Naslovna Shop MUDRE – Yoga položaji ruku za zdravlje, sreću i blagostanje\nU knjizi je naveden opis 40-tak najčešće korištenih mudri + 25 dodatnih mudri koje se primjenjuju u Ayurvedi te njihovo tisućljetno podrijetlo. Knjiga obiluje brojnim ilustracijama i primjerima iz prakse.\nAutor u knjizi jednostavan način predstavlja tajni nauk Mudra Vigyane. Mudra je pojam s mnogo značenja, a kad je u pitanju iscjeljenje, mudra je učinkovit utjecaj na tijelo i um pomoću prstiju obje ruke koje se savijaju, križaju i međusobno dodiruju. Svaka mudra stvara posebnu vezu s kozmičkom sviješću. U knjizi se pojašnjava što su mudre, njihovo podrijetlo, dobrobiti te kako ih prakticirati.\nMudra je pojam s mnogo značenja, a prikazuje simboličnu ili ritualnu gestu u hinduizmu i budizmu (doslovno značenje na drevnom jeziku, sanskrtu, jest „pečat“) . Redovitim prakticiranjem mudri osoba preuzima kontrolu nad svojim životom. Postoji golem protok energije u našim rukama i svaki prst predstavlja jedan od pet elemenata. Uzroci svih bolesti leže u neuravnoteženosti jednog od ovih pet elemenata, a to se može ispraviti lijekovima, snagom volje i mudrama.\nPrakticiranje mudri je lagano i ne zahtijeva mnogo vremena, ali istovremeno ima vrlo snažno djelovanje jer može preokrenuti vaš život. Izvođenje mudri oslobađa energiju koja je zaključana unutar vašeg tijela – to se odnosi na kanale energije koji se zovu nadiji i energetske centre koji se zovu čakre, koje pune naše unutarnje organe vitalnom energijom. Mudre mogu pomoći uravnoteženju protoka energije naših čakri i nadija i postizanju viših stanja svijesti.\nOsim navedenih dobrobiti za prakticiranje, mudre nam pomažu: u proizvodnji energije koja nam vraća sreću, ljubav i blagostanje u naš život u povratku životne vitalne energije (prane) i u poticanju životne dugovječnosti u uklanjanju umora i nesanice i povratku snage našeg organizma u prevladavanju stresa, depresije, krivnje, ljutnje i smirivanju našeg uma u uklanjanju negativnih misli i razvijanju pobožnosti i prijazne naravi u duhovnom razvoju i lakšem izvođenju meditacijskih vježbi u iscjeljenju skoro svake bolesti, od bolova u ušima, pa do infarkta u oblikovanju tjelesnih, psihičkih, pa čak i moralnih gledišta pojedinca u fizičkim promjenama u venama, tetivama, žlijezdama i osjetilnim organima itd.\nMudre ne zahtijevaju posebne pripreme. Mudre se mogu prakticirati u bilo koje vrijeme i pod gotovo svim okolnostima (s određenim iznimkama).\nU knjizi je naveden opis 40-tak najčešće korištenih mudri + 25 dodatnih mudri koje se primjenjuju u Ayurvedi te njihovo tisućljetno podrijetlo kroz razne religije i štovanja.\nKnjiga obiluje brojnim ilustracijama i primjerima iz prakse.\nPrethodna objavaRobert Greene: Emociju ne izaziva stvarnost nego – vaš doživljaj stvarnosti!\nSlijedeća objavaSal Rachele i Utemeljitelji – Misterij vremena\nZdrava štitnjača – Istina o Hashimotu i Gravesu, novi pogled na...


Foto: S HPD-om "Rama" na koti 912 - RPortal\nstaza, markiranje, HPD Rama, priroda, Kamena dica,\nKoliko god puta došli na kotu 912 – Kamenu dicu, uvijek vidite i doživite nešto novo. Staza do Kamene dice započinje kod kamenoloma iznad Kovačeva Polja i vodi rubnim dijelom planine Smojnik, iznad nekadašnjeg toka rijeke Rame. Iako je ovaj teren relativno blizu, osim lovaca i planinara povremeno, rijetki su oni koji hodaju njime. Nakon markiranja, i onima koji ne poznaju teren nije nikakavi problem proći stazom, upoznati dio Rame i uživati u prekrasnim pogledima.\nIzaći u prirodu, odmoriti se od svakodnevce, uraditi nešto korisno i upoznati nešto novo, svakako je poticaj i za nove aktivnosti. Pridružite se, upoznajte Ramu i uživajte u dobrom društvu.


VIDEO! Anthony Joshua i Kubrat Pulev odradili prvo sučeljavanje - Profightstore\nVIDEO! Anthony Joshua i Kubrat Pulev odradili prvo sučeljavanje\nTeškaški kralj Anthony Joshua i glavni izazivač Kubrat Pulev odradili su prvo sučeljavanje. Video možete pogledati u nastavku.\nAnthony Joshua i Bugarin Kubrat Pulev odmjerit će snage 28. listopada na Millennium stadionu u velškom Cardiffu, jučer je službeno potvrđeno.\nSvjetski teškaški prvak po verzijama IBF, WBA i IBO Joshua ovaj meč mora odraditi po direktivi federacije IBF, budući da je 36-godišnji Pulev prvi izazivač.\nPulev ima samo jedan poraz u 26 profi mečeva, i to upravo od Vladimira Klička iz 2014. godine. Taj meč i naši fanovi su upamtili po žestokoj makljaži netipičnoj za Kličkove borbe, u kojoj je deblji kraj izvukao Bugarin (5 nokdauna i poraz nokautom u 5. rundi).\nJoshua je u zadnjem nastupu u travnju pred 90,000 gledatelja na Wembleyu nokautirao velikog Vladimira, i naposljetku ga umirovio. Britanac trenutno ima savršen omjer od 19 pobjeda nokautom u isto toliko profi mečeva.\nMillennium stadion u Cardiffu prima oko 80,000 gledatelja, tako da možemo očekivati novi spektakl.


Pametnica Touch interaktivni paket\nDočekajte budućnost spremni uz najmoćniju interaktivnu tehnologiju.\nPametnica Touch kombinira interaktivni ekran, odnosno display, panel ili touchscreen, s računalom, softverom te stalkom za maksimalnu fleksibilnost i slobodu.\nPametnica Touch sastoji se od i3 interaktivnog ekrana, softvera i3 LearnHub, računala te podesivog podno-zidnog stalka.\nInteraktivni ekran sliku dobija putem kabela – nema potrebe za projektorom. Slika je kristalno čista uz LCD prikaz najveće razlučivosti (4K UHD).\nInteraktivni ekran je naravno puno više od samog zaslona. Moć i jednostavnost suradnje više od 15 korisnika istovremeno teško je prenaglasiti ili precijeniti. Podesivi stalak čini ovaj ogromni touchscreen mobilnim i lako dostupnim svakome, primjerice jako mladima ili teže pokretnima. U radu koristite prirodne geste; Pametnica će ih prepoznati.\nKupnjom Pametnice Touch ulazite u tehnološki vremeplov. Interaktivni ekrani nisu daleko od dominacije svjetskim tržištem, a za edukacijske su primjene odavno prepoznati kao nezamjenjivi. Već su 2016. činili većinu svih kupnji školskih zaslona na svjetskom tržištu!\nInteraktivni ekrani i3 najbolji su izbor za sve edukacijske i poslovne primjene. Životni vijek im je 2.5× duži od LCD TV prijemnika. Aktivna površina je dijagonale 86 inča, odnosno 218 cm.\ni3 LearnHub edukacijski softver poslovni korisnici zamijenit će za CampFire, ekvivalentni softver za poslovnu suradnju. Veliku dodanu vrijednost stvara i softver i3 Annotate kojeg dobijate bez nadoplate.


Bračni par Cetinski pušten na slobodu!\nHrvatska Lažirali prijave?\nPiše T.V. /I.D/A.J. , 30. srpnja. 2014. @ 20:07  komentari min.\nObitelj Cetinski ponovno je bio u centru pažnje domaće javnosti. Mirko i Vinka Cetinski uhićeni su zbog sumnje u lažiranje poreznih prijava, a oko 17 sati pušteni su na slobodu.\nSupružnike Cetinski i dvojicu poreznika oko 17 sati sudac istrage pustio je na slobodu.\nSudac istrage Županijskog suda u Rijeci Duško Tišma odbio je prijedlog USKOK-a da se svi četvero zadrže u istražnom zatvoru te ih je nakon ispitivanja pustio da se brane sa slobode.\nUSKOK je njihovo zadržavanje u zatvoru tražio zbog sprečavanja utjecaja na svjedoke, a za porezne inspektore i zbog opasnosti ponavljanja djela.\nIstragu protiv njih četvero USKOK je pokrenuo danas zbog sumnje da su zlouporabili položaj i ovlasti, poticali na zlouporabu i krivotvorili službene isprave, objavljeno je na internetskoj stranici Državnog odvjetništva RH, bez navođenja identiteta okrivljenih.\nSudac istrage očito je procijenio kako neće doći do utjecaja na svjedoke. Pušteni su na slobodu bez ikakvih ograničenja. To znači da od njih nisu tražena ni novčana jamstva, a nisu im izrečene ni mjere opreza.\nOdvjetnici supružnika Cetinski najavili su da će podnijeti žalbu na donošenje rješenja na provođenja istrage\nSudac istrage zasigurno ima dobar uvid u spis i sve dokazne materijale. Neslužbeno se doznaje da je obitelj Cetinski bila i pod mjerama prisluškivanja i telefonskog nadzora.\nTužiteljstvo je najavilo da će podnijeti žalbu na današnju odluku. Rok za tu žalbu je tri dana. O žalbi će odlučivati izvanraspravno vijeće riječkog županijskog suda\nDvoje inspektora Porezne uprave, Područnog ureda u Rijeci, sumnjiče se da su od 29. kolovoza 2011. do 12. srpnja ove godine, na traženje supružnika Cetinski, neosnovano prihvaćali njihove izjave i predočenu dokumentaciju tijekom poreznog nadzora. Taj nadzor je proveden kako bi se utvrdilo postoji li razlika između vrijednosti imovine Cetinskih i dokazanih izvora sredstava za njeno stjecanje.\nVinka i Mirko Cetinski jučer su uhićeni u Rovinju najvjerojatnije zbog malverzacija pri poreznom nadzoru, odnosno poticanja poreznika na zlouporabu položaja i ovlasti. Istražitelji su prema pisanju medija tijekom osmomjesečne istrage prisluškivali njihove telefonske razgovore, a prije nego što su predani riječkom pritvorskom nadzorniku policijski odjel za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta pretražio im je kuću u Rovinju.\nNakon ispitivanja Mirko Cetinski se obratio okupljenim novinarima.\n'Ovo je cirkus, žele nam podmetnuti', rekao je Mirko Cetinski, a izjavu je davao s lisicama na rukama, dok ga je policajac pridržavao.\nMirko i Vinka Cetinski optuženi su za poticanje na zlouporabu položaja, a oboje negiraju optužbe. Bit će privedeni istražnom sucu, jer USKOK za njih traži zadržavanje u pritvoru.\nJoš jedna optužnica protiv Vinke i Mirka Cetinski!\nS njima su uhićena i dvojica riječkih poreznika koja su im pomagala, a slučaj je, prema neslužbenim informacijama, povezan s dvije prijašnje istrage u kojima su supružnici terete da su poduzetnika Danka Končara prijevarom oštetili za oko 150 milijuna kuna.\nIstraga protiv bračnog para Cetinski, u koju su naknadno uključeni i njihovi suradnici te sin Matteo, pokrenuta je još 2011. kada ih je Končar optužio da su ga prevarili kupujući za njega nekretnine koje su mu naplatili osjetno iznad tržišne vrijednosti. Istraga državnog odvjetništva rezultirala je s dvije optužnice, a Cetinski tvrde da nisu krivi.\nTony se oglasio nakon uhićenja: 'Nemaju dokaza, ne bojim se nikoga'\nVinka Cetinski, nekadašnja zamjenica ministra turizma, je prije pola godine ustvrdila da su ona i njen suprug, poznati istarski pjevač, Končareve žrtve te da su mu "počeli smetati" kada se "počeo upuštati u kojekakve poslove s lokalnim i nacionalnim političko-gospodarskim strukturama".\n"Njegove aspiracije bile su tvornica za preradu ribe Mirna Rovinj, a u konačnici i Podravka, zatim medijska carstva EPH i Glas Istre, po mogućnosti sva brodogradilišta, marine i vjetroelektrane i projekt Brijuni Rivijera", navela je Cetinski u priopćenju. Tvrdila je i da se Končar na njima obogatio te da ih je iskoristio za ulaz na hrvatsko tržište pod pričom da ga zanima ruralni turizam te izgradnja vila za bogate poslovne ljude u Istri.\nNakon podizanja optužnica Končar nije želio ništa komentirati.\nNeslužbeno se doznaje da je ovaj slučaj vezan uz istragu pokrenutu 2011. protiv bračnog para Cetinski, kasnije proširenom na sina Mattea te njihove suradnike temeljem prijave poduzetnika Danka Končara. On je tvrdio da su ga prevarili kupujući za njega nekretnine jer su mu prikazali da su ih platili osjetno više od tržišne vrijednosti. Na taj način, stoji u dvjema optužnicama proizašlim iz te istrage, Cetinski su oštetili Končara za oko 150 milijuna kuna.


Cijene nafte pale ispod 88 dolara - Index.hr\nCIJENE nafte pale su u petak na međunarodnim tržištima ispod 88 dolara pod pritiskom neočekivanog rasta američkih zaliha nafte i goriva i dobitonosnih prodaja kojima su investitori nastojali unovčiti njihov skok u proteklim danima.\nNa londonskom je tržištu cijena barela pala 85 centi u odnosu na prethodno zatvaranje, na 87.53 dolara. U gotovo istom iznosu smanjena je i na američkom tržištu, gdje se barelom trgovalo po 84.68 dolara.\nUzlet cijena iz proteklih dana posustao je u četvrtak, kada su trgovinu u Londonu i u SAD-u zaključile u blagom minusu, nakon što je izvješće Američkog instituta za naftu (API) pokazalo rast zaliha u prošlom tjednu, a kočnica su im bile i dobitonosne prodaje.\n"Nastavljeni pad (tijekom dana) vjerojatno je rezultat kombinacije dobitonosnih prodaja uoči vikenda i izostanka novih bikovskih katalizatora", rekao je Stephen Brennock iz PVM-a, napomenuvši da su i službeni podaci o zalihama u SAD-u nepovoljno utjecali na cijene.\nMinistarstvo energetike izvijestilo je da su zalihe u SAD-u u prošlom tjednu porasle prvi put od studenoga, a povećane su i zalihe benzina, dosegnuvši najvišu razinu u 11 mjeseci.\nU procjenama utjecaja na okoliš vlada je izvijestila i o blagom padu aktivnosti prerade u rafinerijama, što signalizira smanjenu potražnju za naftom.\nAnalitičari procjenjuju da silazni trend neće potrajati, pozivajući se na probleme u opskrbi i na snažnu potražnju.\nVodeći proizvođači predvođeni Organizacijom zemalja izvoznica nafte (OPEC) i skupinom neovisnih na čelu s Rusijom imaju problema s povećanjem proizvodnje za 400 tisuća barela dnevno u razdoblju od mjesec dana.\nZabrinutost zbog tijesne opskrbe potpiruju i napetosti u istočnoj Europi i na Bliskom istoku. Vodeći ruski i američki diplomati izjavili su da šanse da na današnjim pregovorima izglade nesuglasice oko Ukrajine nisu velike.\nOPEC je u izdvojenom izvješću objavio da je barel košarice nafte njegovih članica u četvrtak stajao 88.55 dolara, što znači da se nije znatnije promijenio u odnosu na prethodni trgovinski dan.


