Probaj ovako!: 2015\nKolač u čoko umaku\nJako, fin, sočan, mekan...\nBiskvit:(koristiti čašice od jogurta)\n2 jušne žlice ruma (može i bez)\nNajprije suhe sastojke za biskvit izmiješati pjenjačom, dodati ulje i jogurt i sve dobro promiješati da nema grudica.\nUliti u namašten i brašnom posut pleh veličine 20x30 cm.\nPeći u zagrijanoj pećnici na 180°C oko 20 minuta.\nDok se kolač peče, na laganoj vatri zagrijati sve sastojke za preljev i kuhati oko 10 minuta dok se malo ne zgusne, stalno miješajući.\nPečen kolač odmah izvaditi iz pećnice, narezati nožem na kocke i preliti vrućim preljevom.\nAko volite mekane vafle koji ostaju fini i drugi dan, onda se nećete razočarati.\nispadne 12 kom\nJaja, šećer i vanilin šećer umutiti pjenjačom (ne treba puno),\ndodati mlijeko, ulje i na kraju brašno pomiješano sa praškom za pecivo.\nDobro umutiti pjenjačom da se razbiju grudice.\nPeći u pekaču za vafle ili u tavici kao američke palačinke.\nPrije stavljanja smjese premazati površinu sa malo maslaca ili ulja da se ne lijepi.\nUdžbenik za sakupljanje samoniklog bilja, autor Igor Žilić\nZa sve nas koji uživamo u blagodatima prirode, njenim darovima u obliku raznovrsnih biljčica...\nMoja pokojna teta mi je stalno ukazivala da je od velike važnosti s kojim osjećajima ubiremo biljku. Ako želimo postići čim veću ljekovitost, potrebno je biljke ubirati sa osjećajem poštovanja i zahvalnosti. One su žive i nije svejedno na koji način umiru.\n"...Kako, kada, gdje i na koji način sakupljati i sušiti samoniklo ljekovito bilje?..."\nUdžbenik možete preuzeti na ovom linku: http://pzglinskabanovina.hr/samoniklobilje/images/pdf/Udzbenik%20za%20sakupljanje%20samoniklog%20bilja.pdf\nSlonovski češnjak (Elephant garlic), novi stanovnik u mom povrtnjaku\nSlučajno sam ovu jesen nabavila ovaj neobično krupni češnjak.\nČešnjevi su gotovo četiri puta veći od običnog češnjaka kojeg uzgajamo u svojim povrtnjacima ili kupujemo na tržnicama.\nZanimljivo je da to uopće nije češnjak, već jako stara sorta poriluka koji u području korijena stvara zadebljanja u obliku češnjeva.\nNema jak i intenzivan miris poput češnjaka, a okus je također puno blaži.\nPošto sam dobila manju količinu, gotovo sve sam posadila u vrt na gredicu, nešto sam poklonila prijateljicama i nadam se lijepoj predstojećoj vrtlarskoj sezoni.\nGredicu sam prekrila pokrivačem od lišća, ostalo neka učini majka priroda.\nA sada dalje o čudima ovog neobičnog povrća.\nSlonovski češnjak se sadi u jesen, a moguće ga je brati i koristiti u različite svrhe:\n1. Ako se posadi gusto, tako da nema mjesta formirati češnjeve, u kasno proljeće se može iskopati i pripremati kao poriluk, znači bijeli i zeleni dio se koristi u varivima, salatama itd.\n2. Isto tako, može se i osušiti, pa spremiti u staklenke i kasnije koristiti za razna jela.\n3. Cvijet slonovskog češnjaka poželjno je uklanjati ukoliko želimo da češnjevi budu što krupniji.\nOdrezani cvijetovi se ne bacaju, već se stapke nasjeckaju i koriste za jelo. Ako se spremaju u zamrzivač nije ih potrebno prethodno blanširati.\n4. Ljubitelji cvijeća dobro znaju kako je lijep cvijet divovskog luka. A također je i dosta skup kada se lukovice moraju kupiti.\nSlonovski češnjak ima predivan cvijet koji je skoro ravan divovskom luku. Velika mu je prednost što ga pčele obožavaju, a svaki vrtlar u svom malom raju želi što veći broj tih neumornih oprašivača.\n5. Osušeni cvijet je jako dekorativan ukras u vazi ili suhim cvjetnim aranžmanima.\n6. Slonovski češnjak stvara glavice sa neuobičajeno velikim češnjevima koji su puno blažeg okusa i mirisa nego češnjak, ali su vrlo ukusan i zdrav dodatak jelima.\nI na kraju, pogledajte video odakle sam prenijela slike i u kojem ćete čuti sve ovo što sam navela o ovoj korisnoj biljčici.\nŽelite ispeći finu orahnjaču ili makovnjaču? Probajte ovaj recept koji savršeno oponaša dizano tijesto: Jednostavna i brza orahnjača ili makovnjača, bez kvasca\nOvo tijesto odlično oponaša dizano, a radi se brzo i nije potrebno dizanje.\n(za dvije štruce u plehu 20 x30 cm)\n400 g oraha ili maka\n200 g šećera (može više za ljubitelje slađih kolača - najbolje da probate nadjev pa ocijenite jeli vam dovoljno sladak)\npo potrebi cimet, rum, grožđice\n10o g maslaca\nZa nadjev: Zakipiti mlijeko, maknuti sa vatre, dodati maslac i kad se rastopi, preliti po mješavini maka/oraha, šećera i začina. Promiješati da se sve sjedini, pa ostaviti da se ohladi. Hladan nadjev mazati na tijesto.\nZa tijesto: Sir propasirati ili usitniti štapnim mikserom, blenderom i sl. da postane kremast.\nU jednoj posudi prosijati brašno zajedno sa praškom za pecivo.\nMiješati mikserom sa spiralnim nastavcima najprije najmanjom, a zatim najvećom\nbrzinom, ne duže od 15 - 20 sekundi da tijesto ne bi postalo ljepljivo.\nStaviti tijesto na pobrašnjenu pamučnu krpu i razvaljati. Premazati nadjevom, formirati štruce, prebaciti u namašten i pobrašnjen pleh, te staviti u zagrijanu pećnicu. Peći na 180°C dok ne dobije zlatnu boju na vrhu. Pečeni kolač izvaditi iz pećnice i ostaviti da se ohladi u plehu, pa ga posuti šećerom u prahu.\nČuvati u plastičnoj kutiji ili vrećici kako bi i slijedeći dan ostao mekan i svjež. Može se narezati na šnite i zamrznuti.


Ljiljana Petrović - prva jugoslavenska predstavnica u razgovoru s Eurosong.hr-om – eurosong.hr\n31. prosinca 2012. 12:01\nSvoje prvo sudjelovanje na Pjesmi Eurovizije Jugoslavija bilježi davne 1961. godine kada je ovo natjecanje održano u Cannesu. Čast da otvori povijest nastupa Jugoslavije na Eurosongu dobila je novosadska pjevačica Ljiljana Petrović. Iako su se na prvoj Jugoviziji našla jaka glazbena imena puput Lole Novaković, Gabi Novak, Anice Zubović, Đorđa Marjanovića, do tada nepoznata Ljiljana Petrović uspjela je osvojiti simaptije stručnog žirija i pobijediti s pjesmom “Neke davne zvezde“. Ljiljana se rado prisjeća kako je to sve izgledalo, a u intervjuu za Eurosong.hr otkrila je kako je izbor pao baš na nju, kako je nastala pjesma i što zapravo za nju znači taj nastup.\nKako je došlo do toga da Vi te 1961. godine predstavljate Jugoslaviju na Pjesmi Eurovizije?\nTo je bio rezultat dvije stvari. Našla sam se na pravom mjestu u pravo vrijeme. To mjesto bila je Ljubljana, koja je dobila zadatak da organizira odlazak na prvu Euroviziju. Ali prije toga sam se našla u Ljubljani iz drugog razloga, a to je bilo snimanje moje prve ploče. Kada sam završila sva potrebna snimanja i vratila se kući u Novi Sad, nakon nekog vremena zvali su me ponovo iz Ljubljane i rekli su mi: “Tvoju ploču je čuo mladi skladatelj Jože Privšek”. On je nekoliko mjeseci ranije pobijedio u Opatiji s pjesmom koja je tada bila veliki hit “Vozi me voz u daljine”. Kada ih je Privšek upitao: “Ovaj glas, kakav je ovo glas?”, oni su mu rekli kako je u pitanju neka početnica iz Novog Sada. Iako me nije ni vidio prije toga, o mom glasu je rekao: “Ovaj glas, ako bude pjevao moju pjesmu, ja ću ići u Cannes i kao skladatelj ću predstavljati Jugoslaviju po prvi put”. Također je napomenuo da njegova pjesma neće sudjelovati na natjecanju ako ja ne budem pjevala njegovu pjesmu.\nNakon što su vam poslali glazbu, možete li ispričati kako su nastali stihovi pjesme “Neke davne zvezde”?\nKada me Duško Hren, koji je bio zadužen za organizaciju, nazvao i objasnio cijelu stvar, rekla sam mu da mi pošalje note, a ja sam već u glavi imala da bi tekst mogao napisati Miroslav Antić. On je bio u Opatiji te godine i imao je već nekog iskustva. I tako je Mika odlučio napisati tekst. Međutim, on je naučen na to da dostavlja gotov tekst na osnovu kog se sklada glazba, tako da je ovo i za njega bio izazov. Tekst smo pisali od devet ujutro do pet sati poslijepodne. Bilo je jednostavno nevjerojatno – on kaže “otpjevaj mi ovaj dio”, a ja krenem i ne sklopi se sve kako treba, papir se kida i tako u krug. Kada je sve konačno bilo gotovo, istog trenutka smo pjesmu poslali u Ljubljanju, a potom je sve brzo uslijedilo. Jože Privšek je uradio jedan sjajan aranžman.\nKako se sjećate Vašeg prvog većeg nastupa, koji je upravo bio na prvoj “Jugoviziji”?\nNakon putovanja do Ljubljane kroz cijelu noć, htjeli su da odmah otpjevam pjesmu, no to nisam mogla. Otišla sam u hotel i naspavala se. Potom smo ušli u studio, snimili i zanimljivo je da se ta prva snimka i dan danas može čuti. Za prvu “Jugoviziju” bila su zadužena tri centra, koja su ponudila po tri skladbe koje su pjevala tri pjevača, a ispalo je da ja pjevam za Ljubljanu. Imala sam svoje mjesto i to nikome nije smetalo, jer kada sam snimila skladbu svima se svidjelo, a i sam Privšek je bio jako zadovoljan. Uradila sam sve točno onako kako je on zamislio. Nakon što je pjesma “Neke davne zvezde” jednoglasnom odlukom žirija izabrana da ide u Cannes, ponovo sam izašla na binu kako bi je otpjevala. Nisam mogla vjerovati što se dogodilo, bila sam u šoku. Nakon mog silaska s bine, od preostalih osam natjecatelja zatekla sam samo Lolu Novaković i Anicu Zubović. Lola mi je samo rekla: “Pa što je s tobom, zašto ne plačeš, zašto se ne raduješ?” Njih dvije su mi prišle, zagrlile me i čestitale.\nDobili ste priliku da prvi predstavljate svoju zemlju na natjecanju za najbolju pjesmu Europe. Jeste li imali tremu? Kako ste se osjećali kada ste stali na scenu?\nPošto smo vlakom išli za Cannes, cijeli put nisam mogla spavati od uzbuđenja, sve vrijeme sam pjevala svoju pjesmu. Uopće nisam pričala, samo sam je pjevala u sebi. Lijepo su nas dočekali u gradu domaćinu Eurosonga 1961. Nisam se uspjela naspavati s obzirom na to da smo jako brzo imali prvu probu. Bilo je to u čuvenoj dvorani gdje se održava kanski festival. Brzo smo došli na red i bili smo jako interesantni. Mika Antić je, osim kao naš vođa puta i pjesnik, išao i kao novinar, a također, bio je i naš dušebrižnik. Stalno nam je govorio da pazimo što radimo pošto dolazimo iz socijalističke zemlje, da se ne kinđurimo, da ne šljaštimo, kao što kapitalisti šljašte. Meni je rekao da ne nastupam u plavoj haljini, u kojoj sam planirala, već u jednoj maloj crnoj haljinici. Nije mi dozvolio ni da se našminkam, ni da napravim frizuru. Govorio mi je da moram biti prirodna. Ali nekako smo ga uspjeli prevariti i na kraju sam bila našminkana i imala sam frizuru. Na prvoj generalnoj probi imala sam veliku tremu. Privšek je zamolio orkestar da sačekaju malo, okrenuo se k meni i rekao: “Što smo rekli – kad si mogla pjevati u Ljubljani, možeš i u Cannesu, pa to ti je isto”. Krenula sam i kasnije je sve bilo lakše.\nKoliko je, osim za Vas, taj nastup imao značaja i za tadašnju Jugoslaviju?\nNegdje biti prvi strahovito puno znači, a pogotovo je značilo za Jugoslaviju, što je ustvari najvažnije. Mi smo prezentirali našu zemlju, izuzetno smo se pokazali. Jean-Claude Pascal, koji je pobijedio, rekao je na svečanoj večeri: “Ja se ne smatram pobjednikom, za pobjednika smatram Jugoslaviju”. Kada se završilo glasanje, mi smo bili na osmom mjestu, ali to uopće nije bitno, tko je bio koje mjesto. Uspjeh je bio sama činjenica da smo izašli na tu scenu, da smo se pokazali kao dostojni da budemo na europskoj sceni, da nam ništa ne fali. Led je bio probijen u takvoj mjeri da nas nitko nije mogao skloniti s Eurovizije. To je bio izlazak na europsku scenu, u pravom smislu te riječi.\nJeste li možda narednih godina imali mogućnosti da ponovo predstavljate svoju zemlju na Eurosongu?\nDa, da. Privšek je htio da ja odmah pjevam sljedeće godine, ali Beograd je bio strašno protiv mene da ponovo nastupim, jer, kao, nisam imala iskustva. Ljubljana nije mogla vjerovati, jer je sve ispalo dobro, ali Beograd je htio da ide Lola Novaković.\nKoliko se samo natjecanje promijenilo kako su godine prolazile. Kakvi su Vaši komentari po tom pitanju?\nPočetak Eurovizije je bio crno-bijeli. Upravo kada se pojavila boja, onda je sve došlo kao jedan zemljotres. Pao je na Euroviziju. Toliko je multimedijalni trenutak pao u prvi plan. Samo da se sad još nešto doda. Iz godine u godinu se nešto novo dodavalo, kao da baš mora biti novo. Koliko smo mi pjevali tako crno-bijelo, pa nam ništa nije falilo. Onda je glazba počela odlaziti u drugi plan, odjednom je najvažnije kako se tko obukao, kako se tko ušarenio. Oko scene je bila najveća gužva, da se što više obogati s raznim cakama. Kako je koja godina došla tako se glazba sve više udaljavala.\nPortal Eurosong.hr se zahvaljuje Ljiljani na izdvojenom vremenu i želi joj sve najljepše u novoj 2013. godini.\nEditorial Intervju Jugoslavija


