 80 €. Si es presenta electrònicament, el cost és de 5 €, per tant l’estalvi obtingut és de 75 € per cada sol·licitud.\nEn aquest sentit, l’any 2012 el CIM va registrar d’entrada 25.000 escrits. Si hipotèticament un 10% es presentessin telemàticament (2.500 sol·licituds), l’estalvi per als ciutadans seria de 187.500 €.\n“Des del Consell Insular volem desenvolupar al màxim l’administració electrònica pels avantatge que açò suposa tant per a la societat com a la mateixa administració”, ha explicat la consellera Pilar Pons, encara que ha matisat que en un principi suposarà més feina per a l’administració perquè conviuran els expedients físics i telemàtics.\nEscolta les declaracions de Pilar Pons respecte la nova sol·licitud genèrica\nAdministració electrònica: Sol·licitud genèrica telemàtica\nLa Llei 11/2007, de 22 de juny, d’accés electrònic de la ciutadania als serveis públics, reconeix el dret de la ciutadania a relacionar-se amb les administracions públiques per mitjans electrònics.\nLes AAPP tenim el deure d’utilitzar les tecnologies de la informació d’acord amb les previsions d’aquesta llei, assegurant l’accés, la integritat, l’autenticitat, la confidencialitat i la conservació de dades, informacions i serveis que gestionen en l’àmbit de les respectives competències.\nEl Consell Insular disposa, a més a més, d’una ordenança d’administració electrònica, publicada al BOIB núm. 12 de 26/01/2012 i que entrà en vigor el dia 14 de febrer de 2012.\nL’esmentada ordenança preveu la incorporació gradual dels procediments a la tramitació electrònica amb l’objecte d’assegurar que aquesta es dugui a terme amb les degudes garanties per la ciutadania, tant des del punt de vista jurídic com tecnològic de manera que no es vegin mermats els drets dels ciutadans en les seves relacions amb l’administració.\nEl Consell Executiu del CIM aprovà el 29/04/2013 la incorporació a la tramitació electrònica de la Sol·licitud Genèrica.\nEl Consell Insular posa a disposició dels ciutadans la Carpeta Ciutadana, un espai web des del qual es poden realitzar els tràmits electrònics. Aquest espai és comú per als 8 ajuntaments de Menorca.\nQuè implica per als ciutadans?\nPoder-se relacionar amb el CIM de forma telemàtica amb plenes garanties (garantir l’accés), 24 hores al dia, 365 dies l’any.\nPoder presentar de qualsevol sol·licitud, escrit o comunicació mitjançant el tràmit electrònic de Sol·licitud Genèrica. Aquest fet implica reduir el cost que suposa per als ciutadans i empreses la presentació de documentació mitjançant registre d’entrada (càrrega administrativa):\nSegons el mètode simplificat del model de costos estàndard per al càlcul de les càrregues administratives, emprat per la Unió Europea, el cost que suposa per als ciutadans i empreses haver de presentar una sol·licitud presencialment és de 80 €. Si es presenta electrònicament, el cost és de 5 €, per tant l’estalvi obtingut és de 75 € per cada sol·licitud.\nL’any 2012 el CIM va registrar d’entrada 25.000 escrits. Si hipotèticament un 10% es presentessin telemàticament (2.500 sol·licituds), l’estalvi per als ciutadans seria de 187.500 €.\nPoder fer el seguiment de la seva sol·licitud des de la seva Carpeta Ciutadana (Estat de les tramitacions).\nRebre les notificacions de forma telemàtica a la seva Carpeta Ciutadana. Si es desitja rebre la notificació en suport paper, s’ha d’indicar (ja sigui en el moment de fer la sol·licitud o posteriorment).\n1. Disposar d’alguns dels mitjans d’identificació, autenticació i firma admesos pel CIMMitjans d’Identificació/Autenticació\n– PIN ciutadà (persona física o jurídica)\n– DNI electrònic (persona física)\n– Certificat de la FNMT – Fàbrica Nacional de Moneda i Timbre (persona física o jurídica)\n– Mitjans de Firma admesos:\n– DNI electrònic (persones físiques)\n– Certificat de la FNMT- Fàbrica Nacional de Moneda i Timbre (persona física o jurídica)\n– IMPORTANT: El PIN ciutadà no es pot emprar per signar i enviar la sol·licitud. Es requereix firma electrònica avançada, la qual dóna les màximes garanties tant per a la persona sol·licitant com per al CIM.\nProgressivament s’aniran incloent la resta de certificats digitals emesos per les entitats certificadores suportades per la Plataforma @Firma del Ministeri d’AAPP.\n2. Entrar a la Carpeta Ciutadana del Consell Insular, anar a l’opció Tràmits en línia i escollir el tràmit “Sol·licitud genèrica – registre d’entrada”.\n3. Identificar-se (veure el punt 1)\n4. Emplenar el formulari de la sol·licitud i adjuntar documents addicionals, si escau (format PDF).\n5. Signar la sol·licitud (requereix un mitjà de firma admès pel CIM: actualment són el DNI electrònic i el certificat de persona física o jurídica que emet la FNMT. Veure el punt 1).\n7. Enviar la sol·licitud\n8. Obtenir el Rebut de registre d’entrada, consultable des de Carpeta Ciutadana (la persona sol·licitant rep un correu electrònic que l’informa que ha realitzat una nova sol·licitud i que la pot consultar des de la seva Carpeta Ciutadana, opció “Estat de les tramitacions”. El rebut està signat electrònicament amb un segell electrònic del CIM i disposa d’un codi segur de verificació (CSV) que permet comprovar en qualsevol moment que una còpia en paper o en suport digital d’aquest document no s’ha modificat (opció de menú “Validació de documents” dins Carpeta Ciutadana). Els documents adjunts també disposen d’un codi segur de verificació.\nQuè implica per al Consell Insular?\nReorganització interna important: Redisseny dels procediments de feina, ús de certificats digitals, adaptació de les aplicacions informàtiques de gestió, formació dels treballadors/ores.\nConviure amb expedients que es poden tramitar-se parcialment de forma electrònica.\nLes sol·licituds rebudes que impliquin una tramitació complexa o que s’hagin d’incorporar a expedients en fase de tramitació, es gestionaran en suport paper (la persona sol·licitant rebrà un correu electrònic informatiu d’aquest fet).\nLes sol·licituds rebudes que no impliquin tramitació complexa, es resoldran de forma 100% telemàtica: la resposta s’emetrà amb firma digital i es posarà a disposició de la persona sol·licitant a la seva carpeta ciutadana (rebrà un missatge de correu electrònic informant d’aquest fet).