Plasmodium (Plasmodium) vivax – Wikipedija\n(Preusmjereno s Plasmodium vivax)\nVrsta: P. vivax\nPlasmodium vivax parazit je koji je jedan od najčešćih i najrasprostranjenijih uzročnika benigne, povratne malarije. Jedan je od četiri vrste parazita koji često uzrokuju malarijsku infekciju kod ljudi. Manje je virulentan od parazita Plasmodium falciparum, najopasnijeg od svih četiriju parazita, koji često zna biti nerijetko smrtonosan. P. vivax prenosi se preko ugriza ženskih komaraca roda Anopheles, iz razloga što samo ženke komaraca sišu krv.\nNezreli trofozoiti (u obliku prstena ili žiga), 1/3 dijametra crvene krvne stanice\nZreli trofozoiti veoma nepravilni i osjetljiva oblika (opisani kao ameboidni); prisutni su mnogi pseudopodialni procesi. Prisutnost nježnih zrnaca smeđe pigmentacije (malarijski pigment) ili hematina vjerojatno dobivenog iz hemoglobina zaražene crvene krvne stanice.\nShizonti: Veličine normalne crvene krvne stanice; radi toga zaraženo tjelešce postaje prošireno i veće no inače.\nSpolni oblici jesu gametociti. Okrugli su, a gametociti vrste P. vivax često se mogu pronaći u vanjskoj krvi negdje pri kraju prvog tjedna parazitemije.\nMikroskopski gledano, zaražene crvene krvne stanice dva su puta veće od normalne stanice i prisutne su nježne Schüffnerove točke na površini same stanice. Parazit koji se nalazi unutra često je veoma nepravilnog oblika (ameboidan oblik). Shizonti vrste P. vivax imaju do dvadeset merozoita unutar njih samih. Rijetko dolazi do pojave više parazita unutar jedne stanice. Merozoiti se vežu samo za nezrele krvne stanice (retikulociti) i radi toga je neobično vidjeti više od 3% zaraženih eritrocita koji cirkuliraju tijelom.\nP. vivax i P. ovale koji se nalaze u etilendiamintetraoctenoj kiselini (EDTA) više od pola sata prije krvnog razmaza izgledati će veoma slični P. malariae, što je važan razlog za upozoravanje laboratorija čim je uzet uzorak krvi kako bi obradili uzorak što prije.\nInkubacijski period infekcije obično varira između deset do sedamnaest dana, a ponekad i godinu dana. Dugotrajni životni ciklusi unutar jetre dozvoljavaju povratak bolesti i do pet godina nakon eliminacije stadija u crvenim krvnim stanicama i kliničkog izlječenja.\nKlorokin ostaje tretman za vivax malariju, izuzev u Indoneziji i Papui Novoj Gvineji, gdje je otpornost mikroorganizma na klorokin česta (i do 20%). Kada je otpornost na klorokin česta ili kada se klorokin koristi bez nadzora, koristi se artesunat; meflokin postaje dobra alternativa liječenju i dostupan je u većini zemalja. Kinin se može koristiti za liječenje vivax malarije, no povezan je sa lošijim ishodima.\nDobavljeno iz "https://hr.wikipedia.org/w/index.php?title=Plasmodium_(Plasmodium)_vivax&oldid=4857927"\nOva stranica posljednji je put uređivana 25. veljače 2017. u 17:55.


Hrvatska danas ima 1.291 novi slučaj i 12 preminulih. Brojke su za četvrtinu više nego prošlog petka - Novi list\n24. rujan 2021 10:40\nUkupan broj aktivnih slučajeva je 8.517. Među njima je 678 pacijenata na bolničkom liječenju, od toga je na respiratoru 92 pacijenata\nU posljednja 24 sata u Hrvatskoj je zabilježeno 1.291 novih slučajeva zaraze virusom SARS-CoV-2 te je broj aktivnih slučajeva u Hrvatskoj danas ukupno 8.517. Tjedan dana ranije, u petak bilo je 1.037 novih slučajeva, dok je ukupan broj aktivnih slučajeva bio 7.464.\nMeđu njima je 678 pacijenata na bolničkom liječenju, od toga je na respiratoru 92 pacijenata. Preminulo je 12 osoba.\nBroj osoba u samoizolaciji je 23.749. Ukupno se oporavilo 380.678 osoba, a od toga 1.377 u posljednja 24 sata. Do danas je ukupno testirano 2.772.055, od toga 10.201 u posljednja 24 sata.\nPreminule su 3 osobe u KBC Split, 39.(M), 34.(Ž), 60.(Ž) godište, u Klinici za Infektivne Bolesti “Dr. Fran Mihaljević” 3 osobe, 53.(M), 35.(M), 76.(M) godište, u Specijalnoj bolnici za ortopediju Biograd na Moru 1 osoba, 33.(M) godište.\nU OB Varaždin 1 osoba, 62.(M) godište, u OŽB Požega 1 osoba, 38.(Ž) godište, u OB Zadar 1 osoba, 31.(M) godište, u KBC Zagreb 1 osoba, 58.(M) godište, u OB “Dr. Ivo Pedišić” Sisak 1 osoba, 52.(Ž) godište.\nU 11 počinje redovita press konferencija Nacionalnog stožera civilne zaštite.


Romantičan vikend na Vrbskom jezeru sa uključenim polupansionom - Putujmo Jeftino\nHome / Ekskluzivne ponude / Romantičan vikend na Vrbskom jezeru sa uključenim polupansionom\nPosejtite čarobno Vrbsko jezero u Austriji. Samo 4h autom od Zagreba. Romantičan odmor ili medeni mjesec. Smještaj u hotelu uz jezero + polupansion (doručak i večera). Samo 900 kuna za dvoje, odnosno 450 kuna po osobi. Ležaljke uz jezero, terasa, soba sa pogledom, restoran, sve što vam treba. Termini od travnja do lipnja ove godine. Kasnije je nešto malo skuplje. Više informacija na linku ispod.\nPOGLEDAJ – VELDEN VRBSKO JEZERO\nVrbsko jezero je jedno od najslikovitijih jezera\nSunčanje i wellness\nU blizini jezera imate i dvorce (ako imate vlastiti prijevoz)\nPutovati možete autobusom ili vlastitim vozilom. Vrbsko jezero je udaljeno oko 4h autom iz Zagreba.\nCredits: Vrbsko jezero, Gilden, Austria by tommyandone/ can stock photo


Stojak: Paralelno s promjenama na nacionalnoj razini ići i u preustroj Zagreba – NACIONAL.HR\nprije -108 minuta-Bivši ministar policije otkriva kada se takve informacije prosljeđuju premijeru\nprije -88 minuta-Turudić: "Suprotno je od onoga što govori predsjednik države, koji i ovoga puta improvizira"\nprije -40 minuta-Škoro: "Premijer mora znati puno više nego što prikazuje, a očekujem i da se objavi gdje su sad novci od mita"\nprije -23 minuta-Fuchs naložio pokretanje projekta nacionalnog ispita\nprije -18 minuta-Kitarović: "Točno je da sam bio u "klubu", ali nisam vidio ništa sumnjivo ili sudjelovao u poslovnim odnosima"\nprije -7 minuta-Švedska imala najslobodniji pristup pandemiji, a sada razmatra mjere protiv Covida-19\nprije 10 minuta-Samit EU-a odgođen za sljedeći tjedan\nprije 52 minuta-Produljena mjera za noćne klubove i barove: Još dva tjedna ne mogu raditi iza ponoći\nStojak je na konferenciji za novinare ocijenio da je namjera Vlade “nešto što je jako dobro”, te predstavlja prvi korak u pokušaju smanjivanja velikog broja “potpuno nepotrebnih funkcija” koje se biraju na lokalnim izborima.\n“To je nešto što se svakako treba napraviti i to podržavam”, istaknuo je taj zastupnik.\nUpozorio je da taj dobar pokušaj neće donijeti očekivane rezultate i bit će besmislen ako se istovremeno ne krene u promjene ustroja Grada Zagreba, pogotovo smanjivanja broja gradskih četvrti i mjesnih odbora, te smanjenja broja vijećnika koji se biraju na izborima u Zagrebu, “a nemaju gotovo nikakvu ulogu u razvoju grada”.\n“Ustroj mjesne samouprave Zagreba u ovakvom obliku, s 218 mjesnih odbora, 17 gradskih četvrti glomazan je i nepotreban, troše se ogromni novci koji se mogu pametnije utrošiti”, poručio je Stojak koji procjenjuje da bi se preustrojem u prvom koraku uštedilo oko sedam milijuna kuna.\n“Apeliram ne samo na Vladu, već i na Gradsku skupštinu, Gradsku upravu i većinu u Skupštini da paralelno s promjenom na nacionalnoj razini, s izmjenama Statuta Grada Zagreba, svih onih odluka koje reguliraju izbor svih članova vijeća mjesnih odbora i gradskih četvrti, da krenemo u ozbiljnu javnu raspravu”, rekao je.\nPozvao je kolege u Skupštini, “koji su sada i u Saboru, da kao što su glasni oko obnove Zagreba, budu glasni i oko izmjena statuta Zagreba”.\nTags: HNS Zagreb tomislav stojak\n14. 09. 2018. 8:18\nBANDIĆ “Hrabri su kad se napiju i kad su u čoporu”