Koje su najbolje iskustva imati u Švicarskoj | Spremi Vlak\nDom > Putovanje Europa > Koje su najbolje iskustva imati u Švicarskoj\nAh, Švicarska, lijepa i mirna zemlja udobno smještena između Italija, Francuska, i Njemačka. Vrijedno je posjetiti da vidimo zašto je Švicarska dosljedno ocijenjena jednom od najsretnijih zemalja na svijetu. Dakle, što mislite kada mislite „Švicarska'? Ja sam guessing snijegom prekriveni vrhovi, sir, i čokolade. Bit će dovoljno vremena za čokoladom i fondi na svoje švicarsko vacay, ali pobrinite se da su sve kulturne, prirodni, i povijesnih ističe da ova zemlja ima za ponuditi. Od epske vlakom i planine treks na čeljust-ispuštajući arhitekture, Švicarska ima nešto za ponuditi sve vrste putnika prilikom svake sezone. Idemo razbiti neke od mora-DOS za vaše putovanje u Švicarsku.\nPutovanje vlakom je izvrstan način da vidite ovu malu zemlju. Iznajmljivanje automobila a vrijeme vožnje može biti poželjno oblik prijevoza u mnogim zemljama, ali putovanja vlakom u Švicarskoj je kultni iskustvo! Vlakovi su čiste, na vrijeme, i putuju kroz neke od najvažnijih prekrasan krajolik u svijetu. Dodatno, neke od željezničkih pravaca i dalje imaju vrlo dobro očuvana, povijesni vlak automobila koji će učiniti da se osjećate kao da ste u starim filmovima! Neki od najpoznatijih ruta uključuju Jungfraujoch, GoldenPass Line, a Glacier Express. Neke od tih pravaca su uključeni s Eurail pass, a neki koji su ne nude popuste za nositelje Eurail Pass. Vlakovi u Švicarskoj nisu uvijek jeftino, tako malo planiranje unaprijed može vam pomoći uštedjeti nekoliko franaka, da li ste putuju cross-country ili samo uzimanje izlet!\nVlak iz Bazela do Interlakena\nŠvicarskim Alpama su jedan od najlegendarnijih zimske sportske destinacije u svijetu. Misli dana na padinama, i noći sklupčana s toplom šalicom čaja i toplom zdjelu cheesy juhe. Ako ste iz toploj klimi i nikada nisu skijali prije, zimske izlete kao što su to možda samo čini kao nešto što vidite u filmovima. Možete naučiti skijati u bilo koje vrijeme u svom životu i Švicarska ima dosta naselja koji su pogodno za početnike, sa skijanja i Bunny brdima. Mnogi naselja nude čak i lekcije za djeca, čineći Švicarska A odlično mjesto za obitelji ići na skijaške izlete!\nKarte za Zermatt do St Moritz\nKarte za vlak Lyon do St Moritz\nPećine su ne prvo što sam pomislio kad sam planirao moje putovanje u Švicarsku ili. Međutim, Švicarska ima mnogo lijepih i zanimljive špilje posjetiti, posebice tijekom toplijih ljetnih mjeseci.\nVlak iz Zuricha do Zermatta\nŽeneva do Zermatta Vrijeme vlaka\nBern to Zermatt Vlak puta\nVremena za Luzern do Zermatt\nOva velika pećina ima jezero i banket sala unutar koje se zapravo može primiti oko 400 ljudi i može iznajmiti za događaje kao što su buffet večere, stranke, i vjenčanja. Događaji postoji značajka DJ, plesači, i glazbenici. Možete uzeti povijesni vlak iz Vitznau na jedinstvenu destinaciju. Njihova web stranica je samo na njemačkom, ali Google Chrome možete koristiti za provjeru web stranica na stranim jezicima za više informacija o putovanju - možete uključiti automatski prijevod!\nSt. sretna Čuvajte\nSt. Beatusa Špilja je ruke dolje jedan od najimpresivnijih jamskih sustava u zemlji. Otvoreno od prvog tjedan od ožujak do prvog tjedna u listopadu, ovo je idealno odredište za pojedince ili skupine u posjetu zapadnom Švicarska u toplijim mjesecima godine. Možete istražiti špilje sami, ili pridružiti se na jednoj od vodi ture da se to dogodi redovito tijekom dana. Psi su dobrodošli da vam se pridruže u pećini, kao i, ali morat ćete kupiti ulaznicu za njih! Uključeno u ulaznoj cijeni (samo za ljude, Oprosti) je ulaz u sv Beatusa špiljskog muzeja, koji će vas naučiti povijest, folklor, i geologije u špiljski sustav!\nTitlis Glacier Špilja\nOvo je za zimskih mjeseci. Glacier špilje, također poznat kao led špilje, rijetko su to dostupno. Posjet ovom otherworldy špilji napravljena od drevnog leda potrebno za svakoga skijanje u blizini Engelberg. Grupirati u svojim najtoplijim zimske odjeće i skitati kroz špilju plave-hued koridora izrađene u cijelosti od leda!\nPosjetite jedan od vrste muzeja\nSvaki veći grad ima povijest ili znanstveni muzej za koji je super lomovi grada i kišnih dana. Međutim, neke destinacije su zaista jedinstveni muzeji da se jednostavno ne smije propustiti. Ljudi dolaze iz cijelog svijeta da posjete H.R. Geiger muzej u Gruyère.\nH.R. Geiger je poznati švicarski umjetnik koji je dobro poznat diljem svijeta po svom sablasnom i futuristički umjetnina. Možda ga znam kao umjetnik koji je stvorio stvorenja u filmu Alien. Ako vam se sviđa čudno, igra riječima umjetnost uroniti u Geiger muzeja i slijedite ga s koktelom u Geiger tematske bar sljedećoj trgovini. Nisu upoznati s njegovim umjetnosti? Uzmi virtualnim muzeja prije nego što idete.\nZurich do Ženevskih vlakova\nPariz do Ženevskih vlakova\nUpuštati se u domu fondue\nfondi je jedan od najpoznatijih jela izaći iz Švicarske, i to nije slučajno. Ljudi su jeli rastopljeni sir iz komunalnog lonac za stotine godina u zapadnom francuskom govornom dijelu Švicarske. Međutim, u 1930 Švicarski Sir Unija agresivno prodali ovo jelo na nacionalnoj i međunarodnoj razini, najavljujući ga kao nacionalno jelo Švicarske kao način prodaje zemlje u izobilju sir. I drago nam je što su učinili, tko ne voli rastopljeni sir i kruh? Uparivanje fondue sa suhim bijelo vino, i pripazite da ne dvostruko umočite!\nBazel - Interlaken Vrijeme vlaka\nBazel - Bern Vrijeme vlaka\nNe zaboravite na čokolade\nvrijeme je za stvaran Razlog zbog kojeg se ide u Švicarsku – čokolada! Švicarska je vrlo poznat po svojim čokolade, a na ulicama svugdje u zemlji možete pronaći mnoge luksuzne čokolade, međutim, Zürich je poznat po svojim brojnim čokoladne ture. Postoji čokoladna turneja do odgovara svakom proračunu! Možete uzeti subotu jutarnja pješačka tura koja kombinira gradske vrhunce s nekim od najboljih čokolada u gradu. Možda pokušati da obilazak male tvornici čokolade, i iskustvo izradu vlastite čokolade. Za uistinu luksuzni ljetne aktivnosti, uzeti čokoladu izlet brodom prema Lindt i Sprungli tvornica.\nInterlaken - Zurich Train train\nBern to Zurich Vlak puta\nVremena za Ženevu do Zurich\nU redu, sad kad si napunila i čokoladu i sir, to je vrijeme da se ponovno kreće! Švicarski planine nisu samo zimi skijanje! Tamo su breathtaking ljetne šetnje da možete ići na sve oko zemlje, ali Jungfrau regija treba biti visoko na popisu kantu. Jungfraujoch je najviša točka u Europi 3,454 metara (~ 11,330 stopala) a pogled se ne smije propustiti. Postoji željeznica koja će vas tamo voditi tijekom cijele godine ako niste veliki planinar, ili posjetite tijekom zime. Ako ste za izazov provjeriti neke od tih puteva u regiji. Mnogi od putova imaju fine hrane i pića objekata na putu, tako da ne brini, nećete morati grube njega!\nImate li omiljene lokacije u Švicarskoj? Neka nam i ne zaboravite, najbolje web stranice za Red Željeznica ulaznice je uštedjeti Vlak\nŽelite li položiti ovaj post bloga na svoje stranice, možete ili uzeti naše fotografije i tekst i Samo da nam daju kredit s vezom na ovom blogu, ili kliknite ovdje: https://iframely.com/embed/https%3A%2F%2Fwww.saveatrain.com%2Fblog%2Fbest-experiences-switzerland-winter-summer%2F%3Flang%3Dhr - (Spustite se malo vidjeti Embed Code)\nJa sam putujući svijetom sa svojim mužem Patryk i kći Mia. Moj glavni cilj je potaknuti druge da žive svoje živote u najvećoj i nikad zastati svoje snove! - Možete kliknuti ovdje da biste Kontaktiraj me


NULTI MERIDIJAN - Logovita\n> Knjige>klasični i suvremeni romani>NULTI MERIDIJAN\nNulti meridijan je autobiografski, putopisni roman koji se oslanja na Šalkovićevo devedeset i sedam dana dugo putovanje oko svijeta. U tom je periodu putovao Rusijom, Mongolijom, Kinom, Korejom, Japanom, Filipinima, Malezijom, Singapurom, Indonezijom, Australijom, Novim Zelandom, Čileom, Antarktikom, SAD-om te karipskim državama.\nAutor Hrvoje Šalković\nPut ovom piscu velikodušno nudi interakciju s mnogim osebujnim likovima, koje opisuje kao ljude koje je 'teško vidjeti čak i na televiziji'. Pisac se s njima druži, provodi, povjerava im se i sluša njihove životne ispovjedi. Kada progovara o zemljama ili gradovima, on ih promatra i opisuje očima sretnog djeteta, koje zaigrano i opušteno skita planetom. Roman je lišen pretencioznog traganja za 'prazninom taštine', pisan je u duru, na vedar način. U ovom romanu Šalkovića nije bilo strah ogoliti se do potpunosti. Nulti meridijan je potpuno autentično štivo, romaneskna verzija putnog dnevnika, svi su događaji i likovi potpuno stvarni a svaka je rečenica istinski proživljena. Šalković je prvi čovjek iz Hrvatske, i iz čitave regije koji je proputovao stotinu zemalja na svih sedam kontinenata. Roman Nulti meridijan je vrhunac njegove putničke i spisateljske karijere.