Víctor Alexandre - Joel Joan, el nostre Sean Connery\nInici Articles Joel Joan, el nostre Sean Connery\nJoel Joan, el nostre Sean Connery\ndivendres, 16 novembre 2001\nSean Connery ho diu tot sovint: jo sóc escocès, i el dia més feliç de la meva vida serà aquell en què Escòcia recuperi la plena sobirania. Aquestes paraules són mólt més importants del que semblen. No pel contingut sinó per qui les diu. Perquè qui les diu no és un ciutadà anònim d'Edimburg sinó una de les persones més famoses d'aquest món. Es tracta d'algú que ha triomfat a la vida. El guió invisible del destí ha estat generós amb ell, fins al punt de concedir-li tots els beneficis d'allò que, des d'un punt de vista material, el món entén per felicitat: atractiu físic, prestigi, fama, diners i, possiblement, la pervivència del seu nom més enllà de la mort. Per què una persona d'aquestes característiques -pensarà algú- s'ha de complicar la vida fent declaracions políticament incorrectes? Què en treu en Sean Connery reclamant la independència d'Escòcia? Doncs treu justament allò que mai no passaria pel cap al formulador d'aquesta mena de preguntes: el respecte per ell mateix. Exigint per al seu país el mateix grau de llibertat de què gaudeixen aquells que li neguen aquest dret, Connery, a més de mostrar-se com una persona conseqüent amb les seves conviccions, ens fa saber que l'esperat dia més feliç de la seva vida no guarda cap relació amb els paràmetres de l'èxit sinó amb els del compromís. El compromís, heus aquí una paraula meravellosa que roman inèdita en la vida de moltes persones.\nAls Països Catalans no tenim figures de fama universal com la de Sean Connery, però tenim personalitats que admirem pel seu art, per la seva saviesa o per les seves aptituds. Joel Joan n'és una. Joel Joan, però, és un cas insòlit a casa nostra, ho és en l'àmbit de la seva professió i ho és també, malauradament, en gairebé tots els altres. Quan, per raons d'edat, encara no s'havia convertit en la figura popular que és avui, quan la seva carrera d'actor encara es trobava en fase de consolidació, Joel Joan no va tenir por de proclamar desacomplexadament: "Jo no sóc espanyol". És molt lloable el que va fer, perquè -a diferència d'en Connery, a qui ja res no li pot fer mal- la verbalització d'aquestes idees li podria suposar la marginació professional. En Joel Joan, però, no és un covard: "De què em serveix saber que no sóc espanyol -em va dir un dia-, si arribat el cas no tinc el valor de proclamar-ho?". I tenia raó. De què li serveixen a una persona els seus pensaments si no es veu amb cor de reblar-los amb una acció conseqüent? Per desgràcia, aquest és el mal de Catalunya: la por absurda que ens tenalla a l'hora de ser desacomplexats en la proclamació de la nostra identitat. Però la por existeix. I existeix perquè en un país on l'autoodi ha esdevingut la malaltia nacional, l'autoestima és un bé escàs. Per això ens calen referents com en Joel Joan, persones que havent-se guanyat la nostra estimació com a actors, pintors, escriptors, músics, arquitectes, esportistes, etc., tinguin també la capacitat de guanyar-se'ns pel seu grau de compromís nacional.\nSean Connery demana el vot per l'SNP,el partit independentista escocès\nI és que el grau de compromís de Sean Connery amb el seu poble, a banda de situar-lo en el mapa, ha tingut un efecte fulminant en l'enfortiment de l'autoestima dels escocesos. Per damunt de l'envejable poder simbòlic de la selecció nacional escocesa, ha donat ales a la presa de consciència dels seus compatriotes i els està esperonant a treballar per la recuperació de la independència del seu país. Això és més important del que sembla, perquè, tant allà com aquí, el veritable enemic no són els anglesos o espanyols que volen una Escòcia o una Catalunya sotmeses a una nació que se'ls declara superior, sinó aquells escocesos i catalans col·laboracionistes amb les corones britànica i espanyola que, per dignificar-se davant del mirall, han elaborat un discurs que emmascara l'autoodi que pateixen. Ni cas, però. El discurs no va adreçat a nosaltres sinó a ells mateixos. El necessiten per poder-se llevar cada dia sense avergonyir-se de ser qui són. Són gent com l'Albert Boadella o l'Albert Branchadell, gent capaç de dir, com el primer, que faria les maletes en cas d'independència, o, com el segon, que la independència és perversa i moralment reprovable. Ves per on, no hi ha en la història de tota nació, poble o cultura un personatge més sinistre, pervers i moralment reprovable que el col·laboracionista. Quan finalment fa la maleta i se'n va, no ho fa perquè el faci fora ningú, sinó perquè fuig d'ell mateix.\nLa veritat és que no cal un quocient intel·lectual gaire elevat per entendre que després del dret a la vida no hi ha dret més irrenunciable que la llibertat; altrament, quin sentit tindria la vida? La independència és un dret, no pas un privilegi. És per això que només un enemic de les llibertats pot negar el dret d'un altre a recuperar la llibertat que li va ser arrabassada i a decidir el seu propi destí. Ningú en aquest món -ni tan sols en nom d'una eufemística concòrdia- no té dret a demanar-nos que deixem de ser qui som per convertir-nos en part d'un altre. La concòrdia basada en la submissió d'una de les parts no resulta només patètica, també denota, per part del sotmès, un reconeixement encobert de la pròpia impotència. És així com molts catalans es fan espanyols, perquè no poden suportar la convivència diària amb les seves contradiccions. Si els espanyols no són catalans, però els catalans sí que són espanyols, és evident que només els catalans poden ser esquizofrènics.