Dubrovnik | Hrvatska\nIZLETI >> Hrvatska\nAko kojim slučajem putujete automobilom do Dubrovnika, možete putem zastati i puno toga vidjeti. Mi ćemo vas uputiti na dio znamenitosti koje Hrvatske krije.\nPlitvička jezera su najstariji Nacionalni park Hrvatske. Krase ih 16 jezera povezanih slapovima oko kojih se pružaju šetnice za posjetitelje prolazeći mostićima preko sedrenih barijera. Jezera okružuju šume bogate životinjskim vrstama, a boje se mijenjaju ovisno o godišnjim dobima. Zbog svega toga UNESCO je Plitvice proglasio svjetskom prirodnom baštinom.\nAko posjetite ovo mjesto ostat će vam u pamćenju za cijeli život. Priroda će vas opčiniti svojom ljepotom. Ovdje, među ostalim, raste žuta gospina papučica, jedna od najljepših europskih orhideja. Plitvice imaju čak 55 vrsta orhideja. Jedan manji dio Plitvičkih jezera čini prašuma zvana Čorkova uvala. U njoj žive rijetke vrste gljiva. Brojni leptiri, šišmiši i ptice imaju svoje stanište na ovom mjestu. Od ptica se ističe sivi sokol, jedna od najbržih ptica na svijetu. Dok lovi plijen postiže brzine do 230 kilometara na sat. Najpoznatiji životinjski stanovnik svakako je smeđi medvjed. Od grabežljivaca tu su također vuk i ris.\nKupanje je u jezerima zabranjeno.\nOvaj Nacionalni park nalazi se nedaleko od Šibenika. Sličan je Plitvicama, ali se opet jako razlikuje. I Krku krase jezera i slapovi, a ovdje se za razliku od Plitvica, možete kupati. Krka je posebno lijepa u proljeće i ljeto kad priroda zazeleni i dobije puni sjaj. Jezera ima 7, a zanimljivo da je na jednom izgrađena prva hidroelektrana u Europi i druga na svijetu. Otvorena je samo tri dana nakon prve hidroelektrane na svijetu, one na slapovima Niagare.\nU blizini Nacionalnog parka Krka nalazi se prekrasni gradić Skradin u kojem često ljetuje i Bill Gates. On se također nalazi na rijeci Krki koja je jedna od najljepših hrvatskih rijeka u cijelom svom toku.\nKoji god Nacionalni park u Hrvatskoj posjetite nećete pogriješiti. Bilo da je riječ o Mljetu, Risnjaku, Paklenici, Velebitu, Brijunima ili Kornatima. Također preporučamo vam posjet Parku prirode Biokovo.\nZadar je grad na obali sa starom gradskom jezgrom smještenom na poluotoku po kojem je poznat. Grad je nastao u antici, a stari dio grada opasan je zidinama. Zidine su ukružene bedemima, a nekoliko vrata vodi u jezgru. Najpoznatija su Kopnena vrata iz 16. stoljeća. Najpoznatija građevina Zadra je crkva svetog Donata izgrađena još u 9. stoljeću na ostacima rimskog foruma. Hrvatska nema stariju građevinu tako dobro očuvanu.\nDojmljiva je i katedrala svetog Stošije čije pročelje ukrašava ruža. Zvonik katedrale dominira panoramom Zadra. Stara je i crkva Sv. Marije izgrađena u 11. stoljeću. Njen arhiv sadržava vrijednu zbirku povelja koji spominju hrvatske kraljeve iz 11. stoljeća. Amerikanci su je potpuno razrušili tijekom bombardiranja Zadra u Drugom svjetskom ratu. Vrijedi posjetiti i mnoge druge crkve, te Arheološki muzej.\nOd modernih znamenitosti ističu se Morske orgulje građena na rivi nedaleko od pristaništa za kruzere. Unutar rive ugrađene su cijevi na čijim se krajevima nalaze zviždaljke. More, plimom i osekom, te valovima na taj način 'svira' 7 akorda od pet tonova.\nVelika turistička atrakcija je i Pozdrav suncu. Sastoji se od tri stotine višeslojnih staklenih ploča postavljenih postavljenih na istoj razini s rivom tvoreći tako nevjerojatne boje posebno tijekom zalaska sunca. Ova znamenitost nalazi se na zapadnoj strani zadarskog poluotoka.\nU Zadru se proizvodi originalni liker Maraskino, u kojem su uživale brojne svjetske ličnosti.\nOvaj grad smješten na obali između Zadra i Splita, najpoznatiji je po katedrali Svetog Jakova građenoj u 15. i 16. Stoljeću. UNESCO ju je zbog važnosti uvrstio na svjetski popis kulturnih dobara, a smatra se najvećim graditeljskim ostvarenjem u Hrvatskoj u srednjem vijeku. Ima prekrasno pročelje, ali i unutrašnjost. Gradili su je mnogi majstori uključujući Jurja Dalmatinca, poznatog po gradnji mnogih dubrovačkih znamenitosti.\nI ostali stari dio Šibenika je prekrasan – uske uličice s kamenim trgovima, brojne crkve, Kneževa palača u kojoj se danas nalazi muzej, te mnoge tvrđave čine Šibenik mjestom koje morate posjetiti ako se nađete u njegovoj blizini.\nNajpoznatije šibenske tvrđave su Šubićevac i sveti Ivan. Ove masivne tvrđave dobro očuvane građene su zbog turskih prodora. Danas se unutar tvrđava održavaju razne kulturne aktivnosti poput koncerata.\nAtrakcija turistima je i šibenski most s kojeg možete skakati bungee jumping. Zanimljivo da riječ Šibenik na ukrajinskog glasi vragolasti dječak.\nSplit je najveći hrvatski grad na obali, najpoznatiji po starom dijelu grada koji je građen na ostacima velike palače rimskog cara Dioklecijana (pod zaštitom UNESCO-a). Dioklecijan je u njoj boravio sve do smrti nakon što je kao jedini car u povijesti dobrovoljno otišao s rimskog prijestolja. Slična građevina nikad nije napravljena u Rimskom carstvu. Oko palače bile su građene zidine koje su odlično sačuvane sve do danas osim zapadnog zida. Također, odlično su sačuvani podrumi ove palače. Brojni su rimski ostaci.\nSmrću Dioklecijana, život u palači se ne gasi, već dobiva preobražaj. Novi život palača počinje u 6 stoljeću rušenjem velikog rimskog grada Salone (današnji Solin) u neposrednoj blizini palače od strane Slavena. Progananici nalaze utočište unutar zidina palače. Kako kršćani dolaze tako na rimskim građevina prilagođavaju svoju arhitekturu. Najpoznatija od svih je katedrala svetog Dujma, najstarija katedrala na svijetu, a izgrađena je na mauzoleju cara Dioklecijana. Danas je upravo posebna zbog mješavine kršćanske i rimske arhitekture. Također poznata je po svojim masivnim vratima građenim od bukve s prizorima iz Isusovog života. Napravio ih je domaći majstor Andrija Buvina. Također spektakularan je i zvonik, originalno djelo kakvo je teško naći igdje na svijetu. Njegova specifičnost je uklopljenost u antičku gradnju koja ga okružuje.\nKuriozitet je da se u unutrašnjosti katedrale nalazi lik Dioklecijana, čovjeka koji je progonio kršćane. Prema legendi, Dioklecijan je dao pogubiti Dujma, prvog biskupa salone po kojem katedrala danas nosi ime.\nNije Dioklecijanova palača jedina splitska znamenitost. Brojni su ostaci iz rimskog doba poput akvadukta, ali i iz kasnijih razdoblja. Ističu se crkve, tvrđave poput one na Gripama, te druge znamenitosti.\nBrdo Marjan privlači posjetitelje svojom šumom i kupalištima. Svakako posjetite Split – grad s dušom – to je njegov najbolji opis.\nTrogir je gradić nedaleko od Splita, a smatra se najbolje očuvanim romaničko-gotičkim gradom u Centralnoj Europi. Posebno se ističe stari dio Trogira, opasan zidinama i utvrdama (pod zaštitom UNESCO-a). S kopnom i otokom Čiovom povezan je mostovima. Grad su osnovali stari Grci, a zanimljivo da je u ovom gradiću otvorena prva ljekarna u europi, još 1271. godine. Najvažniji kulturni spomenik je katedrala svetog Lovre. Počela se graditi početkom 13. stoljeća u romaničkom, a završena je u gotičkom stilu. Mnogi veliki majstori gradili su ovu katedralu od Nikole Firentinca do Radovana koji je napravio glavni portal.\nUnutar katedrale postoje kapele. Posebno se ističe kapela Svetog Ivana Trogiranina, jedno od najljepših renesansnih ostvarenja u Europi. Građena je po uzoru na Jupiterov hram u Dioklecijanovoj palači. Ova kapela je jedinstvene kompozicije nepoznate do tada u renesansnoj umjetnosti. Svakako je posjetite.\nOd utvrda se posebno ističe Kaštel Kamerlengo, građen krajem 14. stoljeća. Danas se odmah pored utvrde nalazi nogometni teren na kojem svoje utakmice igra niželigaš Trogir.\nOduševit će vas male, uske kamene ulice, te skladni trgovi okruženi morem. U blizini Trogira mnogobrojne su plaže. Jedina mana ovog grada su velike automobilske gužve tijekom visoke ljetne sezone.\nGrad Makarska nalazi se između Splita i Dubrovnika, a krasi ga predivna priroda. Poviše Makarske izdiže se planina Biokovo s koje u zimskih mjeseci puše razorni vjetar bura.\nOkolicu krase predivne pješčane plaže kakvih nema na nijednom drugom mjestu u Hrvatskoj. More je modro i bistro, a svaka plaža je lijepa na svoj način. Postoji teorija da je Makarska svoje ima dobili prema feničkom nazivu mucar (što znači boja grimiz ili purpur). U prilog toj teoriji ide to što je Makarska rivijera bogata puževima volcima od kojih su Feničani proizvodili boju.\nNajljepša crkva u Makarskoj je ona svetog Marka. Tijekom ljeta, ovaj grad u središnjoj Dalmaciji poznat je po brojnim zabavama posebno elektronske glazbe.\nHrvatska sveukupno ima više od 1200 otoka. Svaki je lijep na svoj način, a mi ćemo izdvojiti dio njih. Za Brijune pored Pule i Kornate pored Zadra dovoljno je reći da su Nacionalni parkovi.\nOtok Pag, također se nalazi nedaleko od Zadra, a svjetski je poznat po zabavama elektronske glazbe na plaži Zrće, te po paškom siru. Otok ima nevjerojatan pejzaž koji ponekad podsjeća kao da ste na Marsu.\nZa one željne zabave, svakako treba izdvojiti otok Hvar na koji dolaze holivudski glumci. Ali i arhitektura Hvara je prekrasna, kao i priroda.\nBrač je poznat po plaži Zlatni rat, te prekrasnom mjestu Bol.\nŠto se tiče prirode najljepši hrvatski otoci su Vis, Lastovo i Mljet. Posebno je zanimljiv Vis, otok s bezbrojnim uvalama prekrivenim bijelim stijenama, te tirkiznim lagunama.\nRab je poznat po istoimenom gradiću, ali i morskim sportovima za koje je nužno puhanje vjetra.\nVrijedi također posjetiti Krk, Cres, Šoltu...Na koji god da otok odete, nećete pogriješiti. Ako želite autentični hrvatski otok bez puno turista čak ni usred ljeta, onda otiđite na Ugljan, te uživajte u svježe ulovljenoj ribi, po kojem je ovaj otok poznat.\nMožda je istarska obala nešto manje atraktivna od dalmatinske, ali zato se njena unutrašnjost može pohvaliti atrakcijama kakvih nema u Dalmatinskoj zagori. Šume, živopisni gradići na visoravnima ostavit će vas bez daha. Posebno se ističe Motovun, poznat po svom ljetnom filmskom festivalu.\nU istri je najveći grad Pula, svjetski čuvena po odlično očuvanom rimskog teatru. Taj rimski teatar među je najbolje sačuvanim rimskim građevinama na svijetu, očuvaniji od rimskog Koloseuma. Sveukupno je šesti po velični rimski amfiteatar na svijetu. U njemu se često održavaju kulturne manifestacije, a ne biste vjerovali da se ponekad igraju i hokejaške utakmice. Zanimljivo da su Mlečani svojedobno imali ideju da amfiteatar u Puli razmontiraju, pa ponovno slože u Veneciji.\nU okolici Pule, jednom godišnje održava se najveći elektronski festival u Hrvatskoj s najvećim svjetskim DJ-evima.\nSvojom ljepotom ističe se grad Rovinj. Ne zaostaje ni Poreč. Istra je poznata po gastronomiji posebno po autentičnim tartufima.\nZanimljivo da se u Istri nalazi službeno najmanji grad na svijetu - Hum. Ima svega 17 stanovnika, ali sve gradske institucije.\nIstra je živopisna, različita, mjesto gdje ćete uživati u prirodi, kulturi, gastronomiji – a svaki dio ima svoje specifičnosti.


Kako uplesti kosu u riblji rep - Trend Treter - Ženske Frizure\nKako riblji rep isplesti kosu\nAko još uvijek niste sigurni kako stvoriti pletenicu od ribljeg repa, vrijeme je da naučite. Iako svi volimo izgled ove otmjene pletenice, mnogi od nas ne mogu je stvoriti, pa smo ovdje kako bismo vam pokazali kako svladati vještinu. Pletenice su trenutno nevjerojatno popularne, a pletenica od ribljeg repa jedna je od najelegantnijih opcija. Može se nositi na mnogim mjestima i odgovarati mnogim odjevnim kombinacijama, poput ljetnih festivala s crop topom i odrezima od trapera ili zimske marende s filcanim šeširom i prevelikim kaputom. Kao takvi, kad jednom znate kako zakucati ovu modnu frizuru, pitat ćete se kako ste ikada živjeli bez nje. Oh, i ne brinite previše. Iako pletenica od ribljeg repa može izgledati zamršeno i zastrašujuće, zapravo je puno lakša za stvaranje nego što mislite.\nPOVEZANO: 30 najboljih frizura u pletenicama za žene\nSadržaj Francuski pletenica od ribljeg repa Kako napraviti pletenicu od ribljeg repa Kako napraviti bočnu pletenicu ribljeg repa Kako napraviti holandsku pletenicu sa ribljeg repa Jednostavne pletenice ribljeg repa za kratku kosu Kako riblji rep isplesti kosu\nFrancuski pletenica od ribljeg repa\nPletenica od ribljeg repa vrsta je frizure koja uključuje tkanje pramenova kose kako bi se stvorio zamršen izgled. Iako je moguće samo uplesti rep u rep, jedan od najčešćih vrsta pletenica u obliku rebra je francuski stil koji započinje na tjemenu glave. Pletenica francuskog ribljeg repa ozbiljno je šik frizura i idealna je za mnoge prigode. Kao takvi, kad jednom znate kako stvoriti izgled, uvijek ćete ga smatrati korisnim. Iako pletenice od ribljeg repa nisu toliko komplicirane kao što se čine, stvaranje vaše prve može biti pomalo zbunjujuće, zbog čega smo za pomoć odabrali nekoliko vrhunskih video vodiča. Pomoću ovih videozapisa moći ćete korak po korak vidjeti kako stvoriti ubojiti riblji rep na kosi. Tada ćete samo rukama, kravatom za kosu i malo vježbe začas moći savladati modni riblji rep.\nKako napraviti pletenicu od ribljeg repa\nIako se ideja o stvaranju pletenice od ribljeg repa može činiti zastrašujućom, nema razloga za zabrinutost. Pletenica od ribljeg repa jedna je od najjednostavnijih vrsta pletenica za stvaranje. Jedini problem s kojim se možete suočiti je umor u rukama. Budući da pletenice ribljeg repa uključuju razdvajanje kose na male komade, trebali biste biti svjesni da pletenje dugih pramenova može biti prilično dugotrajan postupak. Neka vas to ipak ne odbije. Rezultati su svakako vrijedni truda.\nDa biste stvorili pletenicu od ribljeg repa, morat ćete kosu odvojiti na dva ujednačena dijela. Zatim, uzmite komad od pola inča s vanjske strane jednog od odjeljaka i povucite ga preko i preko, spajajući ga s unutarnjom stranom drugog odjeljka. Ponovite ovaj postupak s druge strane. Zatim, samo nastavite ovaj postupak dužine kose i zavežite je na kraju. Ako želite stvoriti francusku pletenicu od ribljeg repa, morat ćete započeti s dijelom kose na tjemenu glave i dodati dijelove na pletenicu dok se pomičete niz leđa.\nKako napraviti bočnu pletenicu ribljeg repa\nPletenicu sa bočnog ribljeg repa ozbiljno je lako stvoriti. Zapravo, ako ste novi u pletenicama, možda ćete prvo htjeti isprobati ovaj stil. Ono što ovu frizuru čini tako jednostavnom jest činjenica da pletete samo rep, a ne potiljak i da u zrcalu možete vidjeti što radite. Da biste stvorili izgled, počnite tako što ćete povući svu kosu u niski rep s jedne strane glave. Da biste postupak učinili još lakšim, možete osigurati rep jednokratnom gumicom za kosu. Zatim razdvojite rep na dva ujednačena dijela i uvucite rep u rep, povlačeći ga prema licu. Nakon što ste došli do dna, kraj možete učvrstiti gumicom i pažljivo odrežite prvu gumicu na vrhu. Ako želite, donju gumicu možete sakriti i omotajući oko nje mali komadić kose.\nKako napraviti holandsku pletenicu sa ribljeg repa\nAko ste zakucali jednostavnu bočnu pletenicu od ribljeg repa i tražite nešto malo zamršenije, nizozemska bočna pletenica od ribljeg repa može biti fantastična opcija. Izgled uključuje stvaranje a Nizozemska pletenica oko linije kose prije završetka s repom od pletenog repa. Da biste stvorili nizozemsku pletenicu, započnite s dijelom kose na većoj strani bočnog dijela. Zatim upletite kosu kao i uobičajenu pletenicu ribljeg repa, osim što komade treba provlačiti ispod, a ne preko vrha, a skupljati ćete više kose. Nakon što upletete vrh kose, lako možete završiti redovitim repom u obliku pletenice od ribljeg repa.\nJednostavne pletenice ribljeg repa za kratku kosu\nNemojte misliti da samo zato što imate kratka kosa da morate propustiti šik stil pletenice ribljeg repa. Postoji puno opcija i varijacija uobičajene pletenice ribljeg repa koja može raditi na kratkim nitima. Ako imate kratki bob, pokušajte isprobati malu pletenicu od ribljeg repa koja se proteže od vaše linije kose unatrag. Alternativno, frizura do pola s pletenicama od ribljeg repa može izgledati jednako fantastično na kratkim pramenovima kao i na dugim pramenovima. No, ako nešto želite, ipak uvijek možete isprobati nadogradnju ribljeg repa. Iako se stil krune od ribljeg repa može činiti teškim za stvaranje, u stvarnosti je to relativno lako. Stil također omogućuje nevjerojatne nadogradnje na ošišanim bravama.\nKada pletete riblji rep, pripazite da ga i dalje čvrsto vučete. Ako postane previše labav, može izgledati neuredno ili ispasti.\nPazite da svoje dijelove držite ravnomjerno kako biste postigli urednu pletenicu. Otprilike pola centimetra kose idealno je za izradu redovite pletenice od ribljeg repa.\nPletenice ribljeg repa najčešće djeluju na kosu drugog dana. Ako je vaša kosa čista, upotrijebite neki puder za teksturiranje kako biste postigli isti zahvat.\nTakođer možete prašiti pramenove suhim šamponom za dodatno prijanjanje i zadržavanje snage.\nNakon što stvorite svoju pletenicu od ribljeg repa, ostavite je onakvu kakva je za uredan i glačan izgled ili nježno povucite dijelove za mekši, eteričniji izgled.\nAko više volite znatno široku i labavu pletenicu ribljeg repa, lagano povlačite upletene dijelove labavijim.\nvijesti o ljepoti instagram