On treba kraljevati - Oportet illum Regnare: Sveci - 25.08.\nSveta Marija Mihaela od Presvetog Sakramenta (1809-1850)\nU povijesti crkve postoje sveci koji su na danas pomalo zaboravljeni. Jedna od tih svetaca je i svetica Marija Mihaela od Presvetog Sakramenta. Stoga ih je dobro ponovno otkriti i staviti na svjećnjak kako bi svojim primjerom bili putokaz prema vječnim ljepotama...\nMarija Mihaela Desmaisières, utemeljiteljica redovnica Klanjateljica službenica Presvetog Sakramenta i ljubavi. Životno umijeće koje je Bog nadahnjivao u njoj je bilo skladno povezivanje ljubavi prema Isusu u Presvetom Oltarskom Sakramentu i prema bližnjima, a osobito prema palim ženama i djevojkama.\nBila je dijete visokog društva, kći baruna i markize, a sama je nosila naziv vicebarunice. U Madridu je pohađala bolnicu sv.Ivana od Boga i tu je susrela djevojku koju su njezine nevolje navele na loš život. Mariji Mihaeli je pošlo za rukom tu djevojku vratiti njezinoj obitelji, a kao posljedicu toga pothvata u njoj se rodila živa želja da osnuje zavod u kojima će se pomagati palim djevojkama, žrtvama bijede i neznanja. 1847.kod Isusovaca obavlja duhovne vježbe po metodi sv.Ignacija i to je bila prekretnica za cijeli njezin život. Živjela je asketski i sa velikim predanjem i pouzdanjem prema Isusu u Euharistiji.\nNjezin asketski život se sastojao u vršenju kreposti blagosti, poniznosti i poslušnosti. U trenutku duboke molitve čula je u srcu Gospodinove riječi:"Želim Te imati u svome djelu." Kad Bog od nekoga traži nešto onda to obično bude povezano sa velikim žrtvama. Tako je to bilo i kod ove svetice. Uslijedile su godine velikh odricanja. Nije se zadovoljila da za Božje djelo uloži sav svoj posjed već je prosila milostinju, što joj je kao aristokratkinji bilo teško. To je značilo duboko poniženje. Njezinom radu se usprotivila njezina obitelj, uslijedile su teške klevete i ogovaranja i prijetnje. Prijetili su joj da će zapaliti njezin zavod za pale djevojke, a nju ubiti. Također i pobožne osobe su je smatrale beskorisnom i nasjedali na klevete koje su se o njoj širile. Marija Mihaela je bila stabilna, snažna osoba i svoje pouzdanje je sve više stavljala u Euharistijskog Isusa. Kad je njezinim duhovnikom postao svetac Antun Marija Claret njezine najveće nevolje prestaju. On joj pruža izdašnu pomoć kraljice kojoj je bio ispovjednik i tako prevladavaju najveće poteškoće. Mariji se pridružuju prve suradnice s kojima će ona osnovati družbu koju će prihvatiti i nadležna crkvena vlast. Duhovnik ju upućuje na to da pravila za ovaj red ne smiju biti preuzeta od drugih već njezina, originalna, koja će sastaviti sama i koja će najbolje odgovarati svrsi družbe... Papa Pio IX odobrio je njezinu ustanovu 24. studenog 1866. Svrha družbe je stalno klanjanje Presvetom Sakramentu i s dobrohotnošću i istinskom ljubavlju postupati prema unesrećenim djevojkama, koje bi htjele napustiti život pokvarenosti i sablazni, a kojem su se bile podale. Tim djevojkama je potrebno pružiti katolički odgoj i podučiti ih da prione uz dobro, a klone se zla. Marija Mihaela se brinula općenito za mladež s ulice. Metode njezinog pedagoškog rada su euharistijska pobožnost, odgoj po pravoj ljubavi, individualni odgoj, uvjeravanje, ali i poštivanje slobode, razvijanje uvjerenja o dostojanstvu ljudske osobe te buđenje osjećaja duboke odgovornosti. Svetica je imala izvanrednu radnu sposobnost koja joj je bila velika pomoć i dar od Boga. 1865.godine kuga je poharala cijeli grad Valenciju u kojoj je Marija djelovala. Stradale su i njezine susestre. Marija je predosjećala dan svoje smrti i nije se prevarila. Umrla je kao žrtva bolesti, kuge koja se uvelike proširila. Papa Pio XI proglasio ju je 1925.godine blaženom, a 1934 svetom. Njezin primjer može biti svjetlo svakom katoliku na putu prema vječnosti!\nDanas crkva slavi još:\nSvetog Josipa od Calasanze, svećenika (1558-1648)\nBio je osnivač družbe pobožnih kršćanskih škola – piarista, koja se bavi odgojem mladeži. 1597.godine Josip je osnovao u Europi prvu pučku školu u kojoj je školovanje bilo besplatno. Hodajući ulicama opazio bi mnogo djece za koju se nitko nije brinuo niti o njima vodio računa. U srcu ga je to jako boljelo i da bi osjetio olašanje pridružio se Bratovštini katoličkog nauka. Njezini članovi pa tako i Josip nedjeljom i blagdanima su djecu poučavali katoličkom nauku. To ga još nije sasvim zadovoljilo. Razmišljao je kako omogućiti šlolovanje onima koji su bili na rubu društva. Svoju brigu je iznio pred vrijednim župnikom koji mu je stavio dvije prostorije na raspolaganje i obećao mu pomoć. Tako je Josip otvori prvu besplatnu školu za siromašnu djecu. U tom pothvatu za svoje suradnike imao je još dva svećenika. Broj djece i suradnika se brzo širio, a nakon dvije godine Josip uspijeva iznajmiti jednu kuću za djelo. Sveti Josip od Calasanze je trpio mnogo, strpljivo i sa duševnom jakošću tako da su ga nazvali drugi Job. Osim problema sa zdravljem prolazio je kroz progonstva i protivštine svake vrste. Najviše je trpio od svoje subraće. Nedaće kroz koje je prolazio nisu mogle uništiti dušu drugog Joba jer je sav bio ukorijenjen u Bogu kao u svojoj stijeni i držeći se svog čvrstog uporišta, ustrajao je vjeran do konca. Svetac je umro 1648.godine. Papa Benedikt XIV ga je proglasio blaženim 1748., a Klement XIII 1767 svetim. Papa Pio XII ga je proglasio"zaštitnikom pred Bogom svih pučkih katoličkih škola svijeta".\nSvetog Ljudevita, kralja (1214-1270) – 1297 godine svetim ga je proglasio papa Bonifacije VIII.\nObjavio/la katolicki nauk u 10:22:00


NEVJEROJATNA PRIČA: MEĐU NJIMA JE RAZLIKA PET GODINA, ALI IPAK SU BLIZANCI! Brat i sestra začeti su istovremeno, a rodili su se s pet godina razlike - Jutarnji List\nMALO SU PRIČEKALI\nNEVJEROJATNA PRIČA: MEĐU NJIMA JE RAZLIKA PET GODINA, ALI IPAK SU BLIZANCI! Brat i sestra začeti su istovremeno, a rodili su se s pet godina razlike\n26.04.2018. u 10:45\nJake i Esme Seddon\nOsim očite razlike u godinama kad pogledate fotografije ove preslatke djece, nije teško zaključiti da se radi o bratu i sestri. Međutim, vjerojatno nitko iz fotografija ne može zaključiti da su Jake i Esme Seddon zapravo blizanci, unatoč činjenici što su rođeni u razmaku od pet godina!\nZačeti su istovremeno procesom umjetne oplodnje, no Jake se rodio u travnju 2012., a njegova sestra je ostala ‘smrznuta’ još pet godina.\nNjihova majka Claire (36) kaže: ‘Teoretski su blizanci jer su začeti u isto vrijeme. Kad se Esme rodila, Jake je bio oduševljen. Dugo je čekao da je upozna.’\nClaire i suprug Ben (40) već su imali kćer Emily, danas desetogodišnjakinju. Kad je imala dvije godine, par je htio i drugo dijete, no dvije su godine bezuspješno pokušavali. Testovi su pokazali da je Claire razvila ciste na jajnicima i liječnici su kao jedinu mogućnost predložili umjetnu oplodnju.\nPar se tako 2011. iz Boltona gdje žive, uputio u kliniku u Manchesteru. Iz tog je ciklusa oplodnje nastalo osam embrija. Jedan su vratili u maternicu, a preostalih sedam su smrznuli. Tretman je bio uspješan i rodio se Jake, težak gotovo pet kilograma.\nSeddonovi su odlučili pričekati nekoliko godina pa ondap okušati dobiti i treće dijete. ‘Život je jednostavno prohujao. Htjeli smo uživati s Jakeom i biti prisutni u svakom trenutku njegova odrastanja, ali prije nego što smo se okrenuli, prošlo je pet godina. Kontaktirala nas je klinika i pitali nas što želimo s preostalim smrznutim embrijima. Odlučili smo da želimo još jedan pokušaj’, kaže Claire.\nI taj proces umjetne oplodnje bio je uspješan i Esme se rodila u veljači prošle godine sa 4,5 kilograma, piše Daily Mail.\n‘Jake obožava svoju mlađu sestru. I jako je dobar s njom. Nije ni čudo, dugo su čekali da se upoznaju’, priča Claire.\nClaire i Ben Seddon


Žalbe zbog bolova u prsima kod disanja ili kod kašljanja kod djece često. U adolescenata, malaise,\npovezane s tim, promatrane su češće nego kod male djece. Srećom, ozbiljne bolesti, poput bolesti srca, rijetke su u ovom dobu.\nČesto, bol u prsima popraćen je peckavim osjećajem, povećanom osjetljivošću kože.\nDa biste doznali uzrok boli, važno je da vam dijete točno naznačuje mjesto gdje osjeća bol i promatra li se intenzitet ili opadanje kretanjem ili disanjem. Također je potrebno saznati kako i kada je bol počela.\nUzroci boli u prsima mogu biti vrlo različiti - od ozljede do pada i završavanja ozbiljne zarazne bolesti.\nPonekad je bol u prsima povezan s emocionalnom sferom. Na primjer, malo dijete, žaleći se da mu grudi boli privući pažnju, obično imitira odrasle koji se često žale na bol u srcu. Starije dijete možda se brine za neku drugu stvar( na primjer, nije naučio pouku i bojao se da će biti pozvan na ploču), a bol u prsima može biti glavna manifestacija ove tjeskobe. Imajte na umu, au tim slučajevima\nbol je za dijete, čak i ako za to nema očiglednog fiziološkog razloga. Kada su bolovi u prsima povezani s psihološkim čimbenicima, brzo nestaju ako je dijete rastreseno, 1 će učiniti ono što voli, igra ili zaspati.\nRazvoj mliječnih žlijezda u de-vochets i dječaci u adolescenciji može uzrokovati oticanje žlijezda i kao posljedica bolova u prsima. Međutim, kratki su i posljednji obično ne dulje od dva mjeseca. Udarac na prsima tijekom igre, kod igranja sportova ili zbog nesreće, može uzrokovati bol u prsima, može se zamjećivati oteklina, ogrebotina ili modrica. Dijete treba biti hospitalizirano, ako je primio jak udarac u prsa ili ozbiljne ozljede. Tako je mobilnost djeteta ograničena i osjeća jaku bol.\nPlućne infekcije( upala pluća) i bronhitis\nAko se utječe na pleurus, bol se koncentrira u specifičnom mjestu dojke i akutna, šivanje. Da bi se smanjila bol, dijete počinje brzo i plitko disati. Kašalj ili druge naglih pokreta bol se pojačava, pogotovo kad se kašlja napete i produljuju. U slučaju infekcije\npritužbe su česte u bolovima ispod rebra u prednjem dijelu tijela.\nbolest dišnog trakta\nBol u prsima često je rezultat pleurodije - virusne respiratorne bolesti. Najčešće prolazi kroz jedan ili dva tjedna nakon oporavka.\nKad kiselinski sadržaj želuca raste u jednjaku, može uzrokovati probavne smetnje i slabost, a zatim postoji akutna, goruća bol, osobito nakon jela.\nAko dijete proguta strano tijelo zaglavljeno u grlu, također uzrokuje poteškoće u gutanju i bolovima u prsima.\nŠto je moguće detaljnije i preciznije saznati djetetov mogući uzrok boli.\nBol, koja je uglavnom uzrokovana djetetovim emocijama, mogu otkriti roditelji bez savjetovanja s liječnikom, osobito ako se nedavno pojavila mentalna nelagoda. Bol nestaje ako ga dijete može odvratiti od neke zanimljive okupacije. Ali ako ovo stanje ne traje jedan dan, bolje je konzultirati se s liječnikom. Obavezno provjerite sa svojim liječnikom, ako:\nbol u prsima je popraćena drugim simptomima: česte kašalj, nisku temperaturu;\nbol uzrokovana blagim udara ili traume u prsima traje, ali ne u intenzivnom obliku, više od jednog dana. U takvoj situaciji, bol, iako neprekidan, ne bi smio utjecati na normalnu aktivnost djeteta;\nima česte blagih bolova u prsima. Odmah nazovite liječnika, ako:\nbol u prsima je teška i uporni. Bol je popraćena visokom temperaturom, iznad 38,5 ° C;\ndijete ne može duboko udahnuti zbog boli;Dijete\nne može voditi normalan život. Dijete diše često, nema dovoljno zraka, temperatura je podignuta;Djetetu\ndobilo je udarac prsima ili ozljedama, ali može ići i kretati usprkos teškim bolovima.\nAko dijete može naznačiti mjesto gdje je pogođena, to je vrlo važna informacija za liječnika. Ako se dijete intenzivno bavi fizičkim vježbama, sportom, zamolite ga da ponovi svoje pokrete i obratite pažnju na trenutak kada se bol pojačava.\nAko je bol beznačajna ili psihološka, djeca obično nastavljaju svoje uobičajene aktivnosti, lako rastresiti i zaboraviti na bolest, osim toga, obično ne razbijaju spavanje.\nBolovi uzrokovani psihološkim razlozima obično su povezani sa stresnim okolnostima: pritisak na dijete u školi, sport ili sastanke s jednim od roditelja, ako su rastavljeni. Neznatan ili boli utemeljen na emocijama može se kontrolirati kod kuće. Ali ako se pritužbe traju dugo, onda posjetite liječnika.\nZa bol u prsima, trebali biste biti vođeni zdravim osjećajem i s malom nelagodom, ne trebate se brinuti. No, ozbiljan udarac na prsima ili bol s izraženim drugim simptomima zahtijeva neposredno kvalificirano sudjelovanje liječnika.\nLiječnik će pratiti tijek bolesti i povijest bolesti članova obitelji, provesti li fizički pregled vašeg djeteta.\nTrebali bi saznati je li dijete imalo prije bolesti prsnog koša, astme ili anemije s srpastim eritrocitima. Također je važno za liječnika da li su članovi obitelji doživjeli takvu bol. Tijekom fizičkog pregleda, on će odrediti bolnu točku, saznati je li bol pogoršan kretanjem ili disanjem. Obavijestite liječnika ako je vaše dijete imalo nedavne ozljede prsnog koša i da li je bol povezan s prehranom.Često! Ovakva provjera dovoljna je za utvrđivanje izvora boli i poduzimanje potrebnih terapijskih mjera.\nDodatni testovi mogu biti potrebni za proučavanje boli na određenom mjestu dojke( na primjer, u rebra nakon traume, bol koja može biti povezana s bolestima srca).To može biti roentgenografija rebra i prsa, krvni test i( u nekim slučajevima) proučavanje srčanih aktivnosti - elektrokardiogram ili ehokardiogram.\nSmanjena temperatura u djeteta