\nNo crec, això no obstant, que l'esquizofrènia sigui un sinònim de qualitat de vida. Per això és tan important el posicionament polític d'en Joel Joan, perquè el seu nom constitueix un referent per a moltes persones dels Països Catalans que se sentiran encoratjades a dir prou a l'esquizofrènia, prou a la submissió, prou a la rentada de cervell segons la qual “ser català és una manera de ser espanyol”. Ser català és només una manera de ser. Punt. I aquest, contràriament al que pensen i diuen els ciutadans del món de filiació espanyola, no és un plantejament nacionalista sinó universalista. Perquè només els veritables universalistes, només els veritables demòcrates, només els veritables amics de la humanitat estan a favor del dret a la independència de tots els pobles de la Terra.\nAvui , 16/11/2001\nJoel Joan va presentar l'acte del Correllengua 2005 al Camp Nou.\nArticle inclòs en el llibre Despullats (Proa, 2003)


Saber més respecte al cognom Bouzakoura és saber més sobre aquelles persones que amb tota probabilitat comparteixen uns orígens i avantpassats comuns. Aquest és el motiu pel qual és freqüent que el cognom Bouzakoura sigui més abundant en uns certs països del món en concret que en uns altres. En aquesta pàgina és possible conèixer quins són els països del planeta en els quals existeix una major quantitat de persones amb el cognom Bouzakoura.\nEl cognom Bouzakoura en el món\nLa globalització és un fenomen que ha fet que els cognoms es difonguin molt més lluny de de el país en què es va originar, de manera que podem trobar cognoms asiàtics a Europa o cognoms americans a Oceania. De la mateixa manera ocorre en el cas de Bouzakoura, que com es pot comprovar, és possible assegurar que és un cognom representat orgullosament en gairebé tothom. D'igual manera existeix països en els quals certament el nombre de persones amb el cognom Bouzakoura és major a la de la resta de països.\nEl mapa del cognom Bouzakoura\nL'oportunitat d'informar-se en un mapamundi sobre quins països posseeixen una major quantitat de Bouzakoura en el món, és de gran ajuda. Col·locant-nos sobre el mapamundi, damunt d'un país concret, som capaços de veure la xifra exacta de persones que porten el cognom Bouzakoura, per a aconseguir així la informació precisa de tots els Bouzakoura que pots trobar en l'actualitat en aquest país. Tot això ens ajuda també a comprendre no solament d'on és oriünd el cognom Bouzakoura, sinó també d'en quina manera s'han desplaçat i s'han traslladat les gents els orígens de les quals formen part de la família amb el cognom Bouzakoura. De la mateixa manera, podem veure en quins països s'han arrelat i desenvolupat, motiu pel qual si Bouzakoura és el nostre cognom, resulta atractiu saber a quins altres llocs del globus és possible que migrés alguna vegada un avantpassat nostre.\nPaïsos amb més Bouzakoura del món\nSi ho mires atentament, en aquesta web et presentem tot allò que és important perquè puguis tenir la informació real de quins països tenen un major número de Bouzakoura en tot el planeta. D'igual manera, és possible veure'ls de forma molt gràfica en el nostre mapa, en què els països en els quals resideixen una quantitat major de persones amb el cognom Bouzakoura poden veure's pintats en un to més fort. D'aquesta manera, i amb un simple cop de vista, pots localitzar sense dificultat quins són els països en els quals Bouzakoura és un cognom més freqüent, i en quins països Bouzakoura és un cognom insòlit o inexistent.\nNom de Famille Bouzakoura


Pizza Boscos | Avís legal\nEn compliment de l’article 10 de la Llei 34/2002, de l’11 de juliol, de Serveis de la Societat de la Informació i Comerç Electrònic, informem que la titularitat del lloc web www.pizzaboscos.com correspon a:\nL’AGULLA 2004, SCP\nCTRA. BOSCOS, 2 LOCAL 14-15\nL’AGULLA 2004, SCP es reserva el dret a modificar o eliminar, sense previ avís, tant la informació continguda al lloc web www.pizzaboscos.com com la seva configuració i presentació, sense assumir cap responsabilitat per això.\nFuncionament tècnic del lloc web\nL’AGULLA 2004, SCP no assumeix cap responsabilitat que es pugui derivar de problemes tècnics o errades en els equips informàtics que es produeixin durant la connexió a la xarxa d’Internet, així com de danys que puguin ser causats per terceres persones mitjançant intromissions il·legítimes fora del control de L’AGULLA 2004, SCP.\nQuedem exonerats de tota responsabilitat davant de possibles danys o perjudicis que pugui patir l’usuari a conseqüència d’errors, defectes o omissions en la informació que facilitem, sempre que procedeixi de fonts alienes a nosaltres.\nEls continguts d’aquest lloc web, textos, imatges, etc. estan protegits per la legislació espanyola sobre els drets de propietat intel·lectual i industrial a favor de L’AGULLA 2004, SCP.\nQueda totalment prohibida la seva reproducció, distribució o comunicació pública, total o parcial, sense l’autorització expressa de L’AGULLA 2004, SCP. Per això, l’empresa no es responsabilitza del mal ús que es realitzi dels continguts de la nostra pàgina web, sent una responsabilitat exclusiva de la persona que accedeix a ells o els utilitza.\nAra bé, el disseny gràfic és una adaptació del codi font de la plantilla Edupress dissenyada per WPZOOM per a WordPress. I els widgets i plugins utilitzats per fer possible la composició de la pàgina web també són propietat dels respectius creadors i utilitzats per L’AGULLA 2004, SCP gràcies al codi lliure.