Preko Fejsa je prevario 'humanitarac' iz Afganistana, a onda ju je 'oderala' i vidovnjakinja / Zagorje.com\n03 kolovoza, 2020. 12:12\nPolicijski službenici Policijske postaje Ludbreg zaprimili su prijavu žene iz Ludbrega starosti 63 godine\nPrema prijavi, žeu je putem društvene mreže 28. lipnja 2020. godine kontaktirala nepoznata muška osoba koja se predstavila kao zaposlenik jedne međunarodne organizacije stacioniran u Afganistanu. Nepoznata je osoba od žene tražila financijsku pomoć u vezi izlaska iz baze u cilju ostvarivanje zajedničke veze, piše Vijesti.hr.\nU svrhu rješavanja izlaska iz navedene baze, putem osobnog bankovnog računa ona je uplatila na jedan račun tri tisuće eura, nakon čega je nepoznati počinitelj blokirao daljnju komunikaciju putem društvene mreže. Također je prijavila, da je ponovno 26. srpnja 2020. godine putem društvene mreže stupila u kontakt sa osobom koja se predstavila kao vidovnjakinja, te da će joj riješiti problem koji joj se dogodio, ukoliko uplati iznos od 200 eura, te je ista iznos i uplatila nakon čega je nepoznati počinitelj tražio još jednu uplatu od nekoliko stotina eura kako bi se u potpunosti riješio problem, što je ista i uplatila. Nakon čega je na tom profilu društvene mreže obavještena da je prevarena.\nVisina materijalne štete procjenjuje se na tridesetak tisuća kuna. Policijski službenici utvrđuju sve činjenice i poduzimaju mjere i radnje u cilju pronalaska počinitelja ovog kaznenog djela, piše Vijesti.hr.\nDvije osobe poginule u požaru staračkog doma kod Omiša, ima i ozlijeđenih! prije: 4 sati 23 minuta\nRezultati prve i druge zagorske nogometne lige prije: 5 sati 23 minuta\nZAVRŠENI 51. DANI KAJKAVSKE RIJEČI: Glazba baroka za kraj prije: 5 sati 32 minuta\nHajdaš Dončić jedan od potpredsjednika SDP-a, Auguštan - Pentek ušla u Predsjedništvo prije: 9 sati 30 minuta


LILI BAŠIĆ Zaokret prema fotografiji dao mi je hrabrost za promjene u životu — DuList\nMaria Prkut 18.3.2021 18.3.2021\nGdje god da sam živjela, uvijek sam se često vraćala u svoj rodni grad, a to radim i češće ovih zadnjih godina otkad sam u Zagrebu. Kad živiš negdje daleko, bez obzira što i tamo stvoriš dom, uvijek kad kažeš da ‘ideš doma’ misliš na ono tvoje mjesto, ono ‘doma’ gdje se osjećaš sigurno, gdje osjećaš da pripadaš i gdje se uvijek vraćaš. Moj dio Grada su Ploče, tamo sam provela djetinjstvo, tamo žive moji roditelji, na Banjama sam se kupala otkad znam za sebe, godinama u Lazaretima pjevala u Malom raspjevanom Dubrovniku, išla u Gimnaziju, prvi put se zaljubila. Tako da Ploče imaju posebno mjesto u mom srcu. Uvijek kad dođem odvojim neko vrijeme da samo šetam i upijam. Nekad s fotoaparatom, nekad bez. Gledam, osluškujem, divim se, inspiriram se i osjećam zahvalnost što je Dubrovnik moj grad, a gdje god živjela, uvijek i moj dom – govori nam fotografkinja i rođena Dubrovkinja te autorica bloga ‘Travelling oven’ Lili Bašić dok priča o svom Gradu kojemu se uvijek rado vraća. Živjela je u različitim državama svijeta, od Škotske, Turske pa sve do Kazahstana gdje su se temperature spuštale i do -48 celzijevih stupnjeva. O ljubavi prema fotografiji, životnom putu, društvenim mrežama te stilizaciji hrane rekla je više u razgovoru za DuList.\nTrenutno djelujete kao uspješna food, travel & lifestyle fotografkinja i blogerica. Na Vašem ste blogu ‘Travelling Oven’ tako uspješno spojili objave o hrani i putovanjima, ‘začinjene’ odličnim fotografijama. Možete li se s nama vratiti na početak i opisati kako je zapravo započeo i trajao Vaš put do ovakvog životnog ostvarenja?\nFotografija je uvijek bila nešto što me zanimalo još otkad smo u djetinjstvu sestra i ja na poklon od roditelja dobile mali jednostavni analogni fotoaparat. Od najranije mladosti sam imala želju što više trenutaka i detalja zabilježiti i zadržati na taj način. Iako nisam imala nikakvih konkretnih znanja o fotografiji, imala sam ono što bi se moglo nazvati ‘dobro oko za kadar’ i svijest osim u svojim sjećanjima, da je ljepota na svakom koraku i da je želim zabilježiti i pohraniti i u drugim oblicima. Inače sam po struci diplomirana sociologinja, a život me je vodio nekim neočekivanim i pomalo neobičnim putevima. Radila sam na raznim radnim mjestima, živjela u nekoliko različitih država, a tek u tridesetim godinama, u jednom teškom životnom razdoblju, jedan sam dan samu sebe zapitala što je to što bih zaista željela raditi i što bi me ispunjavalo i usrećilo. Kad sebi onako najiskrenije postaviš takvo pitanje, najprije na površinu izbiju svi mogući razlozi zašto je tako nešto ‘nemoguće’ ili ‘prekasno’ ili ‘neostvarivo’. Ali iz mene je doslovno vrištao odgovor: Fotografija! To je ono čime se želim baviti i što želim raditi bez obzira što sam znala da moram početi od nule, da je konkurencija ogromna, da je u tome dosta teško uspjeti i izdvojiti se. Bilo je bezbroj razloga za odustati, ali sam znala i osjećala da je to neki moj put kojim želim i moram ići. I tako sam jedno jutro 2014. godine, kad sam živjela u Astani u Kazahstanu i kad je vani bilo -40 C, sjela za svoj radni stol ušuškana u nekoliko slojeva odjeće i utipkala na laptopu pitanje ‘kako početi učiti o fotografiji?’.\nZavršili ste jednogodišnji profesionalni online tečaj fotografije ‘The Photography Institute’.\nTako je, i nakon toga i jedan od naprednih modula koji su posvećeni pojedinačnim vrstama fotografije tako da sam se tu prvi put zapravo upoznala s fotografijom hrane. To je bio samo početak jer kod svakog ozbiljnog bavljenja fotografijom potrebna je praksa, učenje iz grešaka, ponavljanje i tako opet ispočetka. Kad jednom počneš fotografirati, to postane način života i nešto bez čega ne možeš i ne želiš. Jedna od važnijih prekretnica za mene je bila kada sam 2016. završila petodnevni tečaj ‘Food Photography & visual storytelling’ u Engleskoj u organizaciji renomirane norveške fotografkinje Marte Marie Forsberg gdje je kao gost-predavač bila i švedska fotografkinja hrane Linda Lomelino koja mi je od samih početaka bila uzor i veliki izvor inspiracije. Kasnije sam imala tu sreću i čast da me je podržala u mom radu i da smo uz to uspostavile i prijateljski odnos. Najvažnije što sam ponijela sa sobom nakon tog tečaja je samopouzdanje i uvjerenje da sam izabrala pravi put, taj neki intenzivni osjećaj da uvijek pa čak i u najtežim okolnostima, možemo promijeniti svoj život, slušati i slijediti svoju intuiciju. Moj zaokret prema fotografiji dao mi je hrabrost za promjene i u drugim sferama života i zbog toga osjećam neizmjernu zahvalnost.\nNaveli ste da ste živjeli u brojnim državama svijeta. O kojim se državama i gradovima radilo, i zašto ste se odlučili na takve pothvate?\nU razdoblju od 2006. do 2008. sam živjela u Glasgowu u Škotskoj, zatim sam se iz inozemstva vratila u\nDubrovnik na neke dvije godine, a nakon toga sam se opet preselila i to u Astanu, glavni grad Kazahstana gdje sam provela tri godine. Nakon jedne godine u Beleku, malom mjestu uz more u blizini Antalye u Turskoj, živjela sam i u gradiću Davosu u Švicarskim Alpama sve do 2016. kad sam se vratila u Hrvatsku i od tada živim u Zagrebu. Znam, komplicirano je (smijeh)! I ja se moram dobro skoncentrirati da se sjetim gdje sam sve bila i kad! Bilo je to dosta intenzivno razdoblje mog života jer sam se zbog prirode posla bivšeg supruga često selila i to u moglo bi se reći u svakom smislu – klimatskom, kulturološkom, ekonomskom, političkom u doista vrlo različite zemlje.\nKako je život u drugim državama doprinio Vašem osobnom razvitku?\nSva ta iskustva su me svakako obogatila, mnogo čemu naučila, ali i osvjestila koliko je teško uvijek iznova počinjati ispočetka i graditi život u novoj okolini, prilagođavati se novim mentalitetima, koliko se treba potruditi da se ne prepustiš usamljenosti nego da ‘tražiš neke svoje nove ljude’, a usprkos fizičkoj udaljenosti da se ne udaljavaš od svojih starih prijateljstava. Usprkos svim izazovima, sve te veličanstvene planine, šume, rijeke, tako lijepo uređena sela i mali gradići Švicarske, nepregledna zelena prostranstva Škotske, srdačnost ljudi, sunčani dani ispunjeni mirisima Mediterana i bogata kultura Turske, jedan drugi svijet neobičan i uzbudljiv koji sam doživjela u Kazahstanu, sve je to sad zauvijek dio mene. Pa čak i duge kazahstanske zime koje sve pokriju debelim pokrivačem leda, a temperature se spuste i do -48 celzijevih stupnjeva. To je najniža temperatura koju sam tamo doživjela. Sve to ne bih mijenjala ni za što i zahvalna sam što sam imala priliku to doživjeti, a i preživjeti (smijeh)!\nBavite se i stilizacijom hrane i njenim fotografiranjem te ste održali radionice na tu temu. Kako je krenula ta priča?\nMoja fotografija nije ograničena samo na hranu i podjednako uživam u fotografiranju prirode i svega onoga što spada pod putnu fotografiju. Svoj rad uvijek predstavljam u kombinaciji ‘hrana + putovanja’ jer su s jedne strane hrana, a s druge putovanja i sve ono što uključuju zapravo dva glavna interesa u mojoj fotografiji. Najsretnija sam kad ih uspijem iskombinirati i prenijeti gledatelju određenu atmosferu, emociju. Ispričati priču kroz fotografiju. I uvijek me najviše vesele takvi komentari da je moja fotografija u nekome potaknula neke osjećaje, sjećanja, nostalgiju… Tako je i stiliziranje dio tog procesa puno je tu truda, ali i puno zadovoljstva kad vidiš da si nekome prenio neka svoja znanja, iskustva, a uvijek i sam puno toga naučiš.\nMožda će netko reći ‘pa to je samo fotografija hrane’, ali koliko je vremena potrebno za napraviti dobru fotografiju pripremljenih jela ili slastica? Sjećate li se nekih prvih fotografija i pogrešaka koje ste s vremenom ispravili?\nKao i svaka vrsta fotografije tako i fotografija hrane ima svoje specifičnosti i svaki početnik će vrlo brzo shvatiti da nije tako jednostavno postići da hrana izgleda privlačno i da ‘mami’ gledatelja kao i da fotografija u isto vrijeme prenese priču, atmosferu i osjećaj. U svom radu koristim isključivo prirodno svjetlo i meni osobno je to najvažniji element u stvaranju dobre fotografije hrane. Razumijevanje prirodnog svjetla i kako ono utječe na konačni rezultat koji želimo postići. Osim svjetla tu su i brojni drugi elementi o kojima moramo voditi računa. Podloga na kojoj fotografiramo, posuđe i drugih rekviziti, ukrasni elementi kao što su cvijeće, bilje, začini, sastojci koji su dio jela, pažljivo promišljanje o bojama i teksturama koje ćemo koristiti. Svakako da je u prvim godinama mog bavljenja fotografijom bilo puno pogrešaka, loše realiziranih ideja, ali to je sve prirodni dio procesa stvaranja i rasta i nešto što se ne može i ne bi ni trebalo požurivati. Taj proces zapravo nikada ne prestaje i ako želiš biti ne samo dobar nego izvrstan u tome što radiš, učenje na greškama i težnja prema boljem je kontinuirana i stalna.\nKakve recepte možemo pronaći na Vašem blogu – čemu najviše pridajete pažnje pri spravljanju hrane?\nBlog ‘Travelling oven’ sam počela pisati prije nekih pet godina i od početka sam ga zamislila kao mjesto gdje ću spojiti svoje velike strasti, fotografiju, hranu i putovanja. Nikad nije bio zamišljen kao ‘food blog’ već kao mjesto gdje ću dijeliti svoj rad u fotografiji hrane i putnoj fotografiji, a sve to ponekad popratiti nekim jednostavnim receptom, najčešće slasticama napravljenim sa zdravijim namirnicama ili pričom s neke radionice ili putovanja. U tim prvim godinama bloga fokus je bio više na prakticiranju fotografije hrane pa uz to i objavljivanjem recepata, a sada fokus više okrećem na samu fotografiju, savjete i tekstove o fotografiji hrane, putopise – čim nam Covid dopusti…\nMjesto kreativnog izražavanja\nPrisutni ste i na društvenim mrežama. Koliko su za Vas one značajne po pitanju Vašeg rada? I prisutna i vrlo aktivna, pogotovo na mojim Instagram (@lili.basic) i Facebook (@travellingoven) stranicama, a društvene mreže vodim i za neke svoje stalne klijente. Redovito stvaranje i objavljivanje zanimljivog, kvalitetnog i autentičnog sadržaja, povezivanje sa svojim pratiteljima, iskrena komunikacija, pronalaženje svoje niše i dosljednost, sve to je potrebno da bi društvene mreže postale mjesto gdje gradiš, stvaraš, dogovaraš poslove. Uz sve to, meni je najvažnije da je to mjesto gdje se mogu kreativno izraziti na način koji ja osjećam i doživljavam. I ljudi to prepoznaju.\nNaj recept: mamina orahnjača i knedle sa šljivama\nNaj grad/država: Ljubljana i Slovenija (dijeli prvo mjesto s Dubrovnikom i Hrvatskom naravno (smijeh) te Rim i Italija\nNaj fotograf/kinja: Linda Lomelino, švedska fotografkinja hrane\nIz tiskanog izdanja DuLista od 3. ožujka 2021.