Muškarci koji mrze žene (šve. Män som hatar kvinnor) je kriminalistički roman švedskog pisca i novinara Stiega Larssona. To je prvi roman iz trilogije Millennium, izdan 2005. godine, nakon autorove smrti.\nJednostavan stil, prepun detalja. Zanimljiva i vjerodostojna radnja, ali iznad svega, nevjerojatno originalna junakinja… Izuzetan roman.\nMikael Blomkvist, novinar i suvlasnik časopisa Millennium, upravo je izgubio parnicu u kojoj je optužen za klevetu, a koju je protiv njega vodio industrijalist i milijarder Hans-Erik Wennerström. Osuđen je na zatvorsku kaznu u trajanju od tri mjeseca i plaćanje odštete. Zbog toga odlučuje dati ostavku u časopisu. Ubrzo nakon toga, na sastanak ga poziva Henrik Vanger, bivši izvršni direktor obiteljske korporacije Vanger, koji je u mirovini. Blomkvist se nevoljko nalazi s Vangerom, ali ne može odbiti njegovu ponudu: dati će mu dokaze protiv Wennerströma ako on zauzvrat pokuša riješiti misterij nestanka njegove nećakinje, Harriet Vanger. Harriet je nestala 1966. na godišnjem okupljanju obitelji na otoku Hedebyju, a Henrik vjeruje da ju je ubio netko od članova obitelji, zato što je u vrijeme njezinog nestanka otok bio odsječen od svijeta zbog prometne nesreće na mostu. Blomkvist prihvaća posao, seli se na Hedeby i počinje sa svojim istraživanjem i pritom upoznaje ostale članove obitelji koji tu žive.\nLisbeth Salander radi kao istraživač za tvrtku Milton Security. Hakerica, neobičnog izgleda, šutljiva i asocijalna, svakako nije tipični zaposlenik tvrtke. Kao djevojčica je proglašena nesposobnom i povjerena je na skrb odvjetniku Holgeru Palmgrenu, s kojim je tijekom vremena razvila prijateljski odnos. Kada Palmgren doživi moždani udar, država joj dodjeljuje novog skrbnika, odvjetnika Nilsa Bjurmana. Za Lisbeth se sve mijenja, jer se ispostavlja da je Bjurman sve samo ne uzorni državni službenik. Koristeći svoju moć, seksualno je zlostavlja, a sve kulminira jedne večeri kada je brutalno siluje. Lisbeth, koja nema povjerenja u državu i njene institucije, odlučuje stvari uzeti u svoje ruke i osvetiti se.\nKada Blomkvist odluči da mu treba pomoćnik u istraživanju, Vangerov odvjetnik mu predloži Lisbeth. Tada doznaje da je ona već istraživala njegovu prošlost, nakon čega je zamoli da mu pomogne što ona i prihvaća. S vremenom počinju shvaćati da istražuju ne samo nestanak Harriet Vanger, nego cijeli niz brutalnih ubojstava, odnosno da traže serijskog ubojicu. Sumnja pada na Gottfrieda Vangera, Henrikovog brata. Jedne večeri Blomkvist odlazi do kuće Martina Vangera, sadašnjeg izvršnog direktora korporacije i Gottfriedovog sina. Martin ga ispred kuće napada i odvodi u svoj podrum, za koji se ispostavlja da je precizno uređena prostorija za mučenje i ubijanje. Martin odlučuje sve ispričati Blomkvistu, prije nego i njega samoga ubije. Tako saznajemo da ga je silovanjima i ubojstvima naučio otac, koji je seksualno zlostavljao i njega i Harriet. Ipak, tvrdi da nije ubio sestru. U trenutku kada se Martin sprema ubiti Mikaela, pronalazi ih Lisbeth i uspijeva ga spasiti. Martin bježi u automobilu, a Lisbeth kreće u potjeru. Tijekom jurnjave, Martin gubi kontrolu nad automobilom i pogiba.\nI dalje u potrazi za Harriet Vanger, Mikael i Lisbeth slijede trag koji ih odvodi do Anite Vanger, koja živi u Londonu. Tamo saznaju da je Harriet živa i da živi u Australiji, pod Anitinim imenom. Blomkvist odlazi do nje i Harriet mu ispriča kako je pobjegla jer su je i otac i brat zlostavljali, sve dok nije ubila oca. Na Blomkvistov nagovor, vraća se u Švedsku i sve priznaje Henriku.\nIspostavlja se da su dokazi koje je Henrik Vanger obećao Blomkvistu neiskoristivi. Budući da je Lisbeth vrhunska hakerica, provaljuje u Wennerströmovo računalo i daje mu sve potrebne dokaze, pritom uzimajući novac s njegovog tajnog računa. Časopis Millennium tiska priču o korupciji i Wennerströmov ugled je uništen. Šest mjeseci kasnije pronalaze ga mrtvog u Španjolskoj.


Art Drops: srpnja 2013\nKoliko je stvari u životu zbog kojih se pitate što vam je to trebalo?\nAli dok slušate što sve dječja glavica priča dok ih s vama radi, kako njihovo oduševljenje raste iz minute u minutu, a sami sebi ne vjeruju da usitinu nisu pravi te ih svako toliko ponjuškaju i gricnu u nadi da je možad baš ovaj pravi, sve dobije svoj smisao i u potpunosti znate zašto!\nJednostavno - ZATO!\nOznake: DIY, oslikavanje, ostalo, za najmlađe\nRomantični uradci na ovom blogu kao da su pali u zaborav. Nije da se to tako želi. Nije da se to planira. Jednostavno je komplicirano, ali potpuno neopravdano.\nZato da bih se iskupila svojim obožavanim točkicama i one stroke ružicama, po repu je dobila kutija , a Plavko Uspavanko romantičnu (d)ružicu.\nOznake: drvene kutije, oslikavanje, ruže, točkice i prugice\nNOVE PTIČICE-NOVE PTIČILICE\nZa razliku od prethodnog posta u kojem sam vam pokazala ptičilice od ptičica rađenih ovog proljeća, danas objavljujem nove ptičilice ... najfriškije ... stare tek par dana.\nKissy-kissy svima, koliko god vas ima :)\nSTARE PTIČICE - NOVE PTIČILICE\nRaznorazna ptičad već je odavno prestala nagoviještati proljeće. Da li smo ga zapravo i imali, sada dok vani cvrčci tamburaju iz petnih žila, teško mi je prisjetiti se ... ne mogu ni razmišljati.\nJedino se sjećam, odnosno znam, da sam ove ptičice na oblutcima napravila u afektu i isfrustrirana neozbiljnom igrom vremenskih prilika ... Proljeće je-proljeće nije, pa opet malo je-pa nije, i tako nekoliko puta.\nA kad je već priroda tako prevrtljiva i neodlučna, pitam se zašto to ne bih bila i ja ?\nPtičice prvotno smještene na"žici", razdvojile su se u dva jata. Razlog? Tko će ga znati ...\nROCK ME OWL\nSjećate li se one Rivine pjesme Rock me baby, nije važno šta je, rock me baby samo neka traje...\nPotvrdno ili negativno, nije uopće ni toliko važno. Bitno je da traje.\nJedino što ne mogu dokučiti o kojoj se vrsti ludila radi - za oblutcima ili za sovama?\nOznake: oblutak, oslikavanje, slike, životinje\nZa ovu girlandu iskoristila sam tirkizne kuglice kupljene odavno. Svidile su mi se na prvu i kao da sam znala da će mi jednom dobro poslužiti ( poznato? ). Slijedeće što sam upotrijebila su kratke naplavine i gipsani odljevi koje u pravilu napravim kad mi ostane viška gipsane mase.\nDa bih sve to mogla nizati, bušilicom sam izbušila rupe.\nPo zamišljenoj šemi slagala sam red naplavina, red ribica i red kuglica sve dok nisam postigla željenu dužinu girlande.\nKao što vidite, izrada je vrlo jednostavna i može se napraviti od bilo kojih ostataka, uz napomenu da sakupljanje ostataka ne preraste u problem...ako me razumijete o čemu govorim ;)\nAdio, bok, ćao, prijatno!\nOznake: DIY, more, naplavine, školjke, visilice\nLetio je slobodno.\nLeptiriću, šareniću, dođi meni amo...\nZnatiželjno je dolepršao vidjeti tko pjeva.\nI dok je on proučavao mene, ja sam njega. Kao da smo znali da ovaj trenutak neće trajati dugo, stajali smo nepokretno, svako u svojoj pozi, poštujući se međusobno.\nNošen laganim povjetarcem, miris cvjetnog nektara poškakljao je njegova osjetila. Krilca su zatreperila, on odletio, ja nastavila pjevati...\nLJETO,MORE & PRUGE\nKad srce kaže ljeto, srce kaže more\nKad srce kaže more, more kaže mornari\nKad srce kaže mornari, misli na pruge\nA kad srce misli na pruge misli baš ovako!\nPrvotno je srce zamislilo pruge na velikoj kutiji.\nZamislilo je i shabby rubove pa je zamolilo ruke da ih naprave.\nKad su ruke bile gotove i pokazale srcu što su napravile,\nsrce je poželjelo još jedanput sve ponoviti na manjoj kutiji.\nSrce kaže hvala!\nOznake: drvene kutije, drveni predmeti, more, shabby, točkice i prugice\nSLATKO SANJAJ, MIRNO SPAVAJ...\n... riječi su kojima si Juraj i ja međusobno zaželimo laku noć!\nA uz ovaj noćni đir osim neizbježne romantike nudim i svježe ukradene stihove :\nKasna je ura\nZvizde se prontivaju za poć spat\nA misec čeka da ki gre kumpanjati\nprontivaju = spremaju\nkumpanjati = praviti nekomu društvo\nJednom rječju ( autorskom i plagijatskom ) laku vam noć želim!\nOznake: more, naplavine, visilice, vješalice\nPosljednjih dana kao zlatna ribica, vrijedan mrav i neumoran crv ispunjavam želje. Da li sam u tome uspijela, još uvijek ne znam, ali svakako se trudim kao zlatna ribica, vrijedan mrav, neumoran crv.\nIako sam si već stotinu puta rekla da više neću raditi narudžbe tipa "nešto ali svakako da bude lijepo", opet sam pala ne znajući kako mi se to dogodilo :))\nKako god okreneš, želje su jedno, realnost drugo, a ribica je uvijek ribica - bila ona zlatna ili ne!\nLijepi pozdrav i kissy-kissy svima!\nOznake: drvene kutije, naplavine, odljevi, shabby, slike, srca, visilice, životinje


"Vavik vjerna Kirija" pred Božić razveselila 130 korisnika socijalne pomoći | Crikva.hr\n"Vavik vjerna Kirija" pred Božić razveselila 130 korisnika socijalne pomoći\nUdruga navijača HNK "Rijeka" - „Vavik vjerna Kirija“ uspješno je privela kraju akciju prikupljanja donacija za socijalno ugrožene stanovnike gradova Crikvenice, Novog Vinodolskog i Vinodolske općine. Prikupljeni su pokloni i namirnice za ukupno 130 korisnika, što samaca što obitelji, a sve prema brojkama i uputama GDCK Crikvenica i GDCK Novi Vinodolski.\nNakon prikupljanja donacije su sortirane i predane gradskim društvima Crvenog križa koji će ususret nadolazećih blagdana razveseliti korisnike.\nTijekom trajanja same akcije Udruga je prema upitu GDCK Novi Vinodolski donirala i štednjak na drva za jednu potrebitu obitelj iz Vinodolske općine. Članovi udruge „Vavik vjerna Kirija“štednjak su dostavili na adresu uz veliku radost obitelji koja ju je primila.\n- Ovim putem od srca zahvaljujemo svima koji su predali donacije i uključili se u akciju. Vrijedno je spomenuti da se većina donacija prikupila među samim članstvom udruge „Vavik vjerna Kirija“ što zorno pokazuje brojnost i prije svega humanost navijača HNK "Rijeka" na području Kirije. Zahvaljujemo se naravno i svima ostalima koji su prepoznali ovu akciju i donirali u skladu sa mogućnostima.\nSvima vama i vašim obiteljima želimo vesele i bezbrižne blagdane. - stoji u priopćenju Udruge navijača HNK "Rijeka" - "Vavik vjerna Kirija".