Aula Virtual de l'Associació d'Arxivers de Catalunya\nLanguage Català (ca)English (en)\nL’espai virtual de formació de l’AAC-GD és l’eina que, mitjançant recursos pedagògics comunicatius i documentals a través d’internet, ens permet apropar la formació a tots els i les professionals amb independència de la procedència geogràfica i de l’horari laboral.\nTot aquest conjunt configura l'entorn virtual d'aprenentatge on té lloc la formació.\n[06/2020] Seminari arxius històrics\nTeacher: Joan Soler Jiménez\n[09/2020] L’Arxiu Electrònic Únic (3a edició)\nTenir coneixements per poder definir i implantar un sistema d’arxiu electrònic en una organització\nEl concepte d’arxiu electrònic segons la Llei 39/2015. Models i solucions existents.\nL’emmagatzematge versus la preservació. La política de preservació.\nL’arxiu electrònic dintre del sistema. Visió holística: de l’avaluació a la preservació passant per la captura i l’accés. Visió de sistema i continuïtat versus visió finalista.\nAccions, eines i estratègies: repositori segur, pla de contingència, requeriments, pla de continuïtat digital\nArxivera a l’Ajuntament de Terrassa des de l’any 2001 on treballa en la implantació del Sistema de Gestió Documental. Ha impartit cursos per l’Associació d’Arxivers sobre la gestió de registres electrònics a l’administració, sobre com realitzar un quadre de seguretat i accés i sobre el sistema de gestió documental de l’Ajuntament de Terrassa. Des de fa quatre anys imparteix classes d’avaluació documental al màster d’arxivística a l’ESAGED. A més, actualment és membre de la Junta de l’Associació d’Arxivers com a tresorera.\nTeacher: Marta Munuera Bermejo\n[11/2020] Seminari implantació eadmin\nL’objectiu del present seminari és plantejar un seguit de situacions amb les quals ens trobem en un projecte d’implantació de l’e-administració, o que ja ens hem trobat. Unir la teoria i la pràctica que ens proporciona el desenvolupament de la nostra professió per donar-hi una resposta. Compartir les experiències, els resultats, les incerteses i les solucions; en definitiva, fer que cada aportació sumi i compartim, des de la nostra especialitat, informació que ens permeti donar solucions a les nostres organitzacions.\nAquest seminari es planteja com un espai de debat, amb unes preguntes prèvies per guiar-lo.\nEl dia 11 de juny es penjaran un seguit de preguntes a l’aula Moodle sobre les que els participants hauran de votar per ordre de preferència.\nDel dia 11 al 12 de juny es deixarà temps per votar.\nLes 5 preguntes més votades són les que es debatran, preferentment, el dia 13 de juny. Si hi ha espai a més debat, es seguirà per la resta de preguntes.\nEl dia 13 de juny, de 10h a 13h, el moderador guiarà el debat i prendrà nota de totes les propostes o conclusions.\nAquestes conclusions es penjaran al Moodle, que restarà obert els propers dies per poder baixar el material.\nAquest debat també es proposa amb la idea que pugui servir d’embrió per un futur grup de treball transveral\nsobre e-administració i arxivística.\nTeacher: Jaume Munuera\n[10/2020] Protecció de dades i arxivística: com conflueixen\nApuntar els aspectes clau de la normativa de protecció de dades en relació al control de la informació\nDonar a conèixer els requisits bàsics pel compliment del RGPD\nVisibilitat de la figura del DPD i la seva confluència amb l'arxiver/a.\nAnomenar i elaborar les eines bàsiques de protecció de dades des de la perspectiva del control i governança de la informació\n1. Pinzellada normativa des de la perspectiva de la gestió documental\n1.1 RGPD - LOPDGDD\n1.2 Llei d'arxius i protecció de dades personals\n1.3 Comentaris al Guidance on data protection for archive services\n1.4 Transparència i seguretat\n2. Elements bàsics pel compliment del RGPD\n2.1 Creació de la política de seguretat\n2.2 Rols i figures de seguretat a l'organització\n2.3 Gestió dels drets de dades personals\n2.4 Creació del Registre de tractament\n2.5 Violacions de seguretat de dades\n2.6 Avaluacions d'impacte\n2.7 Formar i informar\n3. La figura del Delegat de protecció de dades: funcions i similituds amb el gestor documental\n4. Eines i funcions bàsiques RGPD des de la perspectiva de la gestió documental i la governança de la informació\n4.2 Accés a la informació\n4.3 Coneixement organitzatiu\n4.4 Seguretat de la informació\n4.5 Sistemes i control de les dades des del disseny i per defecte\nTeacher: Francesc Giménez Martín\n[04/2020] Curs d'arquitectura de sistemes\nEl objectiu del curs el donar a conèixer a l'equip de arxivers tot el que s'ha de tenir present a la hora de voler arribar a tenir una solució per la gestió de contingut i arxius electrònics.\nVeurem conceptes del àmbit de infraestructura, plataforma i aplicacions que ajudaran a apropar al equip de sistemes o informàtica i el equip d'arxivers.\nVeurem que es molt important que tots arribin a parlar el mateix idioma i que per el assolir el èxit es molt important entendre a els diferent interlocutors i el entorn amb el que es vol adoptar o construir una solució.\nLa gestió de arxius, documents, continguts sense tecnologia i programari\nServeis de continguts bàsics\nFactors de risc i problemes\nEnfocaments per a la preservació\nEl pla de migració\nDates: 8 al 12 de maig\nTeacher: Rajesh Murli Mirchandani\n[16/2020] Creació i captura de datasets\nAquest curs consistirà en aprendre a crear i difondre datasets generats a partir de la captura de tuits de Twitter.\nAprendre a utilitzar una API com la de Twitter i extreure’n datasets i informació rellevant.\n1. Conceptes bàsics sobre datasets\n- Què és una metadada\n- Què és JSON\n- Què és CSV\n- Què és la visualització de dades\n- Què no és un dataset\n2. L'anàlisi diplomàtica de Twitter\n- Què és un tuit\n- Context del tuit\n- Formalització del tuit\n- Essència del tuit\n3. Captura de tuits amb Twarc\n- De què serveix Twarc\n- Instal·lar programes\n- Configurar el programa Twarc\n- Com funciona Twarc\n- Publicar els datasets\n15 al 22 d'abril - Moodle\n16 d'abril 17h a 19h - Webex\nTeacher: Aniol Maria


Cultura – Rocaprevera Report\nTocant el piano\nL’alumne de 2n d’ESO Ariadna Dias interpreta A Thousand Years L’alumne Ariadna Dias de 2n d’ESO de l’Escola Rocaprevera ens toca amb el seu teclat de piano. És una alumna que des dels 5 anys toca aquest instrument i creiem que val la pena que l’escolteu: se li dona molt\nL’últim èxit a veure!\nThe Umbrella Academy s’està fent viral entre els joves Una sèrie molt recomanada pels joves és definitivament The Umbrella Academy. Tracta de set germans amb superpoders que tenen com a missió salvar\nEl videoclip animava als joves a votar en les eleccions d’Estats Units\nUna enquesta duta a terme a classe conclou que els grans èxits\nUs deixem una llista de les millors cançons per celebrar el fi de trimestre i l’arribada de primavera. Hem triat aquestes cançons perquè es poden escoltar per la fi de curs i\nLes endevinalles serveixen per posar a prova la teva imaginació i la teva manera de pensar a l’hora de resoldre els problemes. Així doncs, els alumnes de 2n d’ESO us han deixat\nUn any més, l’escola celebra l’English Day. Enguany, s’ha treballat la figura de Freddie Mercury Divendres 7 de març del 2021 es va celebrar l’English Day. Aquest any s’ha treballat en Freddie\nAntonio Alarcón: “Abans tot era molt diferent”\nL’avi d’en Biel Alarcón s’havia dedicata conduir un camió de pinso Antonio Alarcón, avi d’en Biel Alarcón de segon d’ESO, s’havia dedicat a conduir un camió de pinso. Prové de Màlaga, però\nParlant amb en Peyu\nEscrit pels redactors de 6è de primària: Gil Grabulosa, Àlex Cano, Clara Altimiras, Marc Cristina\nCom afecta la “nova normalitat” a les festes populars i actes culturals?\nPensem que els esdeveniments culturals són essencials per la societat, ja que són un sector molt important en l’entreteniment i l’enriquiment cultural de la població. A causa de la pandèmia de la\nFrankenstein’s Book Review\nWe review the book we’ve been reading for English class Mary Shelley, who wrote Frankenstein, was born on the 30th August 1797, in London. Mary Shelley didn’t have a very good childhood.