Od 2007. naovamo Europska komisija izdvojila je iz fondova za ruralni razvoj više od 25 milijardi eura kako bi diversificirala ruralno gospodarstvo EU-a i poboljšala infrastrukturu u ruralnim područjima. Međutim, u tematskom izvješću koje je danas objavio Europski revizorski sud (Sud) navodi se da je među različitim sektorima i državama članicama uspjeh tih mjera bio neujednačen. Primjerice, na trajnost i održivost projekata financiranih sredstvima EU-a u području seoskog turizma utječu slabi gospodarski rezultati i nezakonita osobna uporaba. Revizori su preporučili Europskoj komisiji da promiče informacije o tome kako na najbolji način i najdjelotvornije usmjeriti financijsku potporu na održive projekte, ublažiti rizike od prenamjene projekata u imovinu za osobnu uporabu te iskoristiti potencijal velikih baza podataka.\n„EU je uložio znatna sredstva u mjere za smanjivanje ovisnosti ruralnog gospodarstva o poljoprivredi i šumarstvu, za očuvanje postojećih i otvaranje novih radnih mjesta te za poboljšanje infrastrukture u ruralnim područjima”, izjavio je Viorel Ștefan, član Suda koji je predvodio ovu reviziju. „Međutim, projekti koje EU financira u tim područjima trebali bi biti trajni te Sud smatra da EU treba uložiti dodatne napore za promicanje projekata kojima se ostvaruju dugoročne koristi i najveća moguća vrijednost na temelju potpore EU-a.”\nPriopćenje za medije: Pojedinim ulaganjima u ruralni razvoj ne ostvaruju se trajne koristi\nTematsko izvješće 12/2022: Trajnost projekata ruralnog razvoja: većina projekata ostaje u funkciji tijekom propisanog razdoblja, no mogli bi se postići i dugotrajniji rezultati


Majica za bebe kratki rukav Vel: 6-24 mj 100% pamuk samo 29,99 kn! Majica za bebe Vel: 6-24 mj 100% pamuk samo 34,99 kn! Dječja geometrijska tijela Deset raznobojnih oblika koji se mogu sortirati, slagati i bacati! Odlično za vježbu koordinacije oko-ruka i druge razne vještine, Kantica ima rukohvat za lakše prenošenje, Dob: 6 i više mjeseci samo 89,99 kn! Baby laptop Interaktivni laptop s 8 melodija, Učenje kroz igru i zabavu, Potrebne 2AA baterije, koje su priložene samo 109,99 kn! Bicikl ultra regata 28" gradski bicikl , čelična rama, 7 brzina, shimano mjenjač, prednja i stražnja kočnica, prednja košara samo 1399 kn! Bicikl ultra tonus 26" gradski bicikl , čelična rama, 7 brzina, shimano mjenjač, prednja i stražnja kočnica, prednja košara samo 1499 kn! Kolica free on sun plus Za djecu od 6 mjeseci starosti do 15 kg, aluminijski okviri, leđni naslon podesiv u 5 položaja, velika košara za stvari, podesiv oslonac za noge, zaštitna prečka može se skinuti Dimenzije 83x50x107 cm, težina 7kg samo 629,99 kn!


Prvi tenis u RH igrao se u Županji, prije 140 godina | Županjac.net\nHome Kultura Prvi tenis u RH igrao se u Županji, prije 140 godina\nZa Županju se s pravom može reći da je grad koji piše sportsku povijest u Hrvatskoj. Lani je obilježila dva respektabilna sportska jubileja – 140 godina prvog igranja nogometa u Lijepoj Našoj i 100 godina NK Graničar, a u 2021. Županja nastavlja s proslavom dviju drugih velikih obljetnica – 140 godina prvog igranja tenisa u Hrvatskoj i nadolazećih 40 godina Teniskog kluba Županja 1881.\nU povodu toga će, u suradnji sa Zavičajnim muzejom “Stjepan Gruber” i TK-om Županja 1881, u petak, 15. listopada, biti otvorena prigodna izložba. Na Trgu kralja Tomislava će, sve do 3. studenoga, biti postavljeno pet panoa, odnosno deset postera.\nPonosni smo što upravo naš grad, Županja, nosi titulu kolijevke nogometa i tenisa u Hrvatskoj. Unatoč određenim višegodišnjim upornim nastojanjima da se taj iznimno važan kulturološki imperativ Županje premjesti u druge krajeve Hrvatske, iznova se dolazi do deklariranih i znanstveno potvrđenih prvih tragova sporta baš u ovome gradu – ističe autorica.\nIzraženom pozornošću u razmatranju sportskih povijesnih trenutaka u nizu sitnih detalja za kojima se tragalo krajem 70-ih godina 20. stoljeća, u konkurenciji više hrvatskih gradova, materijom, činjenicama i kazivanjima tadašnjih živih svjedoka Županja uspijeva dokazati da se, zahvaljujući Englezima, prvo igranje tenisa i nogometa odvijalo baš u našemu gradu 1880-ih – objašnjava Matea.\nPotvrđeno je to kada je pukom slučajnošću prosvjetni radnik Mirko Šarčević 1979. godine u ambaru pučke pjesnikinje Mande Oršolić i njezina muža Antuna pronašao nepobitan materijalni dokaz – prvu nogometnu loptu u Hrvatskoj. Još je tadašnja analiza uzorka kože s lopte, provedena u Frankfurtu, potvrdila starost između 105 i 115 godina.\nDrago mi je što sam kao netko tko je ovdje rođen i odrastao dobila priliku još bolje upoznati svoj grad i bar na taj način pomoći širenju i obogaćivanju drugih znanjima te pridonijeti da Županja jača svoju kulturološku prepoznatljivost diljem Lijepe Naše, a, nadamo se, i šire – zaključuje Matea Bašić.\nA prije 14 godina gospođa Katica Šimunović-Pauković ovjekovječila je djelić županjske povijesti i izradila jedinstvene suvenire. Uz “Županju kolijevku nogometa 1880.” izradila je i suvenir “Županja kolijevka tenisa 1881.”. Čine ga keramički reket koji ima uporabnu vrijednost kao žlica, doza u kojoj se čuva nakit, te mali milje, ručni rad kao trajni podsjetnik na Slavoniju, a sve je spremljeno u lijepu torbicu.\nPREDSTAVLJANJE KANDIDATKINJE ZA PREDSJEDNICU GO HDZ ŽUPANJA


I ovo dokazuje njegovu veličinu: Cormier otkrio zašto Khabib nije slomio ruku Gaethjeu, a mogao je | Krajina.BA\n– Khabib mi je rekao da je primijetio kako Justin neće tapkati ni slučajno. Znao je da to ne planira napraviti. Poluga na ruku iz trokuta je bila omiljena pozicija njegovog preminulog oca, to je bio najdraži očev način za završiti borbu. Krenuo je zbog toga napraviti polugu na ruku, ali se sjetio onog što je Justin govorio u intervjuima o tapkanju i nije ga htio povrijediti pred roditeljima. To je jedini razlog zašto je borbu završio trokutom na vrat, otkrio je Cormier.\n– Rekao mi je da ga nije htio povrijediti pred njegovim roditeljima. Ako zaspe, probudiš ga i dobro je. Tim riječima mi je objasnio svoj potez. Nije htio slomiti ruku Justinu pred njegovim roditeljima, objašnjava Cormier.\nPrethodni članakPremašeni crni rekordi: Na Podhrastovima umrlo 7 osoba, sa KCUS-a potvrđena 253 nova slučaja zaraze\nNaredni članakIbrahimović na korak od 10 najboljih strijelaca u historiji


Zašto vrane napadaju Zagrepčane? Motiv je jednostavan - štite mladunce - Net.hr\nIza napada vrana stoji jednostavan motiv - zaštita mladunaca, a iz zagrebačkog ZOO-a tvrde da su one jako pametne\nZagrepčanima, kao u filmu Alfreda Hitchcocka "Ptice", prijete vrane. Zbog njihovih su napada već ozlijeđene četiri žene, a Grad Zagreb je izdao upozorenje o tome kako se ponašati u njihovoj prisutnosti. Preporuča se građanima da izbjegavaju vrane dok mladunčad ne odleti iz gnijezda.\n"Vrane, prema našem iskustvu, napadaju isključivo kad štite svoje mlade. To će sve prestati kroz desetak dana. U trenucima kad im propadne gnijezdo, ljudi im sruše gnijezda - te vrane nemaju kuda", rekao je za Dnevnik.hr ravnatelj zagrebačkog Zoološkog vrta Damir Skok.\nUvijek postoji razlog napada\nIstiče kako je proučavanjem njihova ponašanja riješen misterij napada na Knežiji. "Kad bi mi došli, nje ne bi bilo. Danas smo je gledali kako fiksira dvorište osnovne škole. U grmlju je bio mladunac koji nije znao letjeti, on je donesen u ZOO i vrane više neće napadati na tom raskrižju", rekao je Skok i dodao da uvijek postoji razlog da ptice napadnu.\nSavjetuje ljudima da se brane, kao što bi se branili pri svakom napadu. "Čovjek je jači od vrane. I treba nas pozvati, mi ćemo detektirati zbog čega vrane napadaju. Gotovo da nikad nije bilo slučaja da su vrane napadale bez razloga, a najčešće je to kad štite mladunce", dodao je Skok.\nOportune i inteligentne\nVrana ima u vrtovima i dvorištima, a često prekapaju po smeću. "Jedan od najvećih razloga njihove ekspanzije u urbanim prostorima je upravo ostavljanje smeća. One su vrlo prilagodljive ptice, oportunisti, jest će sve. Što više smeća ostavljamo, to im 'boostamo' populaciju da i dalje raste. Nažalost, one napadaju i druge mladunce i vrlo često uništavaju i dosta drugih životinjskih vrsta oko sebe", objasnio je ravnatelj ZOO-a.\nOsim što su oportune i ponekad agresivne, vrane su i vrlo pametne. "Kada ih napadate konstantno, one zapamte čovjeka, vrlo brzo nas ovdje prepoznaju i vole nas zato što ih hranimo, ali ako ste im učinili nešto nažao, onda će vas pokušati preplašiti, letjeti iznad glave i slično", rekao je Skok.\nUpravo zbog njihove inteligencije, Skok navodi da vrana može biti jako dobar kućni ljubimac kojeg se svašta može naučiti. "Ljudi ih obično ne vole, ali moramo se naučiti živjeti s divljim životinjama u našem gradu. Ovo je doba godine kad ZOO vrt i Dumovec izvode mlade. Naučimo se živjeti i kad postoji dvojba, pozovite nas i mi ćemo vidjeti koji je razlog", zaključio je Skok.\nzagrebvraneživotinjski svijetnapadi na ljude