Požeški biskup Antun Škvorčević primio je u Biskupskom domu 19. studenoga Vedrana Neferovića, požeškog gradonačelnika u pratnji dr. Borisl\nNa Spomen svih vjernih mrtvih ili Dušni dan, biskup Antun Škvorčević predvodio je u požeškoj katedrali euharistijsko slavlje za sve umrle na�\nEuharistijskim slavljem što ga je u požeškoj katedrali predvodio msgr. Đuro Hranić, prvi puta kao nadbiskup i metropolit Đakovačko-osječke\nNakon što je jučer u Požegi preko dvije stotine prvašića sjelo u školske klupe gradonačelnik Vedran Neferović danas je posjetio četrdeset\nU Samostanu sv. Klare danas je održano euharistijsko slavlje, koje je u prigodi blagdana njegove zaštitnice predvodio biskup dr. Antun Škvorčev\nViše u ovoj kategoriji: « Otvoren XIV. Obrtnički sajam Nagrađen najbolji med i najukusniji Lovački čobanac »


Zatvorena državna cesta D-31 na ulazu u Okuje – cityportal.hr\nZbog radova na magistralnom cjevovodu u Okuju, uvedena je privremena regulacija prometa. Bez opskrbe vodom ostao je dio kućanstava na području Okuja.\n”Zbog puknuća magistralnog cjevovoda zatvorena je državna cesta D-31 na ulazu u Okuje iz smjera Kušanca. Ulazak u Mraclin i Okuje bit će moguć iz smjera Vukovine državnom cestom D-30”, rekla nam je Valentina Kučiš, voditeljica Službe prodaje VG Vodoopskrbe.\nRadovi na magistralnom cjevovodu trebali bi biti završeni tijekom današnjeg dana.\nVezane vijesti:Kušanacmagistralni cjevovodOKUJEprivremena regulacija prometa


Srijeda, 27. 6. 2018 u 13:39, izmjena prije 1 godine, 6 mjeseci\nFoto: sanjin strukić/Pixsell/ivana ivanović/Pixsell/DPA/Pixsell\nDanska je poznata kao najdugovječnija monarhija na svijetu. Osnutak Kraljevine Danske datira još od 8. stoljeća, no vlast je ustavno ograničena. Trenutni monarh na čelu ove države je kraljica Margareta II, no njezina uloga je samo ceremonijalna. Realnu vlast ima premijer, koji se nalazi na čelu izvršne vlasti. Također, Danci imaju i najstariju zastavu na svijetu, a "Dannebrog" potječe još iz 14. stoljeća.\nOva predivna zemlja sastoji se od poluotoka Jutlanda i 406 otoka, od toga ih je 108 nastanjeno, a najveći su Zeland i Fyn. Oranice, pašnjaci i travnjaci zauzimaju oko 75% površine...\nDanci su tijekom povijesti bili uvijek blizu svjetskog vrha u svim sportovima i malo im je falilo da dođu do vrha, a to se u rukometu značajnije promijenilo dolaskom na scenu Mikkela Hansena, sjajnog igrača kojeg krasi duga plava kosa i top u ruci.Tako je ovaj tridesetogodišnji Danac ubitačnog šuta i nevjerojatne vizije, svojoj zemlji donio dva srebra sa Svjetskih prvenstava, zlato i srebro s Europskih prvenstava te zlato sa Olimpijskih igara koje su se održale u Rio de Janeiru...\nTakođer, Danci su do 11. stoljeća bili poznati kao Vikinzi, ratnici koji su bili poznati po svojoj velikoj snazi i koji su ordinirali diljem Europe. Stoga, Vatrenima neće biti nimalo lako protiv ove "ratničke" reprezentacije.\nJedna od najčešćih asocijacija na Dansku su Lego kockice koje se proizvode u tvornici u gradiću Billundu. Ime "Lego" je kombinacija danskih riječi Leg i Godt, što znači "lijepo se igraj". Ovu planetarno popularnu igračku, koja je obilježila djetinjstva milijune djece, osmislio je Ole Kirk Christiansen 1947. godine. Ova tvrtka jedna je od najvrjednijih u Danskoj, a godišnje uprihode 26.6 milijardi kruna.\nNo, osim znamenitosti i pozitivnih stvari u Danskoj, tamo se također jede i pije jako dobro. Najpoznatiji su danski keksi s maslacem, a specijaliteti su im bakalar, haringa i dimljeni losos. Najzastupljenija delicija je wienerbrød, danski kolač od lisnatog tijesta. Najzastupljenije piće u Danskoj su kava i pivo, a kava je toliko zastupljena da se čak pet kila kave godišnje popije po glavi stanovnika...\nHrvatska igra protiv Danske u nedjelju u 20 sati, a nadamo se kako će poslije te utakmice Danci taj dan biti najnesretniji narod na svijetu...\n27. 6. 2018, 14:25\n27. 6. 2018, 18:54


SCANIA R1000 ...gledamo li je uskoro?\nSrijeda, 28 Ožujak 2012 18:00\nOvako je upravo nedavno tvrtka LTdesign predstavila ono što bismo možda ubrzo mogli ugledati i na cestama, međutim samo da napomenemo, ovo su ipak sve samo ideje o mogućem izgledu te su nastale bez bilo kakve suradnje sa Scaniom, stoga ostajemo na čekanju - do daljnjeg! - prenosi portal Teretna-vozila.com - profesionalni vozači, kamion, kamioni, kamionski prijevoz i sve o njima!\nAgresivan izgled i ne baš velika suprotnost ispod kabine gdje svoju priču imaju u planu odraditi 1.000 "konja", ma koliko god to suludo zvučalo!\n#14 vlade man 2013-11-05 12:39\nmalo branik lići kao u actrosa mp4 ali sve u svemu ljep dizajn\n+1 #13 ivan 90 2012-09-10 22:08\novo je kamionski avion čoeče...\n+1 #12 MB 2012-08-23 21:47\nActros mp4 najbolji\n+2 #11 novoselmario 2012-07-12 11:37\nSvako tko je imalo u transportu zna da je 1000 konja još uvijek malo predaleko,a kaj se tiče dizajna sve je moguče.\n+3 #10 Baja002 2012-06-13 13:29\nNe samo da ce dizajnom nadmasiti sve drugo nego ce i biti najsnaznija kao i uvijek. Scania 4 Life !\n-2 #9 saban 2012-05-19 14:00\nsta se tebi kljuki gadi sta ti znas sta je dobrop majmune jedan\n#8 MAN TGX 2012-05-10 11:45\nakko će takva bit onda će bit zadnja koju ikada budem uzeo\n#7 Sasko LIDO 2012-04-29 19:09\nSCANIA je zakon\n-2 #6 radmila 2012-04-29 19:00\nPREUBAVA E. BRAVO\n+2 #5 aleš 2012-04-16 16:46\nnajbolji dizajn od svih kamiona\n100 puta bolji od mercedesa\nVI STE OVDJE: Home Novosti SCANIA R1000 ...gledamo li je uskoro?


Nastup Puhačkog orkestra grada Pule na otvaranju 58. Pule - Muzički informativni centar | Croatian Music Information Centre\nNastup Puhačkog orkestra grada Pule na otvaranju 58. Pule\nU sklopu 58. pulskog filmskog festivala - prije svečanog otvorenja Nacionalnog programa u Areni, u subotu 16. 7. 2011. s početkom u 20.30 - održat će se ispred Arene koncert pulskih Puhača s programom filmske glazbe, posebno pripremljenim za ovu prigodu.\nOrkestrom ravnaju Ante Dobronić i Branko Okmaca. Čut ćemo glazbene teme iz filmova Kum, Neretva, Zvjezdane staze, Indiana Jones, Mamma mia, Pirati s Kariba.\nSvoju će praizvedbu doživjeti novi aranžman pulskog skladatelja Branka Radića, inače člana orkestra, pod nazivom Cartoon Concert, koji je ovu svoju skladbu priredio i za naš orkestar, a prva se izvedba poklopila s Filmskim festivalom. U njoj se pojavljuje mnoštvo poznatih tema iz popularnih crtića.\nPuhački orkestar grada Pule sudjeluje na ovogodišnjem Festivalu na još jedan, nesvakidašnji način: kao jedan od sudionika najavnih video spotova s Fricom i Pticom, zajedno s Pulskim mažoretkinjama, Mješovitim zborom KUD-a / SAC Lino Mariani, Dramskim studiom INK-a i Demonima - sve iz radionice Zorana Mikletića.\nPuhački orkestar grada Pule djeluje 18 godina, ove je godine postao punoljetan. Orkestar je simfonijskog tipa, čine ga glazbenici svih generacija, a desetak članova vrsni su solisti. Bilježi velik broj protokolarnih nastupa, promenadnih i svečanih koncerata od kojih se izdvajaju oni na međunarodnim festivalima, koncerti u pulskom INK, ljetni Na ulicama i trgovima, a u zadnjih nekoliko godina i nastupi s odabirom filmskih tema za nekoliko tisuća ljudi prigodom otvorenja Filmskog festivala.\nPO grada Pule redovito sudjeluje na Susretima puhačkih orkestara Istre i surađuje s drugim orkestrima. Za nastupe ih pripremaju dva dirigenta - Ante Dobronić i Branko Okmaca. Od svog osnutka 1993. do danas PO grada Pule jedan je od najboljih u Hrvatskoj: brojna priznanja, zlatne plakete s državnih natjecanja.


Kako skinuti naljepnicu s auta - većinu sredstava imate kod kuće! > ORYX Asistencija\nKako skinuti naljepnicu s auta?\nNaljepnice na autu, bilo da su vinjete ili izražavanje pripadnosti klubu prestat ćete trebati ili željeti puno prije nego što će one same otpasti. To je pogotovo slučaj ako ste kupili automobil s tuđim glazbenim ili regionalnim izričajem na njemu. Također, svatko tko je barem jednom zadnjih 10 godina prevalio onih nekoliko kilometara slovenske autoceste, na vjetrobranskom staklu ima vječnu uspomenu.\nAko ste pokušali „brzinski“ skinuti naljepnicu, onda znate da je to mukotrpan posao, a neiskusnim ili nestručnim rukovanjem možete i oštetiti lim. Sa stakla ide tek jedva nešto jednostavnije. No, postoji nekoliko pravila koja će vam olakšati ovaj postupak. Za početak, naljepnice nisu flasteri. Nemojte ih skidati naglo, dajte si vremena i strpljenja.\nPrvo vodom operite područje oko naljepnica jer prljavština može uzrokovati mikro ogrebotine. Idealno bi bilo fenom malo opustiti ljepilo. Toplina bi trebala rastopiti ljepilo i naljepnica bi se trebala puno lakše skinuti. Ako vam fen ipak nije pri ruci, prelijte naljepnicu vrelom vodom. Ova metoda više pomaže s papirnatim naljepnicama, iako nije toliko učinkovita s vinilnima. Polako vucite pod kutem od 90 stupnjeva u odnosu na lim jer jedino pod tim kutem ljepilo ne ostaje na površini. Za skidanje naljepnica sa staklene površine možete koristiti poseban strugač za staklo, ali i njega s oprezom ako to radite prvi put. Nikako ne koristite žilet ili nož jer ćete sigurno oštetiti staklo ili lak. Najbolje je uzeti plastičnu karticu (radije darovnu nego kreditnu, a predlažemo i člansku karticu ORYX Asistencije. Počevši od ruba, malo po malo skidajte naljepnicu.\nAko je na tom mjestu ostalo ljepila, možete kupiti sredstvo za skidanje ljepila s automobila. Prije kupnje pripazite je li sredstvo namijenjeno plastici ili limu. No, u kućnoj radinosti možete upotrijebiti i jednu namirnicu zbog koje ne trebate potegnuti do trgovina automoto opremom. Kapnite malo alkohola na vaticu i trljajte ostatak ljepila. Ako vam se žuri, posao će obaviti i obični bijeli ocat, ali sva druga agresivnija sredstva (WD40, razrjeđivači) vam mogu ozbiljno oštetiti lak i poslije njih ćete samo trebati poliranje. Ostatke ljepila neki skidaju i benzinom, ali sve što možete skinuti s benzinom, možete i s daleko manje agresivnijim alkoholom.\nSvakako, sve načine skidanja prvo isprobajte na skrivenom mjestu, kako biste bili sigurni da sredstvo nije preagresivno za vašeg limenog ljubimca. Nakon što ste skinuli naljepnicu još jednom operite mjesto vodom i ispolirajte tretiranu površinu isključivo s krpom od mikrofibre (MF).\nkako skinuti naljepnicu s auta\nskidanje naljepnice s auta\nPrethodna objava Zasjeda ispod površine →\nSljedeća objava Obnova električnih instalacija ili kompletna adaptacija? →