Consells per no perdre diners en el canvi de moneda\nA l’hora de viatjar és habitual canviar efectiu a la moneda local per tal de portar a sobre una quantitat en metàl·lic i fer els pagaments més còmodament al país de destinació. Això és habitual quan viatgem a països que disposen, evidentment, d’una altra moneda diferent de la nostra.\nEn aquest article de ShBarcelona volem donar-vos alguns consells per intentar no perdre diners en el canvi de moneda i rendibilitzar al màxim les nostres finances a l’hora de viatjar.\nArticle relacionat: Com canviar d’un banc estranger a un de nacional\nNo perdis diners a l’hora de canviar de moneda\nA l’hora de viatjar a un país amb una moneda diferent sempre ens entren dubtes d’on canviar els nostres diners per perdre el mínim possible.\nAbans de donar uns consells sobre els millors llocs per fer-ho, us volem explicar un parell d’elements importants per entendre el funcionament del canvi de moneda.\nEl tipus de canvi és el que ens diu quantes monedes d’una divisa es necessiten per tenir una unitat d’una altra. És important tenir en compte que el tipus de canvi no és fix, si no variable i canvia de forma constant.\nPer tant, és important tenir en compte que la taxa que t’ofereixin sigui el més semblant possible al tipus de canvi mitjà del mercat.\nD’altra banda, la comissió pel canvi és un altre factor a valorar per no perdre diners amb l’operació. Hi ha molta gent que només contempla el concepte anterior a l’hora de realitzar el canvi de moneda, cosa que fa que després es decebin.\nLa comissió es pot aplicar a un percentatge de diners en iniciar l’operació, a una comissió fixa o a les dues coses. Cal fixar-se molt en el canvi de moneda amb aquesta comissió.\nCom hem comentat abans, el preu de la moneda varia segons el dia en què facis el canvi, el problema és que no hi ha una tarifa plana que es mantingui en el temps i per això és complicat saber quan sortirà més rendible.\nUna altra dada important és que els convertidors en línia et mostren el preu que tenen les divises en el mercat, no a què el pots aconseguir tu com a usuari final.\nUn altre pensament molt recurrent entre els que necessiten canviar moneda és que si els sobra moneda, a la tornada, se l’hauran d’empassar. Aquesta afirmació no és correcta, ja que després podràs canviar de nou la moneda sobrant, és clar.\nArticle relacionat: Requisits dels bancs per concedir una hipoteca\nA continuació us fem un recull d’altres consells a tenir en compte a l’hora de canviar de moneda:\nEvita realitzar el canvi directament als aeroports, tret que sigui estrictament necessari. El normal és que et surti més cara, per haver de pagar les taxes i comissions de l’aeroport.\nAcudir a les cases de canvi que hi ha als centres turístics de les grans ciutats implica que et cobrin una comissió, tot i que menor que en els aeroports, que sol ser d’entre el 2 i el 7% de l’import sol·licitat.\nUna altra cosa important és que tant en aquestes cases de canvi, com les que existeixen en els aeroports, la comissió va implícita.\nTreure diners a dèbit o crèdit als caixers de país de destinació no et farà estalviar diners. Les comissions per retirar diners d’un banc estranger són bastant elevades.\nQualsevol banc pot canviar euros per la moneda estrangera. Acudir al nostre banc de tota la vida, en el qual som clients des de fa temps pot ser l’opció més adequada.\nEns dónes altres consell per estalviar diners amb el canvi de moneda?\nOn celebrar una comunió a Barcelona\nTot i que cada cop està perdent més seguidors, el dia de la Primera Comunió és un esdeveniment...