Oprava/I. – Wikizvor\n← Naslovnica Oprava, I.\nGleichenberg u kolovozu, 189...\nDanas ću valjda udovoljiti tvojoj želji, da ti pišem što dulja pisma; ovo će možda i predugo biti, samo ako ne bude i dosadno... Neki dan došao je amo tajnik Barić iz Zagreba, mislim, da ćeš ga se još sjećati iz vremena, kada smo skupa bili pristavi kod sudbenoga stola i kada me je on neko vrijeme zamjenjivao. On je naše gleichenberško društvance malko oživio, samo ne znam, hoće li ta oživljujuća snaga dugo potrajati — jer on je još uvijek onaj vatromet, sjajan i krasan, ali samo začas. Što se vanjštine tiče, ostao je skoro nepromijenjen: lice mu je još uvijek puno i rumeno, plavi brčići još uvijek pomno i graciozno zafrkani, zubi kao i negda veliki i bijeli, jedino mu se je kosa, kraj svega umjetnoga priglađivanja, prilično prorijedila. I inače je ostao isti: smije se neprestance, zbija šale, pogleđe u ženske drskim pogledom, govori dvolično, tako da nikad ne znaš pravo, misli li ozbiljno ili ti se podruguje... I sada još uvijek otima ženama i djevojkama lepeze, pa riše na njima kitice cvijeća i grčke bogove; i sada još prepisuje kajde najnovijih arija, samo da ima kakva takva uzroka uvući se u tuđi obiteljski život. Ne trebam ti ni kazati, da je još uvijek neoženjen; glavni mu je razgovor: nevjerna žena i prevareni muž; Guy de Maupassant mu je uvijek u ustima, te neprestance miješa svoje doživljaje sa onima iz Maupassantovih pripovijesti.\nDvije, tri ovakove »zanimljive« pričice čovjek rado sluša, ali kada se često ponavljaju, postaju dosadne, a junak im još dosadniji — barem meni. Međutim, on kao da je siguran, da se ženama njegove pikantne priče dopadaju, pa se ne da nikako sa svoga šarenoga Pegaza zbaciti.\nPotanko me ispitivao za tebe i za našega Dušana; čak ga je i to zanimalo, da li je Dušan plav ili crn, kakove oči ima, je li visok ili nizak — tako da me se je to ispitkivanje upravo neugodno dojmilo.\nKada smo jutros bili u bazaru, te mu gospođa N... , koja prekosutra odilazi, spomenula, da kao neženja ne ima brige sa kupovanjem igračaka i inih darova kao ona i ostali svijet, odvrati on, da bi doduše već imao komu kupovati igračke, ali da je on tu brigu prepustio drugima dobrima očevima.\n— Nekomu je što Bog udijelio — odgovori na to gospođa N. — nekomu lažne djece, nekomu ordene i šprije u leđa.\n— Na te riječi se g. Barić samo nakašlja i bez pozdrava ostavi naše društvo.\nMeni je to njegovo ponašanje bilo nerazumljivo, no gospođa N. ubrzo mi ga razjasnila. Barić ima naime nekakav kneževski kućni red, no zašto ga je dobio, veli se, da ne zna ni sâm. No zlobni jezici pomogli su mu u toj neprilici, te pripovijedaju, da je taj red dobio onom prilikom, kada je bježao kroz prozor sa domjenka sa dražesnom gospođom X. te pri tom bijegu dopao nekoliko puščanih zrna, koja je dotični gospodin suprug za njim opalio... Veli gospoda N., da mu samo valja tu zgodu makar izdaleka natuknuti, odmah će oponašati samoga sebe prigodom onoga bijega i ostaviti društvo.\nNapokon moram ti spomenuti, da mi je malko bolje, ali krv još uvijek ponešto izbacujem; liječnik me doduše tješi, da će za dvije nedjelje, što ću ih još ovdje proboraviti, posve prestati; no tako isto govorio je on i lane — pa mu zato sada slabo vjerujem.\nProplakao je od radosti, kada se je sjetio, da ona njega više ljubi nego rođenoga sina; premda mu je to osvjedočenje donekle neugodno bilo, da žena jače ljubi muža negoli svoje dijete, morao si je priznati, da je tomu ipak tako. Sada se ta razlika doduše ne opaža tako jako, ali prve četiri godine, kada je Dušan dva mjeseca teško bolovao, ona ga je skoro posve odnemarila, tako da je on, Vučetić, morao noći i noći bdjeti nad djetetom, dok se napokon i sam nije prehladio i obolio na neizlječivoj tuberkuli. Ta je bolesti i uzrokom, da sada mora Gleichenberg polažati...\nPustiv tako uzde mašti, raznježivo dušu novima čuvstvima, pomutili se Vučetiću posvema dosadanji njegovi nazori o bračnom životu, tako da mu u taj čas nije jasno bilo, da li je današnja njegova logika — nakon što je pročitao onu francusku knjigu — prava i zdrava ili ona, kojom je dosada svoj bračni život promatrao. Je li on krivac pred svojom ženom ili ne? Ljubi li on nju premalo?\nIz tih uzmiješanih čuvstava porodila mu se misao, koja mu nigda dosada u glavu došla nije: da dokaže naime svoju ljubav naprama ženi si, naruči joj opravu kod one bečke tvrtke, koja za nju radi. Da ju još više iznenadi, napiše na posebnom ružičastom papiru sa iskrivljenim rukopisom ove tri riječi: »Od staroga prijatelja«. Ujedno naloži tvrtki, da to pismo pošalje skupa sa opravom na adresu Jelene Vučetićke, a da ne spomene ni riječi, tko je opravu naručio, makar se ona — Jelena Vučetićka — radi toga kod tvrtke priupitala.\n»I tako mi prolazimo danomice kraj svakojakih prirodnih i inih ljepota,« govoraše on sâm sobom, »a da ih ni ne opažamo, dok nas čudnovat slučaj na njih ne upozori...«\nTu si je dozivao u pamet lanjski svoj povratak iz Gleichenberga, ne bi li si sjećanjem već unaprijed probudio čuvstva, koja će pri sastanku osjećati te već sada s njima zaslađivati dušu; no nije se ni na jedan momenat lanjskoga povratka sjetiti mogao, i dolazak i sastanak pričinio mu se posve običnim, kao da se je iz ureda povratio. Zapanjilo ga je, kako je mogao biti tako hladan, tako tvrd, te ne sačuvati te rijetke časove u srcu, kao negda kitice cvijeća za slatkih dana prve ljubavi... No zato će se prigodom sadanjega povratka nauživati tih rijetkih časova te ih duboko, duboko pohraniti u dušu, da mu još dugo i dugo budu zaslađivali život, kad opet jednom bude daleko od nje... Pa onda tek oprava! Ona će ga sigurno dočekati u njoj, a on će se učiniti kao nevješt! Koliko će to tek uživanja biti, dok mu ona sa tisuću sitnih dokaza ne dokaže i prisili ga, da prizna, da joj je on tu opravu naručio...\nDobavljeno iz "https://hr.wikisource.org/w/index.php?title=Oprava/I.&oldid=33129"\nOva stranica posljednji je put uređivana 7. veljače 2008. u 00:46.


Pred sam kraj suđenja USKOK-ovi tužitelji izmijenili su optužnicu protiv Zdravka i Zorana Mamića – Hrvatska danas\nPred sam kraj suđenja USKOK-ovi tužitelji izmijenili su optužnicu protiv Zdravka i Zorana Mamića\nTOPICS:dejan lovrenLuka Modrićsuđenjeuskokzdravko mamić\nPosted By: hrvatska danas 17. svibnja 2018.\nPred sam kraj suđenja USKOK-ovi tužitelji izmijenili su optužnicu protiv Zdravka i Zorana Mamića, Damira Vrbanovića te poreznika Milana Pernara. I nije to neuobičajeno u sudskoj praksi – tužitelji tako korigiraju tekst optužbe, sukladno dokazima izvedenima na raspravi.\nNajvažnije su izmjene pak vezane za točke optužnice koje se odnose na podjelu novca od transfera Luke Modrića i Dejana Lovrena iz Dinama u strane klubove. Novost su u optužnici, tako, precizni detalji iz ugovora o podjeli 50 posto transferne odštete od prodaje Luke Modrića iz Dinama u Tottenham, koji su, navodi se, Mamić i Modrić potpisali 9. lipnja 2009. U tom su dokumentu, tereti ih se, ugovorili datume kada Dinamo treba isplaćivati rate igraču Luki Modriću, “na ime njegova dijela transferne odštete”, a najveći dio tog iznosa Modrić je “dužan predati Zdravku Mamiću ili osobi koju odredi po svojem nahođenju”.\n– Ako Luka Modrić tako ne postupi, smatrat će se da se neopozivo odrekao svih svojih tražbina prema Dinamu – piše u optužnici. Modrić je, piše nadalje, podigao ukupno 52 milijuna kuna i predao ih Mamiću i članovima njegove obitelji. Dinamo je, po tome, oštećen za 80 milijuna kuna.\nDodano je u optužnicu i da je aneks ugovora o profesionalnom igranju, “kojim se neosnovano utvrđuje pravo Modrića na isplatu 50 posto transfera”, Zdravko Mamić potpisao “u namjeri prikazivanja da postoji osnova za isplate velikih novčanih iznosa s računa Dinama na račun Luke Modrića, koje će mu igrač, sukladno njegovu traženju, u najvećem dijelu isplatiti u njegovu korist”. Učinio je to, dodano je, “iako je znao da Modrić u trenutku odlaska iz NK Dinama nije imao pravo na podjelu transferne odštete te da je igrač 17. lipnja 2008. potpisao zapisnik o raskidu ugovora s NK Dinamom kojim je potvrdio da s navedenim danom nema nikakvih potraživanja prema NK Dinamu”.\nU samoj optužnici prije se nisu detaljno spominjali ni dopisi koje je, navodno, Dejan Lovren iz Francuske faksom slao u Dinamo da bi požurio isplate svojeg dijela novca od transfera u Olympique Lyonnas. Riječ je o dopisima na kojima su datumi 1. veljače 2010., 29. ožujka 2010. te 7. rujna 2010., a kojima taj nogometaš pita Damira Vrbanovića kada će mu “sjesti” novac na račun. U optužnici se, po novome, navodi da su “u cilju stvaranja privida o osnovanosti isplate polovice transferne odštete igraču Lovrenu sačinjeni neistiniti dopisi”, a Vrbanović i Mamići to su učinili “iako su znali da Dejan Lovren nije sačinio ni potpisao takve dopise”. Zoranu Mamiću pribavljeno je, ističe USKOK, 25,9 milijuna kuna, a Dinamo je oštećen, na ime ukupnog kredita, za 35,8 milijuna kuna, piše Večernji.\nLovren je gledao prijenos utakmice sa Španjolskom, evo što kaže o Engleskoj ali i sramoti zbog koje se igra bez gledatelja\nŠpanjolci: Modrić zaslužuje finale, titulu, Zlatnu loptu i što god je potrebno


HRT: U Ličko-senjskoj i peti dan bez novih slučajeva zaraze\n13:13 / 23.04.2020.\nU Ličko-senjskoj i peti dan bez novih slučajeva zaraze\nObjavljeno: 23. travnja 2020., prije 358 dana\nTestiranje na novi koronavirus provedeno je nad ukupno 289 osoba, a pod aktivnim nadzorom u samoizolaciji je 178 osoba.\nPeti dan za redom nema novooboljelih u Ličko-senjskoj županiji, ukupno su od Covida-19 do sada oboljele 22 osobe, od čega je jedna osoba izliječena, izvijestio ježupanijski Stožer Civilne zaštite.\nNačelnik ličko-senjskog Stožera Civilne zaštite Vice Nekić kaže da je unatoč dobrim rezultatima Stožer vrlo aktivan - provode se koordinacije sa stožerima, kako nacionalnim, tako i s onima u gradovima i općinama i prema potrebama na terenu traje raspodjela dobivene zaštitne medicinske opreme.\nO prijedlozima o popuštanju mjera, i općenito u županiji, i na Udbini koja je od 10. travnja pod karantenom, razgovarat će se na idućoj sjednici Stožera, sve sukladno stavovima epidemiologa, istaknuo je Nekić.\nU protekla 24 sata službenici Policijske uprave ličko-senjske obavili su provjere poštivanja samoizolacije nad 104 osobe i nije utvrđeno nepoštivanje te protuepidemijske mjere.\nNije utvrđeno ni kršenje Odluke o zabrani napuštanja mjesta prebivališta i stalnog boravka bez e-propusnice.


Ryan Gosling uzima pauzu od glume\n22.03.2013. Ivan DominikVrijeme čitanja: 2 minute\nPonajbolji i jedan od trenutno najatraktivnijih (mlađih) holivudskih glumaca, Ryan Gosling, izjavio je kako će uskoro uzeti pauzu od glume. Kanadski je glumac to najavio nakon što se posvetio svom novom projektu, u kojem stoji iza, a ne ispred kamere, dakle ulozi redatelja.\n“Smatram da već predugo glumim, da sam izgubio pojam o tome što radim, a nedostaje mi i perspektive za dalje. Mislim da je za mene najbolje da uzmem pauzu i da se preispitam zašto i na koji način radim to što radim. Ovo je trenutno najbolja odluka, trebam odmak od samoga sebe, a vjerujem da bi i publici dobro došao odmor od mene”, izjavio je popularni glumac te dodao:\n“Što više prilika dobivam, to mi je sve više jasno koliko jednostavno je sve uništiti. Boriš se za slobodu, ali s njom dolazi i uže taman toliko veliko da je dovoljno da se objesiš. Stoga sebi želim staviti neko ograničenje i to baš zato što imam toliko puno slobode”, tajnovito je zaključio Gosling.\nSjajni glumac poznat po filmovima Notebook, Ides of March, Blue Valentine i All Good Things okrenuo se u posljednje vrijeme više režiji te užurbano radi na svom novom projetku – filmu How to Catch a Monster, čiji je i scenarij napisao sam, dok će u filmu od poznatijih imena glumiti i Saoirse Ronan te Eva Mendes.\nŠto se njegova poavljivanja na velikim platnima tiče, Gosling je nedavno glumio u sjajnom krimiću sa Seanom Pennom i Emmom Stone, Gangster Squad, a do odmora od glume moći će ga se gledati u nadolazećim filmovima Only God Forgives i The Place Beyond the Pines, koji je najavljen i kao jedan od najiščekivanijih filmova 2013. godine.\nIzvještaj – Ryan Adams: Tamjan, prigušena svjetla i pametnjakovići s blicem\nRyan Adams dolazi u zagrebačku Tvornicu 13. srpnja


Rezultati pretraživanja, "Pravilnik o načinima i uvjetima odlaganja otpada, kategorijama i uvjetima rada za odlagališta otpada", službeni dio. Ukupno je pronađeno 7 dokumenata.\nPravilnik o načinima i uvjetima odlaganja otpada, kategorijama i uvjetima rada za odlagališta otpada 26,628744\nNN 117/2007, (3418), pravilnik, 14.11.2007.\nPravilnik o načinima i uvjetima odlaganja otpada, kategorijama i uvjetima rada za odlagališta otpada 26,310957\nNN 114/2015, (2184), pravilnik, 21.10.2015.\nPravilnik o dopuni Pravilnika o načinima i uvjetima odlaganja otpada, kategorijama i uvjetima rada za odlagališta otpada 21,350452\nNN 17/2013, (289), pravilnik, 13.2.2013.\nPravilnik o izmjeni i dopuni Pravilnika o načinima i uvjetima odlaganja otpada, kategorijama i uvjetima rada za odlagališta otpada 21,049519\nNN 111/2011, (2175), pravilnik, 28.9.2011.\nPravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o načinima i uvjetima odlaganja otpada, kategorijama i uvjetima rada za odlagališta otpada 20,76279\nNN 62/2013, (1249), pravilnik, 24.5.2013.\nNN 103/2018, (2020), pravilnik, 23.11.2018.\nIspravak Pravilnika o izmjenama i dopunama Pravilnika o načinima i uvjetima odlaganja otpada, kategorijama i uvjetima rada za odlagališta otpada 20,76279\nNN 56/2019, (1073), ostalo, 5.6.2019.


Kardinal Puljić primio predsjedatelja Predsjedništva BiH Dodika - IKA\nKardinal Puljić primio predsjedatelja Predsjedništva BiH Dodika\n17.04.2019. / 14:56\nU utorak 16. travnja u prostorijama Nadbiskupskog ordinarijata, Vrhbosanski nadbiskup metropolit kardinal Vinko Puljić primio je predsjedatelja Predsjedništva Bosne i Hercegovine Milorada Dodika. Na traženje Dodika, bio je to prvi njegov posjet kardinalu Puljiću nakon preuzimanja službe predsjedatelja Predsjedništva BiH.\nU pratnji predsjedatelja Dodika bili su savjetnica za vanjsku politiku Nina Sajić i savjetnik za odnose sa medijima Pero Simić. U razgovoru su sudjelovali i suradnici kardinala Puljića, vrhbosanski kanonik Pavo Jurišić i kancelar Mladen Kalfić.\nPredsjedatelj Dodik čestitao je kardinalu Puljiću i suradnicima predstojeću proslavu svetkovine Uskrsa, a kardinal Puljić uzvratio je čestitkama za istu svetkovinu njemu i svim pravoslavnim vjernicima. Tom prigodom razmijenili su i simbolične darove.\nPredsjedatelj Dodik ovom je prigodom upoznao kardinala Puljića sa svojim skorašnjim putom u Rim i susretom sa Svetim Ocem koji je već ranije bio dogovoren.\nNa kraju susreta nazočni su još jednom zaželjeli jedni drugima, i svim vjernicima obaju Crkava, dostojanstvenu i blagoslovljenu proslavu najvećeg kršćanskog blagdana Uskrsnuća Gospodinova!