Usredotočimo se na djetetovu snagu, bez obzira na teškoće | missMAMA\nRoditelji Zanimljivosti 15. rujna 2017.\nUsredotočimo se na djetetovu snagu, bez obzira na teškoće\nFoto: Marko Urbić\nSvako je dijete jedinstveno i stoga je pristup svakom djetetu različit. Odgovornost je to koja ne pripada isključivo roditelju već čitavom društvu. Učiteljima, pedagozima, trenerima i svima koji će nekad komunicirati s djetetom\nMa kako različiti bili naši pristupi djeci, zajednička bi nam misija trebala biti ista. Učiniti sve da se dijete osjeća sigurno i prihvaćeno. Dijete s teškoćama u razvoju ima jednake potrebe i želje kao i svako drugo dijete i svaki drugi čovjek. Da je voljeno i da je dio zajednice. Ponekad ono nije u mogućnosti to reći ni pokazati. Ponekad se čini kako želi nešto sasvim drugo, nikako dodir ili pažnju.\n"Misao vodilja CRVENIH NOSOVA klaunovadoktora je pronaći dijete izvan bolesti ili pronaći dijete izvan njegovih nemogućnosti. Gledati u njegovu snagu, a ona je prije svega iskrena i snažna emocija - ljubav", ističe Zoran Vukić, umjetnički direktor CRVENIH NOSOVA.\nRoditelji djece s teškoćama u razvoju kao i oni koji s njima rade, znaju da je njihova reakcija često odgođena ili preglasna. Ponekad udaljena i nejasna, ali je tu. Bez obzira na sve veće prilagodbe sustava djeci s teškoćama u razvoju, još uvijek teško prihvaćamo ono što ne razumijemo. Ne vjerujemo onome što nije sasvim jasno i ne trošimo vrijeme na ono što ne dobijemo odmah.\nDijete s teškoćama u razvoju ne funkcionira po principu odmah i sada. Njegov jezik ponekad je mnoštvo kodova koje ni jedan udžbenik ne može prevesti ni razjasniti. Ali zato ljubav može. Strpljenje i hrabrost omogućuje nam da budemo dio svijeta drugačijih, a jednakih.\nCRVENI NOSOVI sedam su godina posvetili nesvakidašnjem. Mijenjaju svijest onih koji ne vjeruju u snagu humora. Mijenjaju percepciju građana da je bolnička soba isključivo strašno i hladno mjesto, a rehabilitacijski centri zatvoreni i nepristupačni.\nKaravan Orkestar interaktivna je glazbena predstava CRVENIH NOSOVA koja djeci s teškoćama daje mogućnost da budu ono što jesu, da zasjaju bez obzira na prepreke. Zahvaljujući donacijama građana, svakog se mjeseca klaunovi susreću s djecom i daju im prostor i vrijeme za reakciju, za emociju, u kojem god ona obliku došla. Ponekad je to vrisak zadovoljstva, ponekad zagrljaj, a ponekad tek snažan pogled prihvaćanja i radosti, ali uvijek neopisiva energija.\nKaravan Orkestar dao je priliku građanima da zavire u svijet djece s teškoćama u razvoju. Donatori koji omogućuju ovaj program razgovaraju s prijateljima i obitelji. Svijet djece s teškoćama u razvoju prestaje biti dalek i stran. Njihova priča ulazi u domove i svakodnevice i prestaje biti nevažna.\n"Klaunovi neće učiniti razliku samo djeci i njihovim roditeljima već će utjecati na opće mišljenje o ljudima s teškoćama u razvoju. Ljudi nas podržavaju i vjeruju nam i upravo je zato naša dužnost da im približimo ovaj svijet, sretan i autentičan", naglašava Zoran Vukić.\nCRVENI NOSOVI klaunovidoktori, posebno su educirani umjetnici, a redovito posjećuju 13 bolnica\nKaravan Orkestar, program za djecu s teškoćama u razvoju, provodi se od početka 2017. godine. Zahvaljujući donacijama i podršci građana klaunovidoktori do sada su posjetili 12 institucija i izveli 24 predstave, od Zagreba i okolice do Rijeke, Pule i Splita. Ovim program CRVENI NOSOVI šire svoju misiju donošenja smijeha na centre za odgoj i obrazovanje te centre za rehabilitaciju. CRVENI NOSOVI klaunovidoktori, posebno educirani umjetnici, redovito posjećuju 13 bolnica (Zagreb, Osijek, Rijeka, Split, Zadar, Vinkovci i Vukovar) te 4 doma za starije i nemoćne. U CRVENIM NOSOVIMA djeluje 20 klaunovadoktora, posebno educiranih umjetnika za posjet zdravstvenim i socijalnim ustanovama.\nMožda te zanima... Crveni nosovi tijekom ljeta svaki tjedan posjećuju bolesnu djecu Roditelji\n#bolnica #dijete s teškoćama u razvoju #klaunovidoktori #CRVENI NOSOVI\nčovječe, nasmij se\n5 savjeta klaunova doktora za sretnije djetinjstvo\nBolničari i doktori vraćaju osmijeh na lice bolesnoj djevojčici\nKako smanjiti dječji strah od liječnika i bijelih kuta?


Kako smo osvojili hominidne ratove i svi ostali poginule - vijesti - 2019\nGlavni - vijesti - Kako smo osvojili hominidne ratove i svi ostali poginule\nKako smo osvojili hominidne ratove i svi ostali poginule\nOvaj je članak mali primjer iz DISCOVER-ovog posebnog izdanja o evoluciji .\nfotografija Stephena Vossa\nKako je naša vrsta došla vladati planetom? Rick Potts tvrdi da su nestabilnost i poremećaj okoliša bili odlučujući čimbenici u uspjehu Homo sapiens : Sami među našim primatnim plemenom, bili smo u mogućnosti nositi se sa stalnim promjenama i pretvoriti ga u našu korist. Potts je ravnatelj Instituta Smithsonian's Human Origins Program, kustos antropologije u Nacionalnom prirodoslovnom muzeju u Washingtonu, te kustosica Dvorane ljudskog podrijetla David H. Koch koja je prošle godine otvorena u tom muzeju. On također vodi iskapanja u East African Rift Valley i koordinira projekte u Kini koji uspoređuju rano ponašanje ljudi i okruženja u istočnoj Africi s onima u istočnoj Aziji. Ovdje Potts objašnjava razloge iza njegove kontroverzne ideje.\nZašto su naši bliski srodnici - od neandertalaca do njihovih\nnedavno otkriveni rođaci, Denisovani, hobitskim ljudima iz Indonezije - istječu dok smo postali globalni uspjeh?\nTo je pitanje milijuna dolara. Moje je mišljenje da je velika varijabilnost u našem okruženju predaka bila veliki izazov ljudske evolucije. Ključ je bio sposobnost da odgovori na te promjene. Mi smo vjerojatno najraširljiviji sisavac koji se ikada razvio na zemlji. Pogledajte samo sva mjesta na kojima možemo živjeti i način na koji tražimo nova mjesta za istraživanje, kao što je prostor.\nKlasičan pogled na ljudsku evoluciju ne naglašava prilagodljivost. Usredotočuje se više na ideju da smo bili neizbježni: onaj slavni ožujak od majmuna do čovjeka. To je ljestvica napretka s jednostavnim organizmima na dnu i ljudima na vrhu. Ova ideja neizbježnosti ide duboko u našim društvenim pretpostavkama, vjerojatno zato što je utješna - slika jedne jedine, naprijed usmjerene putanje koja završava modernim ljudima kao krunu stvaranja.\nAli nedavno otkriveni fosili pokazuju nevjerojatnu raznolikost u ljudskom rodoslovlju. Čini se kao suprotno ljestvici.\nPravo. Ogromna fosilna otkrića kasno dala su nam puno više znanja o raznolikosti ljudskih pokusa, a različitost je tema koja treba podcrtati. Ipak, usprkos velikoj raznolikosti u ranijoj ljudskoj vrsti, jedini smo ostaci raznolikog obiteljskog stabla. To bi moglo činiti da ukazuje na nešto posebno o nama, ali zapravo smo jedva uspjeli. Između 90.000 i 70.000 godina, naša vlastita vrsta gotovo je ugušila prašinu. Nekoliko genetskih istraživanja pokazalo je usko grlo, tada kada je ukupan broj Homo sapiens bio malen. Tako smo također bili ugrožena vrsta.\nKako ste došli vidjeti prilagodljivost kao ključ našeg konačnog evolutivnog uspjeha?\nNajprije sam zainteresiran za ovu ideju tijekom iskapanja u južnoj Keniji, gdje su promjene u različitim slojevima sedimenta, što ukazuje na različita staništa u različito vrijeme, bile doista očite. Svaki je sloj sugerirao promjenu vegetacije, vlage, vrste drugih životinja koje su se nalazile i izazovi preživljavanja s kojima se suočavaju naši drevni prethodnici. Pitao sam se je li naša linija napredovala upravo zato što su se naši preci mogli prilagoditi tim promjenama. Nazvao sam ovu hipotetsku varijabilnost - ideja koja se sama mijenja bila selektivni pritisak. Ponovljeni, dramatični pomak u okoliš izazvao je mnoge vrste i možda je zapravo odabrao za značajke koje su došle tipizirati Homo sapiens, osobito našu sposobnost mijenjanja neposrednog okruženja.\nU klasičnom se pogledu smatralo da smo se pojavili na savani dok su uvjeti osušeni i ohladeni. Zamislili smo naše najranije pretke u pozadini suhih i travnatim ravnicama koje su u osnovi prisilile pojavu hodanja uspravno, upotrebe alata i veći mozak, što je konačno dovelo do jezika i kulture i globalnog uspjeha.\nSada je sigurno da je u zadnjih 70 milijuna godina bilo ozbiljno globalno hlađenje i sušenje. No, tijekom razdoblja ljudske evolucije [od pojavljivanja naših prvih izravnih predaka u Africi], doista su bile izražene fluktuacije između toplog i hladnog, između vlažnog i sušnog. Jedan od načina na koji možete reći jest gledanje različitih kisikovih izotopa u fosiliziranim kosturima mikroorganizama oceana. Teži izotop je prisutan tijekom hladnijih perioda, a upaljač u toplijim razdobljima. Ispravljao sam varijabilnost u milijunskim intervalima i otkrio da je prije otprilike 6 milijuna godina ta varijabilnost otišla iz grafikona i nastavila se povećavati. To mi je bilo jako čudno, jer to je vrijeme kada počinje ljudska priča. Afrička okruženja pokazuju posebno snažne pomake između sušnih i vlažnih klimatskih promjena tijekom proteklih 4 milijuna godina.\nNaši preci morali su preživjeti sve te postavke. Počela sam razmišljati, što ako sve te varijabilnosti nisu buke u cjelokupnom trendu hlađenja i sušenja, već vrlo važan test sposobnosti stvorenja da preživi? Ova ideja pomaže objasniti kako smo krenuli kao mala, apelika, biljojeda vrsta prije 6 milijuna godina u tropskoj Africi, a nakon povijesti porijekla i izumiranja vrsta, ono što smo danas ostavili: jedna vrsta na cijelom svijetu planet s nevjerojatnim nizom sposobnosti prilagodbe.\nKoje su glavne značajke prilagodljivosti koje nas razdvajaju?\nMožete se vratiti više od 3 milijuna godina Australopithecus afarensis [poznate vrste "Lucy"], koji je tijekom vremena zadržao sposobnost hodanja na dvije noge i uspon na drveće. To je primarna prilagodljiva značajka u blizini korijena našeg evolucijskog stabla, a dopuštala je ovoj vrsti da krene između područja šume i otvorenih savana kako bi pronašla hranu.\nKameni alati, koji su se prvi put pojavili prije 2, 6 milijuna godina, još su jedna od značajki naše prilagodljivosti. Kada je u pitanju stjecanje i prerada hrane, kamenac je bolji od velikog kutnjaka, a klesana kuglica oštrija je od šiljastog očnjaka. Sve vrste hrane otvorene su do roda Homo sa kamenim alatima.\nPojava velikog mozga, s kompleksnim povezivanjem među neuronima, sugerira da je sam mozak orgulje prilagodljivosti. Omogućuje nam da se informira o okolišu, organizira, oblikuje društvene saveze i povećava vjerojatnost preživljavanja u teškim vremenima. U arheološkom zapisu možete vidjeti kako su naši rani preci premjestili hranu s mjesta na kojem je pronađeno na drugom mjestu gdje se susreću članovi društvene skupine. Promijenili smo oblike kamena, nosili smo hranu, napravili vatru i zaštitne skloništa, a konačno smo počeli kultivirati usjeve i manipulirati okolišom kako bismo ih uzgajali. Svi ovi mali načini mijenjanja neposredne okoline me štete kao razumne prilagodbe nestabilnosti staništa.\nAko imate pravo, što je ubijeno od neandertalaca? Imali su i velike mozgove. Imali su kamene oruđe i pokopali su svoje mrtve, što znači da su imali kulturu. Također su bili teži i bolje prilagođeni hladnoći nego što jesmo. Pa što im nedostaje?\nTo je pitanje koje sada istražujemo. Važno je ne podcijeniti neandertalce. Izdržali su dugo vremena u dolasku i odlasku ledenog doba.\nKad god bi glacijalna staništa provalila u Europu i Aziju, čini se da su se neandertalci preselili na jug, u Iberiju i talijanski poluotok, kako bi iskoristili topla mjesta. Sve u svemu, njihova tijela pokazuju dokaze hladne prilagodbe. Ipak, tijekom jednog hladnog razdoblja, kada su se neandertalci povukli, populacije Homo sapiensa počele su se infiltrirati na hladna područja. Kako su mogli to učiniti, pogotovo jer su se te populacije raspršile od tropske Afrike? Razlika je u tome što su ove rane populacije naše vrste razvile sposobnost izuma novih alata, poput šivaćih igala koje su bile korisne u proizvodnji toplog odjeće koja se hrabri od tijela. Očuvani kuglice i kamenje sugeriraju da su oni, ali ne i neandertalci, održavali društvene mreže na ogromnim područjima. Pretpostavljam da je u Africi Homo sapiens razvio bolje načine prilagođavanja suhim i vlažnim oscilacijama - ključu prilagodljivosti - nego što su neandertalci učinili s hladnim i toplim oscilacijama u njihovom dijelu svijeta. Mnogo je znanstvenika zainteresirano za testiranje tih ideja s novim fosilnim i arheološkim dokazima.\nNa kraju, unatoč prilagodljivim osobinama koje su naslijedili, Neandertalci su završili kao više stručnjaka za staništa nego mi. Njihove su mogućnosti bile ograničene. Kao rezultat toga, naša je vrsta završila diljem svijeta, dok su njihovi nestali.\nZapravo, moj odgovor na "Jesmo li?" Jest pretvoriti pretpostavku na glavu. S obzirom da smo jedini preživjeli raznolikog obiteljskog stabla - to jest, evolucijsko stablo obilježeno puno izumiranja - ideja da je naš grančica konačni cvijet evolucije nevjerojatno je zastario. To je netočno, bez obzira koliko je ukorijenjeno u našem razmišljanju. Naša nevjerojatna prilagodljivost omogućila nam je oblikovanje okoliša prema vlastitim potrebama. Ta se transformacija dogodila u izvanrednom razdoblju stabilnosti klime, tijekom proteklih 8000 godina ili tako. Jedan duboko ironičan rezultat je da smo sada suzili vlastite mogućnosti u vrijeme kada se čini da se klimatske fluktuacije povećavaju. Od oko 15.000 vrsta sisavaca i ptica, manje od 14 čine 90 posto onoga što jedemo. Od više od 10.000 jestivih biljaka, tri usjeva - pšenica, riža i kukuruz - pružaju polovicu svjetskih kalorija. I kroz stakleničke plinove koji se oslobađaju spaljivanjem fosilnih goriva, privlačimo žice nestabilne klime zemlje.\nSužavanjem naših mogućnosti u vrijeme povećane nestabilnosti, možemo li nehotice inženjerirati našu smrt?\nVidim dva moguća scenarija za budućnost. Mogli bismo promijeniti sadašnji tečaj i pokušati pažljivo raditi s prirodnom dinamikom planeta i nesigurnostima okoline, pogotovo kada je u pitanju naše vlastite nehotične efekte. Ili bismo mogli i dalje oblikovati zemlju na vlastitu sliku, tako da kažemo. Možemo teoretski, kroz inženjering, stvoriti membranu oko zemlje koja kontrolira temperaturu i kišu, na primjer. Ova dva tečajeva predstavljaju dva vrlo različita gledanja na Zemlju i naše mjesto na njemu. Hoće li iduće poglavlje ljudske priče biti zadnje poglavlje, ovisi o ravnoteži između tih dvaju tečajeva.