Ets a: Portada > Notícies del circ > Circostrada organitza un seminari internacional per al desenvolupament de les arts circenses\nCircostrada organitza un seminari internacional per al desenvolupament de les arts circenses\nLa xarxa europea Circostrada organitza una nova trobada per parlar de circ, en aquest cas el mes d'abril de 2016 a París: FRESH CIRCUS - seminari internacional per al desenvolupament de les arts circenses.\nLa trobada tindrà lloc a Paris del 13 al 15 d'abril 2016 , coordinada per HorsLesMurs i en col·laboració amb La Villette i vol reunir de nou a la professió – agents del circ, artistes, programadors, periodistes, investigadors però també responsables polítics – durant dues jornades de reflexió i d'intercanvi.\nDenominada “Moving borders”, FRESH CIRCUS#3 explorarà la geografia del circ sota totes les seves latituds per dibuixar els contorns del circ contemporani al món.\nTaules rodones geogràfiques: unes noves perspectives\nA través d'una sèrie de taules-rodones regionals, FRESH CIRCUS#3 els participants coneixeran a professionals internacionals, creuaran mirades i estudiaran en profunditat un territori gràcies als testimoniatges d'actors claus, originaris de diferents regions del món:\n• Magrib – Els artistes enfront dels conflictes\n• Àsia – Nous projectes que modelen els territoris\n• Europa central – L'emergència d'un circ contemporani\n• Amèrica central i Amèrica llatina – El recorregut dels artistes: del circ social a la creació\n• Europa del sud – Mobilitat d'artistes o emigració?\n• Alemanya, Suïssa – Noves generacions: nous models, noves energies\nTallers temàtics: llançar les bases d'un desenvolupament sostenible per al circ contemporani\nProvocant la trobada entre professionals de diferents zones geogràfiques, diversos tallers temàtic vindran completar aquest ric programa per afavorir l'intercanvi d'experiències, iniciar noves oportunitats de col•laboració i reflexionar sobre els reptes claus del desenvolupament del circ contemporani a una escala global.\n• Innovació i nous models econòmics per al circ contemporani\n• Recorreguts artístics: les diferents etapes en la vida d'un artista de circ\n• Com recolzar la creació? Nous projectes, noves idees\n• Mobilitat internacional: flux d'informació, mobilitat dels artistes, circulació de produccions\n• La formació en el circ contemporani\n• Com parlem de circ?\n• Polítiques públiques per al circ contemporani\n(Llista i títols de les xerrades provisionals)\nSobre FRESH CIRCUS#3\nEl seminari combinarà igualment trobades professionals, temps privilegiats de networking, així com un programa artístic proposat per la Villette, en estreta col•laboració amb altres espais culturals parisencs i francesos.\nPre-programa i inscripcions\nEl pre-programa estarà disponible al desembre a la pàgina dedicada a FRESH CIRCUS#3 a la web de Circostrada. Obertura de les inscripcions al gener 2016.


Empresonades per adúlteres – Anarquia Catalunya 🏴\nEl delicte d’adulteri podia suposar fins a sis anys de presó per a les dones en qualsevol cas d’infidelitat. Aquest ha sigut un delicte revisat al llarg de la història contemporània espanyola. Si bé al segle XIX era una activitat considerada immoral i perseguida per la justícia, la Segona República el va suprimir amb la llei del Divorci de 1932. La derogació d’aquest avanç social amb el colp d’estat franquista va vindre de la mà de l’aprovació del Codi Penal de 1944. L’article 452, inspirat en la legislació de 1870, de nou tornava a castigar les pràctiques sexuals extramatrimonials, amb l’objectiu d’acordonar les famílies nuclears de base patriarcal que eren funcionals al règim.\nTal com afirma la historiadora Ana Aguado, la dictadura va significar “la radicalització fins extrems esperpèntics d’unes relacions de gènere fortament patriarcals i del model tradicional de dona domèstica”. La pràctica legislativa franquista protegia la institució familiar mentre reprimia la independència femenina, segons la historiadora Melanie Ibáñez. Les dones eren preparades únicament per complir amb el seu destí biològic de ser mares, però paradoxalment retornaven a la minoria d’edat permanent i a ser subjectes jurídics de segona, com es pot observar en el cas de l’adulteri.\nEl capítol quatre del Codi Penal de 1944 regulava el delicte per cometre adulteri |Arxiu\nSi bé la dictadura sancionava homes i dones, el delicte d’adulteri s’acarnissava especialment amb les dones amb una pena de presó d’entre sis mesos i sis anys. En canvi, als homes només se’ls sancionava en cas d’escàndol o de relacions extramatrimonials dins la llar a través de la figura del “amancebamiento”. A més, les dones podien ser castigades amb una única “infidelitat” –tot i que estigueren separades de fet del seu home–, mentre que els marits serien perseguits en cas d’habitualitat i relacions notòries. Els homes només cometien delicte si coneixien l’estat civil de l’adúltera, però la “manceba” sempre era culpable, sabera o no del matrimoni del seu amant. Per això, fins i tot en una data tan tardana com l’any 1976, es van recórrer 17 condemnes per adulteri davant el Tribunal Suprem, i molt probablement als tribunals menors el nombre de judicis i condemnes seria bastant superior.\nEl delicte d’adulteri s’acarnissava especialment amb les dones amb una pena de presó d’entre sis mesos i sis anys\nAmb aquestes pràctiques, el franquisme –com el feixisme italià o el nazisme alemany– va construir un arquetip de dona biològicament determinat i socialment submís a l’estructura de la família patriarcal per acabar amb la tendència decreixent de les taxes de natalitat. De fet, una de les causes principals de la crisi dels sistemes liberals i de l’ascens d’idearis nazi-feixistes va ser el descens de la natalitat, així com els canvis en el model de dona tradicional que es percebien com una amenaça als pilars de la societat, segons expliquen historiadores com Immaculada Blasco. Enfront de la necessitat del règim franquista d’incrementar la població, s’adoptaven també polítiques pronatalistes, com la prohibició de l’avortament o de l’ús de mètodes anticonceptius.\nEl cas de l’avortament era semblant. Després de l’impuls pioner fet durant la República –en mans d’anarquistes com Isaac Puente i Federica Montseny, del govern del Front Popular– l’Estat franquista va passar a tipificar l’avortament com a delicte i així va ser fins a l’any 1985. Segons la llei promulgada el 24 de gener del 1941, l’avortament era un crim contra l’Estat. I segons el capítol III del Codi Penal del 1944, calia perseguir no només les dones que el practicaren, sinó que també s’havien d’arrestar els professionals, la família i l’entorn que cooperara o consentira la interrupció artificial de l’embaràs. Aquesta legislació va obligar a la pràctica clandestina de l’avortament, especialment perillosa per a les dones de classe treballadora, perquè es practicava en condicions extremes d’insalubritat i que podien ocasionar fins i tot la mort.