Strava kod Vrbovca: Poginuo mladi nogometaš samo nekoliko sati nakon utakmice - Večernji.hr\nStrava kod Vrbovca: Poginuo mladi nogometaš samo nekoliko sati nakon utakmice\n"Dragi naš Cole, nema tih riječi kojima bismo opisali sve što si učinio za ovaj klub u ovih pet godina. Bila je velika čast igrati i veseliti se s tobom, tvoja vječna pozitiva unijela je toliko radosti u naš mali klub."\n19. studenoga 2020. u 12:32 5 komentara 7100 prikaza\nTeška prometna nesreća u srijedu navečer zabila je Vrbovec i nogometni svijetu u crno. U njoj je poginuo Ivan Colarić (28), mladi nogometaš NK Bana Jelačića iz Banova.\n"Dragi naš Cole, nema tih riječi kojima bismo opisali sve što si učinio za ovaj klub u ovih pet godina. Bila je velika čast igrati i veseliti se s tobom, tvoja vječna pozitiva unijela je toliko radosti u naš mali klub. Zauvijek ćeš živjeti u našim mislima i srcima, a tvojoj obitelji želimo puno snage u ovim teškim trenucima za sve nas", napisali su iz njegova kluba.\nVozeći se ulicom Banovo u smjeru juga, kod kućnog broja 35 po gustoj magli sletio je s ceste i udario u betonski most, potom i na betonsko-žičanu ogradu, betonski stup Elektre i ponovno u ogradu, izvijestila je PU Zagrebačka.\nMladi nogometaš poginuo je na mjestu nesreće, a njegov 29-godišnji suputnik prevezen je u KBC Zagreb s lakšim ozljedama. Uzrok nesreće još uvijek se ne zna.\nSJETILI SE OBLJETNICE Brat uz brata: Boysi, Torcida, Funcuti... Svi zajedno za hrvatski Vukovar\nU srijedu je njegov Ban Jelačić u 14. kolu prve županijske lige pobijedio Ostrnu s 4:3, a Ivan je odigrao svih 90 minuta za klub čiji je član bio pet godina i igrao na mjestu napadača.\nIvan je u istom klubu počeo trenirati nogomet s deset godina i prošao sve selekcije do juniora. Godinu dana bio je u klubu Gaj, a prije Banova tri je godine bio igrač Slobode iz Gradeca.\nKljučne riječi nesreća Hrvatska nogomet\nSteta,bez obzira,kako je vozio,ipak je to zaista mlad covjek,ali eto jedna mala neopreznost.....\nŽalosno, dečko pretjerao u brzini kada je toliko toga sredio i na kraju sam sebe,ali šta se može, dogodilo se neka mu je božji mir.\nMora da se pelal man polahko.


Imam 19 godina i u djetinjstvu sam doživjela dva fizička seksualna zlostavljanja. Sama sam prebrodila cijelu situaciju, ali sada kad napokon imam osobu (s kojom sam prvi put spavala) koja me voli i koju ja istinski volim, nastao je problem. Naime, problem je u tome što ja ne uživam u spolnom odnosu, prati me osjećaj stida, prljavosti i neugodnosti, na kraju odnosa moj dečko ima osjećaj kao da me prisilio na nešto, a kad ga odbijem osjeća se razočarano, a meni je već dosta toga da ga stalno odbijam. Rekla sam mu u čemu je problem, razuman je, ali i ja s druge strane znam da je spolni odnos nešto sasvim prirodno i da svi imaju potrebu za tim. Predložila sam mu da odemo na neko savjetovanje, ali ne želi svoj intimni život dijeliti s nekom nepoznatom osobom.


Razlika između inačica stranice »Siegbert Tarrasch« – Wikipedija\nRazlika između inačica stranice »Siegbert Tarrasch«\nSiegbert Tarrasch (uredi)\nInačica od 00:45, 27. prosinca 2016.\nDodano 368 bajtova , prije 4 godine\nInačica od 00:39, 27. prosinca 2016. (uredi)\nArraque (razgovor | doprinosi)\nInačica od 00:45, 27. prosinca 2016. (uredi) (ukloni ovu izmjenu)\n[[Datoteka:Tarrasch 72.jpg|mini|250px|Siegbert Tarrasch, oko 1900.]]\n'''Siegbert Tarrasch''' ([[Wrocław]], [[5. ožujka]] [[1862.]] – [[München]], [[17. veljače]] [[1934.]]), bio je jedan od najboljih [[šahist]]a i najutjecajniji šahovski učitelj krajem 19. stoljeća i početkom 20. stoljeća. Po struci je bio liječnik.\nRodio se je u Vroclavu, u pruskoj Šleskoj. Školu je završio 1880. te je otišao studirati medicinu u [[Halle]]. Veći dio života je živio s obitelji u [[Nürnberg]]u u Bavarskoj te poslije u Münchenu. Imao je petero djece. [[Prvenstvo Njemačke u šahu|Njemački prvak]] na "kongresima" 1889. u Vroclavu, 1892. u Dresdenu i 1894. u Leipzigu. 1908. je godine izgubio od [[Emanuel Lasker|Emanuela Laskera]] u [[dvoboj za svjetskog prvaka u šahu 1908.|dvoboju]] za svjetskog prvaka 1908. godine. Bio je rođenjem Židov, a prešao je na kršćanstvo 1909. godine te postao velikim domoljubnim Nijemcem koji je izgubio sina u prvom svjetskom ratu. Unatoč svemu tome, suočio se s protužidovskim ispadima u mladom razdoblju nacizma.\nBio je cijenjeni [[šahovski pisac]]. U predgovoru svoje knjige [[Das Schachspiel]] iz 1931. godine, klasika [[šahovska literatura|šahovske literature]], napisao je navod koji se često ponavljalo: "Šah, kao ljubav, kao glazba, ima moć činiti muškarce sretnima."\nDobavljeno iz "https://hr.wikipedia.org/wiki/Posebno:MobileDiff/4828859"


lunarni kalendar Archives - Rekonekcija Pančevo\nU Majanskoj tradiciji postoji pozdrav za koji znaju mnogi ljudi koji rade sa Majanskom mudrošću. To je zakon “In Lak’ech Ala K’in” (In Lakeš Ala Kin) što znači: Ja sam drugo Ti (savremena interpretacija). To takođe znači: Ja sam Ti i Ti si Ja (tradicionalna Majanska interpretacija). Shvatili smo da je ovaj Majanski pozdrav odavanje počasti jedno drugom. To je izjava jedinstva i jednote.\nLUNARNI DANI: 27, 28, 29, 30 – faza “padajući polumesec, tamni Mesec”\nLUNARNI DANI: 23, 24, 25, 26 – faza “poslednja četvrtina, opadajući polumesec”\nLUNARNI DANI: 19, 20, 21, 22 – faza “padajući izbočeni Mesec”\nLUNARNI DANI: 15, 16, 17, 18 – faza “pun Mesec”\nLUNARNI DANI: 12, 13, 14 – faza “rastući izbočeni Mesec”\nLUNARNI DANI: 8,9,10,11 – faza “prva četvrtina, polumesec”\nLUNARNI DANI: 5, 6, 7 – faza “rastući polumesec”\nLUNARNI DANI: 1, 2, 3, 4 – faza “mlad Mesec”\nOrakl sudbine otkriva tvoju jedinstvenu energetsku suštinu, svetle osobine ličnosti, skrivenu snagu, vodiča, tvoje potencijale i životne cikluse, kvalitete, izazove i mane koje je, u ovom životu, potrebno osvestiti…


ZABRINJAVAJUĆI TREND Potrošnja kokaina u Zagrebu porasla tri puta u posljednjih pet godina\nbl/Damir Pilić/Slobodna Dalmacija\nU Zagrebu je u posljednjih pet godina potrošnja kokaina porasla za čak 300 posto, to pokazuje analiza otpadnih kanalizacijskih voda u hrvatskoj metropoli, koju svake godine provodi Institut "Ruđer Bošković".\n10.02.2020. u 13:23\nUstanovljeno je da se na području Zagreba u 2019. godini na dan trošilo 234,5 miligrama kokaina na 1000 stanovnika, što je trostruko više nego 2014. godine, kada je analiza pokazala da se na 1000 stanovnika trošilo 77,4 miligrama iste droge, piše Slobodna Dalmacija.\nIstraživanje je otkrilo i visoku potrošnju drugih droga: na 1000 stanovnika metropole na dan se konzumira 76,1 miligrama amfetamina i 29,8 miligrama MDMA (ecstazy). No, dok konzumacija tih droga u posljednjih pet godina u Zagrebu stagnira (amfetamin) ili opada (MDMA), potrošnja kokaina drastično raste.\nKako je nakon objave rezultata analize izjavio bivši ravnatelj Ureda za suzbijanje zlouporabe droge Željko Petković, popularnost kokaina u Zagrebu i Hrvatskoj proizlazi iz globalnih trendova:\n"Imate rekordnu proizvodnju kokaina u svijetu. Taj kokain se mora negdje plasirati. Ono što je trenutno vidljivo u Europi je da je ponuda bolja, da kokaina ima sve više, a ono što je zanimljivo, do pada cijene nije došlo. No rapidno je porasla njegova kvaliteta", objasnio je Petković nedavno u medijima.\nPrema Europskom izvješću o drogama u Hrvatskoj, lani je u našoj zemlji amfetamin konzumiralo 2,3 posto mladih u dobi od 15 do 34 godine, a kokain njih 1,6 posto. Mladima je kokain danas puno dostupniji nego ranije: stručnjaci ukazuju da se ova droga sada može nabaviti i preko "darkweba", te da dolazi do "uberizacije" trgovine kokainom, pa se u nekim europskim zemljama kokain može naručiti i dostaviti doslovno brže od pizze.\nOvo je pretežno “vikend-droga”, a cijena jednoga grama u Zagrebu kreće se od 600 do 800 kuna. "Budući da se polovica te doze, a nerijetko i cijeli gram znade pošmrkati kroz cjelonoćno razvaljivanje kokainom, cijena četiri takva kokainska vikenda iznosila bi 3200 kuna", piše dr. Robert Torre u knjizi "Droge: Dugo putovanje kroz noć", uzimajući u račun cijenu od 800 kuna po gramu.\ndroga, kokain, zagreb grad slučaj, željko petković,\nNAKON POVLAČENJA AMANDMANA\nGDJE SU SVI? Sjednica zagrebačke Skupštine odgođena zbog nedostatka kvoruma\nSLUČAJ PODBEVŠEKA MLAĐEG\nSakoman: Za tako težak oblik kriminala kao što je dilanje droge ne bi se smjele moći izricati uvjetne i rad za opće dobro


Slobodna Dalmacija - Ivanka (35): Više od pola života provela sam u paklu droge. Sada sam čista već dvije godine i borit ću se i dalje zbog svoje djece. Želim im biti najbolja mama\nHrvatskaIspovijest bivše ovisnice\nIvanka (35): Više od pola života provela sam u paklu droge. Sada sam čista već dvije godine i borit ću se i dalje zbog svoje djece. Želim im biti najbolja mama\n4. svibnja 2021. - 09:47\nIvanka Marić je lijepa 35-godišnja crnka iz Vrgorca. Iznimno je ugodna sugovornica, koncentrirana i nenametljiva u razgovoru, pametna i skromna. Uistinu nam je teško povjerovati da je iza nje dvadesetak godina ovisničkog staža...\nInače je iz uredne obitelji, što dokazuje da nema pravila po pitanju obiteljske pozadine kod osoba s bolesti ovisnosti. Na sreću, Ivanka je na najboljem putu da ozdravi. Ovaj put doista i zauvijek jer za to ima najjači razlog: dvoje male djece kojima želi biti mama kakvu zaslužuju. S obzirom na viđeno, Ivanka to definitivno može.\n'Čišćenje' na Čiovu\n– Završila sam samo osnovnu školu. Išla sam u dvije srednje, nisam maturirala ni u jednoj. Jednostavno sam prerano počela...\nA počela sam već u šestom razredu s travom. Bila sam u društvu starijih, nabava je išla glatko, srednjoškolci u ekipi sve su rješavali. Onda sam nakon osnovne škole počela izlazit vani, na partyje gdje je bilo normalno uzet speed, kokain, šta se ima. Kaos!\nNisam se mogla skoncentrirat ni na što, bježala sam, svađala se s mojima doma, bila sam nemoguća. Moja starija sestra je bila skroz drukčija, a u mene kao da je vrag ušao. A u stvari sam bila sramežljiva i povučena bez droge, koja bi me "digla" i dala mi skroz drugi karakter, bila sam tada puna samopouzdanja... No, brzo sam zaglibila.\nPrvi put sam ušla s 21 godinu u zajednicu "Susret" na Čiovu, u žensku kuću. Tamo sam provela skoro dvije godine, bila sam čista, tada sam i napravila na ruci ovu tetovažu kao simbol slobode, pticu.\nŠmrkanje u Mostaru\nAli, ubrzo sam se opet vratila starim navikama; otišla sam nakon "čišćenja" živjeti u Mostar s jednim momkom, zaposlila se u kafiću. Uvijek sam radila u ugostiteljskom sektoru jer nemam ni škole, a nisam imala ni papire za neku ambiciozniju karijeru.\nNormalno, nisam se nakon "Susreta" odmah gazila; prvo je bilo "malo ću uzet za vikend", pa opet "samo ću malo za izlazak", speed, kokain, heroin isto, ali nikad intravenski. To je bila neka psihološka granica koju nisam htjela prijeći, tako sam sebe držala u uvjerenju da nisam narkomanka, nego neka partijanerica. Ali imala sam problem...\nUjutro se često nisam mogla ustajat pa sam radila popodne u kafićima, malo sam i dilala da bih se pokrila za sebe. Izgubila sam normalne prijatelje jer je postalo vidljivo da nisam u redu.\nDeset godina tako sam živjela, u stvari više životarila, u Bosni i Hercegovini. Užasan mi je postao život; stalno sam nekome dužna, odlučim se skinit, ali onda u krizi prodam sve što imam, televizor, mobitel... Na kraju sam imala samo onaj na tipke.\nJedino dobro što mi se dogodilo su djeca, za koju se sad brinu moji roditelji. Vrtićki su uzrast, a ja se želim na vrijeme uključiti u njihovo odrastanje.\nVeć sam dvije godine čista, ali znam da me borba čeka ostatak moga života. Voljela bih završiti školu za trgovca, ili možda vizažisticu. E, to mi se jako sviđa i mislim da bih tu bila dobra!\nSamoinicijativno sam odlučila doći, a mogu ostati dok ne budem spremna za vanjski život. Želim biti najbolja mama i osoba koja možda nema dobru prošlost, ali će zato stvoriti budućnost.\nSad ovdje osmišljavam jelovnik za kuhinju i pomažem u spremanju hrane. Naručujem namirnice i obožavam torte! Budim se u sedam, a liježem u 23 sata, kad se ugase svjetla. Radim kao i drugi, prakticiram molitvu, pišem dnevnik, a sobu dijelim s još tri cimerice. Nekad gledamo filmove, zaigramo na karte ili šetamo. U planu su nam karaoke, tome se veselim!\nNajviše me raduju posjeti djeci jednom mjesečno, toliko često smijem izbivati. Borit ću se za sebe zbog njih! Planiram ostati još dvije godine u zajednici.\nTerapijska zajednica ‘Ivan Dobri‘\nTerapijska zajednica u Velikom Prologu jedina u Hrvatskoj zbrinjava i maloljetne ovisnike o drogama, šesnaestogodišnjake...\nZajednica postoji 25 godina, a tek odnedavno je financira država. Za korisnike je besplatna, kao i njihovo školovanje, polaganje vozačkog ispita, pravna pomoć.\n– Jeste, nalazite se u jednoj od četiri terapijske zajednice "Papa Ivan XXIII.". Ova u Velikom Prologu jedina u Hrvatskoj zbrinjava i maloljetne ovisnike od drogama, šesnaestogodišnjake; mnogi su kod nas dočekali i punoljetnost tijekom ovih 25 godina otkad postojimo. Imamo ukupno četiri zajednice; ostale se nalaze u Orahu, Borovcima kod Metkovića i u Zasioku kod Sinja.\nMolim vas, odmah napišite da Hrvatskoj kronično – i kritično! – nedostaje ustanova za skrb o djeci s problemima ovisnosti i dualnim poremećajima, klinike za dječju psihijatriju. Hvala Bogu da smo barem mi tu – s neodoljivim osmijehom, no ozbiljna u nakani da stvari poboljša kaže Gordana Cavicchi, socijalna radnica pri zajednici "Papa Ivan Dobri", involvirana u priču od samih početaka zajednice.\nHrvatska Pakao droge Josip je najstariji korisnik Terapijske zajednice ‘Ivan Dobri‘, ispričao nam je svoju priču: ‘Prvu crtu speeda sam povuko s 15 godina. Sad mi je 39 i dosta je te ‘dizalice‘. Zauvijek...‘ Pročitaj više\nZagora IVANOVA PRIČA Svjedočanstvo korisnika Terapijske zajednice ‘Ivan Dobri‘ u Velikom Prologu: ‘Bilo nas je desetero, majka nas je sama hranila, otac je pio. S 14 sam već uzimao kokain, speed...‘ Pročitaj više\n#IVANKA MARIĆ#OVISNOST#TERAPIJSKA ZAJEDNICA\n12. svibanj 2021 13:37