Povećati plaće povećanjem rada | kulturpunkt\nMinistar obrazovanja donio je Pravilnik o tjednim radnim obvezama učitelja i stručnih suradnika u osnovnoj školi koji ne sadrži nikakve promjene u odnosu na predloženi nacrt.\nJavna rasprava o Pravilniku o tjednim radnim obvezama učitelja i stručnih suradnika u osnovnoj školi trajala je do 9. ožujka. Umjesto objave pristiglih komentara, primjedbi i prijedloga na mrežnim stranicama Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta, aktualni ministar 17. ožujka donio je Pravilnik koji, kako ispada, ne sadrži nikakve promjene u odnosu na predloženi nacrt.\nPrvi dio Pravilnika, članci 1-23, odnose se na sljedeću školsku godinu, dok su članci 24-53 prijelazne i završne odredbe koje se primijenjuju do kraja ove školske godine. Ukratko, što se tiče norme učitelja i stručnih suradnika, od sljedeće se godine ukida plaćeni rad učitelja glazbene kulture za vođenje pjevačkog zbora, plesnog ansambla i orkestra, učitelja likovne kulture za poslove estetskog uređenja škole, profesora tjelesnog odgoja za vođenje sportskog kluba ili školskog sportskog društva, nastavnika tehničke kulture i informatike za dodatne sate i predmetnih nastavnika za vođenje učeničkih zadruga.\nPojednostavljeno, u osnovnim će školama bez posla ostati barem jedna osoba, minimalno će ih pet prijeći na nepuno radno vrijeme, tome treba dodati i povećanje norme odnosno tjednih radnih obaveza učitelja koji uspiju ostvariti puno radno vrijeme te posljednje, no ne i najmanje važno, najvjerojatnije ukidanje svih nabrojanih izvannastavnih aktivnosti učenika.\nPrimjera radi, u Republici Hrvatskoj registrirane su 332 školske zadruge koje zahvaljujući novom pravilniku ili više neće postojati ili će ih voditi učitelji s već preopterećenom satnicom, a koji za taj rad neće biti plaćeni jer vođenje školske zadruge više ne ulazi u tjedne radne obaveze učitelja. Kolika će šteta time biti nanesena samim učenicima, čija će školska satnica biti temeljena na stjecanju znanja koje se tiče isključivo "činjenica", a ne više toliko vještina ili iskustava, kreativnog rada ili kritičkog mišljenja, za sada je nemjerljiva.\nNakon učitelja i stručnih suradnika, na redu je administrativno i tehničko osoblje. Djelokrug rada odnosno broj zaposlenih ljudi na mjestima tajnika, administratora, kuhara, domara i čistača odsada će se računati prema broju učenika odnosno kvadraturi školske površine, a njihove će ugovore o radu najvjerojatnije preuzeti državno poduzeće tijekom prijelaznog perioda, nakon kojeg ih preuzima privatna firma. Javna rasprava o Pravilniku djelokruga rada tog školskog osoblja također je bila otvorena do 9. ožujka, no ni ona nije polučila objavljene prijedloge ni komentare na stranicama MZOS-a.\nNadležno ministarstvo ponavlja činjenicu smanjenja broja učenika u svim školama kao osnovni argument za smanjenje broja zaposlenih, a povećanje norme onima koji uspiju zadržati radna mjesta naziva "povećanjem plaće". Time, ističe MZOS, "Vlada pokazuje da joj je unatoč teškoj gospodarskoj situaciji u zemlji koja nalaže mjere štednje obrazovanje na prvome mjestu".\ntjedne radne obaveze učitelja i stručnih suradnika


Vađenje mliječnih zuba i rast trajnih\nImam kćerku 6,5 godina. Jučer smo joj izvadili prvi mliječni zub, s tim da iza tog mliječnog niče trajni zub. Da li će se vremenom vratit na mjesto mliječnog i do koje dobi djeteta trebaju da ispadnu mliječni zubi? Unaprijed zahvalan. Pročitaj više…\nJe li lumbalna punkcija neophodna?\nImam 20 godina, i bila sam hospitalizovana zbog simptoma trnjenja ekstremiteta, kao i ostalih dijelova tijela (trup i glava), i grčenje kažiprsta lijeve ruke. Poslali su me na pretrage, između ostalog, radila sam MRI i MRA kraniuma i vratne kičme. Na... Pročitaj više…\nSuprugu je dijagnosticirana cista pinealne žlijezde (promjer manji od 1 cm). Ima česte glavobolje i očni kapak je malo "olabavio". Hormoni u redu, EEG loš. Neurolog je rekao da nije za operaciju (bez obzira što glavobolje ometaju normalno funkcionira... Pročitaj više…\nUznemiren sam, tjeskoban, gubim lako koncentraciju i strpljenje?\nPoštovani,ne znam što mi se događa. Uznemiren sam, tjeskoban, gubim lako koncentraciju, strpljenje, uvijek o nečem razmišljam, te kad imam neke glavobolje ili slabost uvijek mislim da je neka teška bolest. S vremenom me uhvati i nekakav osjećaj nerea... Pročitaj više…\nPo tijelu mi se javljaju crveni krugovi s bijelim centrom koji se ljuskaju?\nVeć 10 godina imam problem koji se javlja na proljeće ili u jesen. Po tijelu mi se javljaju crveni krugovi s bijelim centrom koji se ljuskaju promjera od nekoliko milimetara do nekoliko centimetara, uglavnom po licu, ramenima, grudima i trbuhu, a ka... Pročitaj više…


Što sve trebate znati prije dolaska na festival ULTRA Europe — Story.hr\nPočetna › Lifestyle › Što sve trebate znati prije dolaska na festival ULTRA Europe\nOrganizatori festivala ULTRA Europe pozivaju sve posjetitelje festivala da se pridržavaju zakona i pravila kako bi im boravak u jednom od najljepših dalmatinskih gradova ostao u lijepom sjećanju\nDa su Splićani najbolji domaćini stotinama tisuća posjetitelja koji svako ljeto pristignu sa svih strana svijeta već je jako dobro poznato. U danima trajanja festivala ULTRA Europe, ovaj se grad pretvori u najveće glazbeno središte u svijetu, a nevjerojatna turistička razglednica s brojnih splitskih lokacija putem stotina akreditiranih novinara obiđe cijeli svijet.\nPoštujući pravila destinacije, turističku politiku i pravila ponašanja koja su propisana zakonom u Gradu Splitu, organizatori festivala ULTRA Europe pozivaju sve posjetitelje festivala da se pridržavaju zakona i pravila kako bi im boravak u jednom od najljepših dalmatinskih gradova ostao u lijepom sjećanju.\nOdlukom o komunalnom redu nije dopušteno kretanje po staroj gradskoj jezgri Grada Splita bez odjeće, dijela odjeće ili u kupaćem kostimu. Za nepoštivanje te odredbe naplatit će se 500 kuna na mjestu počinjenja prekršaja ili 1.000 kuna po provedenom prekršajnom postupku. Umjesto plaćanja kazni sigurno postoji milijun načina na koji ćete pametnije potrošiti novac.