\nPer l’amnistia femenina\nDurant la transició espanyola, una de les reivindicacions del feminisme inicial va ser l’amnistia femenina, perquè hi havia preses acusades d’avortament, adulteri o abandonament de la família. De fet, la que s’ha definit com la primera manifestació feminista posterior al franquisme es va fer davant d’una presó. L’any 1976, un grup de dones es va concentrar il·legalment davant de la presó de dones de la Trinitat de Barcelona per demanar que les monges de la Cruzada Evangélica de Cristo Rey se substituïren per funcionàries de presons i es milloraren les condicions de les preses. La seua reivindicació era, a llarg termini, la reforma del codi penal i l’amnistia per als delictes que discriminaven les dones. També demanaven que les preses pogueren llegir la premsa, vestir la roba pròpia, tenir llibertat de culte, garantir el dret a parlar la seua llengua i a escriure cartes sense censura.\nLa fotògrafa Pilar Aymerich va documentar aquesta protesta deixant un document gràfic extraordinari, que va completar amb la sèrie de fotografies de la presó de dones de la Trinitat a Barcelona. L’estiu del 1978 es complia una de les reivindicacions feministes: les monges abandonaven precipitadament la presó per ordre del director general de presons i mentre arribaven les noves funcionàries les preses es van autogestionar el funcionament intern del centre penitenciari. S’organitzaven per netejar les cel·les, complir els torns de cuina o garantir el funcionament dels tallers. Pilar Aymerich va poder entrar a fotografiar les recluses i deixar testimoni dels fets. Va arribar a afirmar que a les preses els brillaven els ulls d’il·lusió. Segons la fotògrafa, totes les preses li relataven les seues històries, com la de la Inés: “Trenta anys em van caure senyoreta, per fer un avortament. Amb els indults se m’ha quedat en vuit… Encara que em donen un indult, de la Inés que va entrar en aquest forat, ja no queda res”.\nMalgrat aquest context d’enormes dificultats per la llibertat i autonomia femenina, si s’amplia la mirada, es pot rastrejar que el sistema normatiu imperant no estava absolutament acceptat. Diferents pràctiques socials femenines, com la de l’avortament, dificultaven la consecució dels objectius natalistes del règim i transgredien l’autoritarisme de l’Estat. És a dir, que les dones no eren agents passius o únicament víctimes del punitivisme franquista, sinó que amb les pràctiques quotidianes tractaven d’ampliar els seus marcs de sobirania sexual i sanitària en el context especialment complex del tardofranquisme i la transició. I posteriorment, gràcies al cicle de mobilització feminista que s’obriria a finals dels anys setanta, s’assoliren drets que han obert finestres a l’emancipació de dones i homes i han permès ser més lliures.\n[Nota de premsa] Llibertat per a les set persones empresonades per les protestes del 27 de febrer L’Ajuntament de Barcelona, segons va anunciar l’alcaldessa Ada Colau (Barcelona en Comú), exerceix l’acusació particular, junt a sindicats policials, contra les vuit persones empresonades En llibertat la segona de les i els vuit anarquistes empresonades i empresonats durant les manifestacions solidàries a Barcelona amb Pablo Hasél [Barna] Tots els divendres a Poblesec: Sopar i punt de trobada en suport amb les nostres companyes empresonades La PAH Girona Salt ha convocat per demà, a les 11:00h, una concentració davant la seu de la Subdelegació del Govern espanyol a Girona per reclamar que s’adoptin mesures per frenar la crisi de l’habitatge El diputat al Parlament de Catalunya per la CUP-G Dani Cornellà declara als Jutjats per la denúncia interposada contra els Mossos per l’agressió soferta en la concentració en suport a Pablo Hasel Ciutadans imputats per odi i coaccions per retreure el fet de tallar llaços grocs amb navalla per part d’unionistes a Palamós Per Cadis, per la precarietat, per una vida digna Llibertat per la Lisa, llibertat per totes! Augmenta el nombre de persones en estat crític per covid-19 a la Regió Sanitària de Girona per tercer dia consecutiu i el contagi s’estabilitza i es queda a 0,90 Campanya per recollir fons per frenar el macro parc eòlic marí Tramuntana, a la badia de Roses La vaccinació és obligatòria des d’avui per les treballadores i per als treballadors de cara al públic a la República Francesa


PHARMALEX SPAIN SL amb N.I.F. B50896059 està inscrita al R.M. de Saragossa, Tomo 2703, Foli 59, Fulla Z-29704.\nPHARMALEX SPAIN SL (en endavant Pharmalex Spain) té el seu domicili social al carrer Coso 102, oficina 14, 50001 Saragossa, Espanya.\nPharmalex Spain no assumeix cap responsabilitat en relació amb el material inclòs en aquestes pàgines.\nPharmalex Spain no es responsabilitza de la mala utilització dels continguts d'aquestes pàgines web per part del usuari.\nPharmalex Spain es reserva el dret d'actualitzar els continguts d' aquestes pàgines web quan s'estimi convenient, i també d'eliminar i de limitar o impedir el seu accés, de forma temporal o definitiva.\nEn cas de ser necessari la utilització d'un nom d'usuari o contrasenya per accedir a algun servei contingut en aquestes pàgines, l'usuari s'obliga a mantenir-la en secret ia fer-ne un ús diligent. En cas de pèrdua o utilització negligent de la contrasenya, l'usuari respondrà de la utilització que hagin pogut fer terceres persones d'aquesta.\nNo està permesa la reproducció, còpia, ús, distribució, comercialització, comunicació pública o qualsevol altra activitat que es pugui fer amb el contingut d'aquestes pàgines web, que necessitarà sempre l'autorització expressa de Actiomed. S'adverteix expressament que aquestes activitats estan castigades per la legislació vigent en matèria de propietat intel·lectual.\nEN CAP CAS Pharmalex Spain ES FA RESPONSABLE DELS POSSIBLES DANYS DIRECTES, INDIRECTES, ESPECIALS O DE QUALSEVOL ALTRE TIPUS, DERIVATS DE L'ÚS D'AQUESTA WEB, O DE QUALSEVOL ALTRA WEB A LA QUE ES PUGUI DIRIGIR DES D'AQUESTA, INCLOENT, SENSE LIMITACIÓ ALGUNA, QUALSEVOL PÈRDUA DE BENEFICI, INTERRUPCIÓ DEL NEGOCI, PÈRDUA DE PROGRAMES O ALTRES DADES DE LA INFORMACIÓ TRACTADA EN EL SISTEMA, FINS I TOT EN EL CAS DE QUE ENS HAGI INFORMAT EXPRESSAMENT DE LA POSSIBILITAT DELS DANYS.\nPharmalex Spain manifesta el seu compromís de compliment amb la normativa establerta en la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal (BOE 14/12/1999)\nConforme amb l'establer a la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal, l'informem que les dades personals, per a facilitar la comunicació mútua i prestació de serveis, son inclosos en fitxers titularitat d'Actiomed.\nLes dades de caràcter personal o qualsevol altre tipus de dades que ens puguin fer arribar els usuaris de la web mitjançant l'apartat Treballa amb nosaltres a través dels mitjans disposats, seran recollides en un fitxer propietat de Actiomed registrat a l'Agència Espanyola de Protecció de Dades, la finalitat serà incorporar aquestes dades en un possible procés de selecció de personal.\nL'usuari serà responsable de les dades que inclogui en posar-se en contacte amb Actiomed.\nTotes les dades enviades a Pharmalex Spain a través de la pàgina web podran ser utilitzades per Pharmalex Spain per a respondre a les peticions o consultes realitzades.\nPharmalex Spain no cedirà dades a tercers.\nLes parts, amb expressa renúncia al seu propi fur, accepten com legislació rectora del present contracte, l'espanyola, i es sotmeten per a la resolució de tots els litigis que poguessin derivar del mateix als Jutjats i Tribunals de Saragossa.