Ruski veleposlanik u navijačkoj Fan zoni | Udruga - Budi Ponosan\nU Zagrebu, na središnjem trgu, Trgu bana Josipa Jelačića organizirana je navijačka zona u organizaciji udruge Budi ponosan. Ispred velikog televizijskog ekrana i u golemom šatoru tisuće navijača prati utakmice hrvatske reprezentacije.\nKako je rusko Veleposlanstvo počasni pokrovitelj Fan-zone Budi ponosan, neposredno uoči utakmice Hrvatske i Argentine u šator je sa svojom pratnjom stigao i ruski veleposlanik u Zagrebu, Anvar Azimov i s hrvatskim navijačima pogledao cijelu utakmicu.\nU razgovoru s ruskim veleposlanikom predsjednica kluba Ana Lovasić istaknula je kako su hrvatski navijači na samom prvenstvu oduševljeni ruskom dobrodošlicom, dočim je Azimov rekao koliko se njemu sviđa hrvatski patriotizam, zajedništvo i podrška koju imaju hrvatski reprezentativci.\nO da, nazdravljalo se i kod svakog pogotka hrvatske momćadi, a sam Azimov mahao je hrvatskom zastavom veseleći se poput malog djeteta s hrvatskim navijačima.


Zašto im je toliko pukao film da su blokirali Marišćinu? Priča obitelji Ferk to objašnjava / Novi list\nObjavljeno: 2. rujan 2018. u 10:16 2018-09-02T10:16:20+02:00 2018-09-02T10:16:20+02:00\nSmrdi za onesvijestiti se! Koga god da nazoveš, nijedna služba se ne javlja jer im nije radno vrijeme. Možda i više od smrada i straha od bolesti boli to što nas rade budalama, jer rano ujutro i navečer nitko ne radi, pa ako nazovemo službu 112, smiju nam se i usmjeravaju na komunalnog redara ili policiju, kazuju nam mještani\nMARČELJI Dođi sad kod mene na terasu, ako izdržiš popiti piće, častim te janjetinom kad god i gdje god hoćeš, rekao sam telefonom djelatniku iz Nastavnog zavoda za javno zdravstvo, pozvavši ga k meni kući preksinoć u 20 sati. Smrdjelo je za onesvijestiti se. Nije došao. A znate li zašto nije došao?\nNije došao zato što je to izvan njegova radnoga vremena, oni rade i mjere od 8 do 16 sati, a tada rijetko smrdi pa obmanjuju i stanovništvo, i širu javnost da je sve u redu. Naravno da je u redu kad mjere najčešće između 16 i 17 sati.\nPripovijeda nam ovo mještanin Marčelja Ivan Kardum na terasi svog susjeda Igora Ferka, jer kod susjeda se jučer lakše disalo. Ali samo na terasi. Jer, kod susjeda Ferka i krevet je na terasi, on spava na terasi koja je okrenuta na jug, jer u spavaćoj sobi, koja je na sjevernoj strani, nije moguće usnuti za večeri kad »ruža vjetrova« okrene sa sjevera.\n– To je dirigirani smrad, a posljednjih mjesec dana bilo je neizdrživo, koga god da nazoveš, nijedna služba se ne javlja jer im nije radno vrijeme. Možda i više od smrada i straha od bolesti boli to što nas rade budalama, jer rano ujutro i navečer nitko ne radi, pa ako nazovemo službu 112, smiju nam se i usmjeravaju na komunalnog redara ili policiju.\nNetko će jedne noći izgubiti kompas i proradit će šake, toga se bojim, a meni se to skoro dogodilo – kaže nam Ferk i pripovijeda događaj da je preksinoć umalo dobio slom živaca.\n– Smrad je bio neizdrživ, vidite moje pse, oni su se povukli u kuću i pokunjili, nije se moglo živjeti i uspio sam privoljeti upravitelja pogona u Ekoplusu Sanjina Vičevića da dođe. Parkirao je tu kraj ove kuće. Pitam ja njega: »Zar Vama ovo ne smrdi?« Izlazi iz auta i njegova supruga. Ni njoj, kaže, ne smrdi.\nOdemo mi na ulaz na Marišćinu, a kad smo izašli iz auta, tamo je smrdjelo 10 puta više nego kod moje kuće. Pitam ja opet Vičevića: »Zar ništa ne osjetite?«, a on je rekao da ne osjeti. Potom sam mu rekao da mora posjetiti liječnika. Jasno mi je da sit gladnom ne vjeruje, ali ovdje sam i Vičevića postavio u situaciju »gladnoga«, no on naprosto nije htio priznati očito.\nNetka netko iz NZZJZ-a izađe na teren izvan radnog vremena, ja sam prvi koji će se javiti za sufinanciranje prekovremenog rada, kaže nam Igor Ferk.\nIvan Kardum predstavnik je MO-a Marčelji u Radnoj skupini za praćenje kakvoće zraka na ŽCGO-u Marišćina i kaže da ni na jedno pitanje postavljeno Ekoplusu nije dobio suvisao odgovor. Igor Ferk je kuću na Marčeljima kupio prije 7 godina i puno investirao u njenu renovaciju.\n– Ova kuća ni nakon što sam u nju puno uložio, zbog položaja više ne vrijedi ni polovicu cijene po kojoj sam je platio. Kvaliteta života u ovom naselju je nikakva, a posljednje dvije godine to je borba živaca, kaže Igor.\nGledamo mu u kuhinji u staklenke spremljenu salsu od rajčica iz njegova vrta, ima i tikvice i bundeve. Ne zna je li to uopće zdravo.\n– Po parametrima je sve ispravno, ali mislim da je ljudski nos najbolji i najveći alarm. Pa ljudi su se počeli iseljavati iz Marčelja, strah ih je za djecu, strah je i nas – kaže nam Igor.\nPriznanje iz Ekoplusa\nNjihov susjed Vedran Skender kaže da toliko smrdi svaki dan da je to ne samo iritirajuće za živce.\n– Počnu peći oči i grlo. Bojimo se za zdravlje djece, a i nas, ne želimo da nam djeca žive i rastu u takvom okruženju. Počne smrdjeti navečer i smrdi sve do jutra, a djeca su uplašena i pitaju me hoće li se razboljeti od toga. Svima nam to baca na psihu, bojimo se da ćemo pobrati neke boleštine, a onda će se netko nakon 20 ili 50 godina sjetiti da se nešto trebalo i moglo učiniti. Ali, tada će biti kasno – ocjenjuje Vedran Skender.\nDan prije no što smo razgovarali s trojicom stanovnika Marčelja, iz Ekoplusa su konačno priznali da se s Marinšćine širi smrad, a o tome nas je obavijestila Općina Viškovo. No, Ekoplus ni u jednom slučaju nije govorio o jakom smradu, niti je HZZJZ spominjao opasnost po zdravlje. Naime, kako stoji u obavijesti Ekoplusa koju je zaprimila Općina Viškovo, 30. kolovoza ove godine u 7.59 sati dobivena je obavijest da je došlo do pojave neugodnih mirisa slabog intenziteta na užem području mjesta Marčelji (lokacija Pogled).\n»Ovim putem ističemo da Općina Viškovo također obavlja svoje interne kontrole neugodnih mirisa s Marišćine te prema našem osjećaju, ne radi se o slabom, nego izuzetno jakom mirisu koji je posebice jak zadnjih tjedana«, poručuju iz Općine Viškovo.\n'Dobiješ pet kad sve znaš, a jedan kad ti je sve krivo': Pričali smo s troje riječkih prvašića, koji danas kreću u školu


Klapski puti u Zadru - Apolitični\nI dok klape pjevaju po Omišu, Kaštelima, u Dalmatinskoj zagori, svoje nastupe bruse i u zadarskom kraju. Klapski puti je program koji vas ljubi klapskom pismom.\nNo na početku se prisjetimo ove vrste glazbenog pjevanja koje je tradicijsko višeglasno homofono pjevanje bez pratnje instrumenata. Tradicija klapa i klapske pjesme kakvu je poznajemo i danas formirala se sredinom 19. stoljeća, u vrijeme kada su se profilirali kulturni i glazbeni identiteti mediteranskih gradića na našoj obali i otocima, posebice u Dalmaciji. Javlja se u pučkim slojevima društva kao rezultat sklada postojećeg duhovnog stanja u mediteranskim gradićima toga doba. Stil pjevanja je s vremenom evoluirao od tipično tradicijskog oblika pjevanja (klapska pjesma) i postojanja klapa do stručno postavljenog i organiziranog oblika pjevanja koji se u današnje vrijeme svojim načinom prezentacije više ubraja u stilove popularne nego tradicijske glazbe.\nPolovicom 19. stoljeća, u Dalmaciji djeluju formalne i neformalne pjevačke družine koje preuzimaju termin klapa. Danas riječ „klapa” najčešće asocira na organizirane pjevačke skupine sa specifičnim a capella repertoarom dalmatinskih klapskih pjesama.\nNovina u Zadru od ovog ljeta je manifestacija Klapski puti koja će se održavati svake srijede tijekom srpnja i kolovoza. Bit će prisutne najmanje dvije klape koje će pjevati od Tri do Pet bunara, odnosno jedna klapa od Gospe od zdravlja prateći paralelne uličice Kalelarge, a druga od Trga pet bunara u suprotnom smjeru. Ovim pristupom utjecat će se na oživljavanje i turističku aktivaciju paralelnih ulica na Poluotoku.\nDođite u Zadar i pozdravite klape.


Publication Details - Prilog proučavanju sufiksalne tvorbe imenjca u suvremenom talijanskom jeziku\nPrilog proučavanju sufiksalne tvorbe imenjca u suvremenom talijanskom jeziku\nU ovorn članku autorica obrađuje talijanske imeničke sufikse. Za svaki imenički sufiks daju se ekvivalenti u hrvatskorn ili srpskom jeziku na formalnom i semantičkom planu s ciljem da se upotpuni i bolje razjasni sufiksalna tvorba imenica u talijanskorn jeziku. Talijanskorn sufiksu odgovara sufiks u... Full description\nU ovorn članku autorica obrađuje talijanske imeničke sufikse. Za svaki imenički sufiks daju se ekvivalenti u hrvatskorn ili srpskom jeziku na formalnom i semantičkom planu s ciljem da se upotpuni i bolje razjasni sufiksalna tvorba imenica u talijanskorn jeziku. Talijanskorn sufiksu odgovara sufiks u hrvatskom ili srpskom jeziku, a talijanskoj izvedenici odgovara izvedenica. Ali značenje talijanskih sufiksa vrlo često se izražava i irnenicorn, pridjevom, te pluralom imenica.\nMain Author: Zorica Vučetić\nContained in: Linguistica (01.12.1989)\nKeywords: raffronto contrastivo\nPPN (Catalogue-ID): DOAJ011196254\n01519nma a2200301 c 4500\n171225s1989 000 0 eng d\n0 |a Zorica Vučetić |e verfasserin |4 aut\n1 0 |a Prilog proučavanju sufiksalne tvorbe imenjca u suvremenom talijanskom jeziku |h Elektronische Ressource\n|a U ovorn članku autorica obrađuje talijanske imeničke sufikse. Za svaki imenički sufiks daju se ekvivalenti u hrvatskorn ili srpskom jeziku na formalnom i semantičkom planu s ciljem da se upotpuni i bolje razjasni sufiksalna tvorba imenica u talijanskorn jeziku. Talijanskorn sufiksu odgovara sufiks u hrvatskom ili srpskom jeziku, a talijanskoj izvedenici odgovara izvedenica. Ali značenje talijanskih sufiksa vrlo često se izražava i irnenicorn, pridjevom, te pluralom imenica.\n7 |a raffronto contrastivo |2 gnd\n0 0 |a raffronto contrastivo\n0 8 |i In |t Linguistica |g (01.12.1989) |w (DE-601)DOAJ000008559 |x 0024-3922\n4 0 |y DOAJ |u https://doaj.org/article/bc754cbf83894338a1de078c43376b91\n4 0 |u http://revije.ff.uni-lj.si/linguistica/article/view/4579\n|j 1989 |b 01 |c 12