Ajuts del programa dâ€™atenciÃ³ social a les persones amb discapacitat\nDerivar al Departament de Benestar Social i FamÃlia de la Generalitat de Catalunya la solÂ·licitud dâ€™ajuts del Programa dâ€™atenciÃ³ social a persones amb discapacitat de l'exercici en curs.\nLâ€™objecte dâ€™aquest ajut Ã©s facilitar els ajuts econÃ²mics necessaris per al desenvolupament de lâ€™autonomia personal de les persones amb discapacitat fÃsica, psÃquica o sensorial amb mesures compensatÃ²ries per tal de millorar la seva qualitat de vida i fomentar la seva integraciÃ³ social.\nVeÃ¯ns i veÃ¯nes de Sant Quirze del VallÃ¨s que compleixin amb les condicions i requisits establerts pel Departament de Benestar Social i FamÃlia.\nFormulari de derivaciÃ³ de documentaciÃ³ a la Generalitat (C3X102).\nSolÂ·licitud dâ€™ajuts del Programa dâ€™atenciÃ³ social a persones amb discapacitat per a lâ€™any 2014 (IM 15192).\nDocumentaciÃ³ especÃfica indicada segons prestaciÃ³ especÃfica solÂ·licitada (veure el formulari de solÂ·licitud IM 15192).\nLâ€™acreditaciÃ³ de les condicions exigides no serÃ necessÃ ria per a la persona solÂ·licitant que lâ€™hagi efectuada anteriorment a qualsevol Ã²rgan o dependÃ¨ncia del Departament de Benestar Social i FamÃlia, sempre que no hagi transcorregut mÃ©s de cinc anys des de la presentaciÃ³ i les dades no hagin experimentat cap modificaciÃ³.\nEn aquest cas, lâ€™aportaciÃ³ podrÃ ser substituÃ¯da per una declaraciÃ³ de la persona solÂ·licitant, que sâ€™inclou a lâ€™imprÃ¨s de solÂ·licitud (IM 15192 Ver.001.12), amb la qual sâ€™acrediti que no sâ€™han produÃ¯t modificacions en les dades que consten en la documentaciÃ³ presentada. Sâ€™hi ha dâ€™especificar lâ€™expedient per al qual es va aportar la documentaciÃ³ esmentada.\nEl termini establert per la Generalitat per la presentaciÃ³ de solÂ·licituds, a les oficines de Benestar Social i FamÃlia, Ã©s del 10 de marÃ§ al 9 de maig de 2015.\nPer tal de garantir la derivaciÃ³ de la solÂ·licitud a la Generalitat, dins del termini establert per la normativa que regula la convocatÃ²ria, es recomanable presentar la solÂ·licitud a l'Oficina d'AtenciÃ³ Ciutadana com a mÃ xim fins 7 dies naturals abans a la data de finalitzaciÃ³ de la convocatÃ²ria.\nLes persones que vulguin obtenir informaciÃ³ i orientaciÃ³, sobre la situaciÃ³ de la seva solÂ·licitud, poden trucar al telÃ¨fon d'informaciÃ³ del Departament de Benestar Social i FamÃlia (900 300 500) o al telÃ¨fon d'atenciÃ³ ciutadana (012).\nFormulari derivaciÃ³ SolÂ·licitud Generalitat\nFormulari derivaciÃ³ SolÂ·licitud Generalitat (C3X102) (1822 Kb)


... o l'insofrible lògica difusa.\nEsquerra, com el Manel de la cançó ha dit:\n"Jo no sóc aquell que sóc, però si que ho sóc,\nper què ara estic aquí, però no hi sóc gaire,\nperò hi sóc massa, al mateix temps que hi estic poc."\ni en conclusió no se si volen que surti sí, no o todo lo contrario (què em perdonin els correctors, però no sé com dir-ho genuïnament en català).\nNo sé què votaré, ni tant sols si votaré o els enviaré a tots a fer punyetes, però agrairia dels que fan política que em diguessin què volen que surti. I parlo dels que fan política, perquè jo com diu en Cardús la política s'ha de fer fent política, jo em conformo a fer feina, el dia que faci política faré política de veritat.\nÉs per això que no entenc aquesta temptació permanent d'alguna gent per fugir d'estudi, per trobar consol a fer política més enllà de la política. Sóc del parer -i ho he escrit fins a l'avorriment- que la política dóna per poc i que hi ha molta feina per fer, nacionalment parlant, fora de la política. Però dic "fora" de la política, i no pas que s'hagi de fer la política des de fora! Als que fan política des de fora, jo els pregaria que hi entressin. I als que són dins, els demanaria que no s'escapessin fora.\nDesgraciadament tinc la impressió que Esquerra intenta fer política fent tots els papers de l'auca i si segueixen així faran l'auca del senyor Esteve.