Volite i onda kad je nemoguće voljeti | Duhovnost i emocije | Osobni razvoj\nVolite i onda kad je nemoguće voljeti 0 Podijeli PODIJELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n07.02.2018 12:21 08.02.2018 15:41\nMnogi mistici i filozofi kažu da je život izbor između ljubavi i straha, a ovisno o tome što odaberemo, pred nama se otvara novi svijet. Motivacijska govornica i spisateljica Nanice Ellis objašnjava kako pomoću ljubavi možemo promijeniti ...\nLjubav stvara promjenu\nZamislite vibracijsku ljestvicu sa strahom na jednoj i ljubavlju na drugoj strani. Odluka po odluka, svaki put kada se odlučimo za ljubav, umjesto straha, ona dobiva prednost na ljestvici i time pomažemo podići ljudsku kolektivnu vibraciju. Za promjenu u svijetu nije potrebna inovacija, vrijeme, pa čak ni novac. Odabiranje puta ljubavi ono je što čini najveću promjenu.\nJednom kad ljubav nadjača strah, svijet će doći do vibracijskog praga gdje vlada ljubav, a od tog trenutka zamah ljubavi lako će se raširiti po Zemlji i donijeti mir, suradnju i bogatstvo za sve. Koliko god banalno zvučalo, samo ljubav može spasiti svijet.\nLako je voljeti nekoga do koga nam je stalo, ali što se događa s ljubavlju kada je suočena s onima koji nam nisu dragi?\nSvi smo mi glumci na pozornici života, pa umjesto da vidimo pozitivce i negativce, pokušajmo osvijestiti da svi imamo ulogu i nemojmo kostime smatrati glumcima i glumu stvarnošću. Uvijek budite iskreni prema sebi, ali isto tako zapamtite da je sve iluzija i da nitko u stvari ne biva trajno povrijeđen.\nU svakom negativcu nalazi se pozitivac koji igra važnu ulogu, često motivirajući druge da postanu bolji i kada njih ne bi bilo, ostali bismo pasivni i nikada ne bismo probudili svijest. Stoga nemojte odmah osuđivati druge. Nikad ne znate tko se nalazi iza maske i koja je svrha njegove uloge. Često se "maskirani" ne sjećaju sebe i treba im netko tko će baciti malo svjetla na njihovu tamu.\nMajka me jednom upitala: "Kako možeš voljeti svakoga - čak i one koji to ne zaslužuju?" Odgovorila sam joj: "Mama, upravo njima ljubav najviše treba."\nJednako kao što je teško odabrati ljubav kada nam netko nije drag, teško je odabrati ljubav kada smo ljuti na one koje volimo. Za ljubav je ponekad potreban oprost, ali ako smo povrijeđeni, čini nam se da oprost djeluje protiv nas i čini nas ranjivima, a zamjeranje stvara energetski štit koji nas brani od potencijalne opasnosti. Zaista je teško odabrati ljubav kada nas ona čini ranjivima.\nPonekad odabir ljubavi ima svoju cijenu - bilo da je to ponos, pravda ili ranjivost, ne možemo izabrati ljubav a da pritom ne platimo određenu cijenu.\nMač, šaka ili bijes, zaista nema razlike; svi oblici obrane udaljavaju nas od ljubavi za kojom tragamo. Nemojte da vas osuđivanje zavara jer to je najgore oružje. Kao proizvod straha i suprotnost ljubavi, ne možete istovremeno voljeti i osuđivati, a to znači da svaki put kada osuđujete, odbijate ljubav. U fizičkom ili emocionalnom smislu, spustite oružje i odaberite ljubav.\nNekad sam stalno ulazila u iste rasprave sa sinom. Iz moje perspektive, on je bio u krivu i htjela sam mu ukazati na pogreške. To je, naravno, potpaljivalo njegov bijes i produžavalo našu raspravu. Jednog sam dana, kada smo se počeli raspravljati, svjesno odabrala ljubav. Kada mi je bilo manje važno da sam u pravu od ljubavi prema sinu, rasprava se riješila i nisam imala potrebu mijenjati njegove osjećaje, misli ili uvjerenja. Nismo razmijenili ni riječ, ali kada je i moj sin odabrao ljubav, nešto se promijenilo i nikad više nismo ulazili u istu raspravu. Naš se odnos trajno promijenio.\nZapitajte se: "Kome uskraćujem ljubav?"\nUskraćivanje ljubavi ima neizmjernu cijenu jer kad god je nekome uskraćujemo, uskraćujemo je i sebi. Kada se osjećamo osuđeno ili povrijeđeno na bilo koji način, instinktivno se imamo potrebu zaštititi. Ipak, kada se zatvorimo i uskratimo ljubav onome tko nas je povrijedio, nenamjerno uskraćujemo ljubav sebi. To je zato što se zbog naše percepcije nepravde osjećamo manje vrijedni, a tada si instinktivno uskraćujemo ljubav.\nIzabrati ljubav ne znači da trebate dopustiti nekome da vam nanosi nepravdu, niti oprost znači da trebate ostati u lošoj vezi. Odaberite ljubav prema sebi, a tada će vaše odluke biti utemeljene.\nŠto znači odabrati ljubav?\nZapitajte se u kojem dijelu svog života blokirate ljubav. Umjesto da se zatvarate, otvorite srce, umjesto da reagirate, vježbajte oprost, umjesto da osuđujete, budite suosjećajni, umjesto da se udaljavate, pokušajte se približiti, umjesto da se štitite zatvaranjem, dijelite ljubav pomoću iskrenog osmijeha, zagrljaja, komplimenta ili dobrog djela. Uljepšajte dan ljudima oko sebe i kada se susretnete s nekim, zaista vidite tu osobu. Kada pitate nekoga kako je, doista slušajte što će vam odgovoriti. Nikad ne znate kako malo dobrote nekome može promijeniti život.\nKad god je to moguće, uvijek dajte onima kojima treba, ali učinite to bez osuđivanja. Nemojte se zavaravati, sazalijevanje je jednako loše kao i ogovaranje, posebice kada tuđu nesreću koristimo da bismo bili zadovoljniji svojim životom. Dakle, zajedno s davanjem, gledajte pravo biće, ne okolnosti u kojima se osoba nalazi.\nLjubav koju pružate širit će se dalje, a kada volimo nekoga, vaša ljubav teče prema svima koje ta osoba voli. Zapitajte se: "Što mogu učiniti da se oni koje volim osjećaju voljeno?". Budući da ljubav teče u dva smjera, dopustite drugima da vas vole i osjetite njihovu ljubav.\nPrestanite projicirati i počnite voljeti\nKada se pas susretne s drugim psima, svoju energiju odmah prilagodi njihovoj. Ako je drugi pas razigran i on će postati, ako drugi pas laje i on će početi lajati. Većina nas čini istu stvar, a budući da se međusobno zrcalimo, bivamo uvučeni u strah i ne možemo zadržati vibraciju ljubavi dovoljno dugo da napravimo promjenu u drugima.\nHrabro zasjajte poput svjetla u magli, a čak i kada to drugi osuđuju, nastavite sjati jer to ima veću korist za svijet od pedeset godina mirovnih pregovora.\nUmjesto da tragate za ljubavlju i promatrate gdje je nedostaje, pružajte ljubav i nastavite je davati. Zamislite što bi se dogodilo kada bi bezuvjetna ljubav, kakvu osjećate prema djetetu ili kućnom ljubimcu, bila temelj za ljubav prema svima. Ne znam koliko je vremena potrebno, ali jamčim, sva ljubav koju dajete, ne samo da će promijeniti nešto, već će vam se deseterostruko vratiti. Možda ćete čak primijetiti da ste najsretniji onda kada volite.\nVaša ljubav mijenja svijet\nLjubav može spasiti svijet, ali svi moramo sudjelovati. Što ako propustimo onaj vibracijski prag zato što nam do njega nedostaje jedan zagrljaj? Budući da svaki čin ljubavi i dobrote pridonosi cjelini, nemojmo propustiti ni jednu priliku da volimo i budemo voljeni. Volite svakoga, posebice one koje je najteže voljeti jer njima ljubav najviše treba.\nBudite promjena koju želite vidjeti u svijetu - već danas izaberite ljubav i nastavite je birati stalno iznova. Ljubav je ta koja mijenja svijet.


DRUŽENJE NERETVANSKIH LAĐARA KOJI SU PRIJE 10 GODINA PREVESLALI LA MANCHE\nBy Tincek on\t Svibanj 22, 2019 "Copy - Paste"\nNeretvanski lađari su 26. lipnja 2009. izveli veliki podvig: preveslali su kanal La Manche između britanske i francuske obale u dužini od 36 kilometara. Usprkos velikim valovima, jakom vjetru i snažnim morskim strujama lađari su dionicu od Dovera u Velikoj Britaniji do francuskog Calaisa prošli za tri sata i 42 minute. Veslale su dvije posade s po osam veslača, bobnjarom i parićarom. Prije toga su pripreme imali na rijeci Temzi, doveslali su tada i do Londona.\nSinoć se većina sudionici ovoga podviga, koji se ne smije zaboraviti jer je povijesna i nautička posebnost, okupili u Hotelu Narenta. Uspomene na ovaj događaj probudi je polusatni HTV-ov dokumentarni film Jasne Paro i Tomislava Rataja…\nNakon toga su Milojko Glasoović i Dalibor Obradović u znak sjećanja veslačima i zaslužnim pojedincima podijelili plakete. Ugodnom druženje ispunjeno uspomenama i emocijama nastavljeno je do kasno u noć.\nViše pogledajte na portalu LIKEmetkovic.hr


Snijeg pada širom Hrvatske, negdje će napadati i 20 centimetara / Novi list\nObjavljeno: 18. siječanj 2020. u 22:42 2020-01-18T22:42:55+01:00 2020-01-18T22:42:55+01:00\nVakula za vikend najavio grudanje i sanjkanje: U gorju i deblji snježni pokrivač\nHAC izdao važno upozorenje vozačima, najavljene prve snježne padaline u većem dijelu zemlje\nZbog jakog vjetra samo za osobna vozila otvorena je autocesta A6 Rijeka-Zagreb, između čvorova Kikovica i Delnice, javlja HAK u 21:47. Ostala vozila obilaze starom cestom kroz Gorski kotar (DC3)\nPočeo je padati snijeg u Hrvatskoj.\nVeć ga ima na tlu u gorju, gdje bi ga tijekom moći moglo napadati i 20 centimetara, a počeo je padati u u gradovima, javlja Index.\nSlab snijeg pada u Karlovcu, Krapini, Ogulinu, u Čabru i na Zavižanu, a zrnati snijeg Varaždinu te u dijelovima Zagreba i Osijeka.\nRosulje ima posvuda u unutrašnjosti.\nZbog jakog vjetra samo za osobna vozila otvorena je autocesta A6 Rijeka-Zagreb, između čvorova Kikovica i Delnice, javlja HAK u 21:47. Ostala vozila obilaze starom cestom kroz Gorski kotar (DC3). Na Jadranskoj magistrali (DC8) između Bakra i Svete Marije Magdalene zabrana je prometa za autobuse na kat, vozila s kamp prikolicom, motocikle, dostavna i vozila s natkrivenim tovarnim prostorom (I. i II. skupinu vozila), javlja HAK.\nVozači, budite oprezni\nHrvatski autoklub upozorava vozače na dodatan oprez zbog skliskih kolnika, a na posebnom obziru vozači trebaju biti večeras i tijekom noći kada se očekuje znatnija količina snijega, posebno u Gorskom Kotaru i Lici.\nVlažnih i skliskih kolnika ima u većem dijelu unutrašnjosti, a zbog rosulje koja se ledi u dodiru s tlom moguća je mjestimična poledica, posebice na mostovima i nadvožnjacima.\nZbog magle vidljivost je mjestimice smanjena na cestama u unutrašnjosti. Vozačima se savjetuje da prilagode brzinu i način vožnje uvjetima na cestama te da održavaju sigurnosni razmak između vozila.\nZbog najavljene promjene vremena sa snijegom i susnježicom, osobito u Lici i Gorskom kotaru, ali i u nizinskom dijelu unutrašnjosti te kišom koja se može smrzavati u dodiru s hladnom podlogom.\nZbog toga je moguća poledica i stvaranje snježnog pokrivača, a u priobalju i jak vjetar. Iz HAK-a apeliraju na vozače da prije puta provjere stanje na cestama, da na put ne kreću bez propisane zimske opreme te daju prednost prolaska vozilima zimske službe.\nU gorju i 20 cm snijega, u središnjoj Hrvatskoj maksimalno 10\nU gorju bi do kraja nedjelje moglo pasti i dvadesetak centimetara snijega, a u središnjoj Hrvatskoj od pet do maksimalno 10, dok će na istoku pasti najvjerojatnije i manje od pet centimetara snijega.\nI u nedjelju prijepodne još će u kopnenom dijelu zemlje biti susnježice i snijega. Potom nam dolazi vrijeme bez oborina, ali većinom oblačno.\nZagađenje stiglo iz Italije\nNadležne službe prate stanje onečišćenja zraka u Puli, za sada nisu potrebne mjere zaštite\nAnna Maria Getoš Kalac na meti optužbi\nNARUŠAVALA MEĐULJUDSKE ODNOSE? Zaklada za znanost kaznila voditeljicu istraživanja, Pravni fakultet je uzeo u zaštitu\nKaptol mu okrenuo leđa\nOsnivač i predsjednik Demokrata\nIntervju Mirando Mrsić: Plenković neće imati skrupula koalirati s krajnjom desnicom\nU EP-u o diskriminaciji


VIŠEGODIŠNJI PROJEKT: Dovršenje galerije u mom kraju životni mi je san - Podravski\nVIŠEGODIŠNJI PROJEKT: Dovršenje galerije u mom kraju životni mi je san\nU povodu Dana općine Sveti Đurđ, između ostalog, održala se i likovna kolonija na koju je svoj dolazak potvrdilo više desetaka umjetnika. Iako je koloniju financirala Općina Sveti Đurđ, središnje ime i ovogodišnje kolonije je samouki umjetnik iz Hrženice Stanko Sabol – Stado, koji je preuzeo ulogu organizatora.\n– Sretan sam što se mnogo umjetnika odzvalo na naš poziv – objasnio je Stanko Sabol Stado.\nInače, Stanko već nekoliko godina pomalo gradi galeriji u sklopu svoje kuće, a završetak ovog prostora životni mu je san.\n– Imao sam i nesreću s požarom, a i financijski mi je teško sve to podnijeti, ali malo-pomalo gradim svoju galeriju – objasnio je Stanko Sabol.\nGornja etaža galerije je dogotovljena i tamo se nalaze djela Stanka Sabola Stade, ali i drugih umjetnika s našeg područja.\n– Imam djela raznih autora, od naive pa sve do realizma – objasnio je Stado.\nInače, proslava Đurđeva u Svetom Đurđu počela je ovaj tjedan, a glavni program počeo je u ponedjeljak upravo likovnom kolonijom. Bila je i svečana sjednica VZO-a Sveti Đurđ i obilježavanje 25. godišnice osnutka i rada zajednice. Potom je bila primopredaja kombi-vozila dobrovoljnim vatrogasnim društvima Komarnica i Struga. Održana je i združena vježba sustava civilne zaštite, dok su navečer pjevali Profeel i Nives Celzijus. U utorak je bila sveta misa u župnoj crkvi sv. Jurja u Svetom Đurđu, a potom i svečana sjednica Općinskog vijeća.


Održana 4. sjednica Općinskog vijeća Općine Jasenovac :: Općina Jasenovac\nOdržana 4. sjednica Općinskog vijeća Općine Jasenovac\nU vijećnici Općine Jasenovac dana 20. prosinca 2017. godine s početkom u 18,00 sati održana je 4. sjednica Općinskog vijeća Općine Jasenovac.\nOsim vijećnika sjednici su bili nazočni Općinska načelnica Marija Mačković i njezin zamjenik Silvije Balić, pročelnica Jedinstvenog upravnog odjela Općine Jasenovac Vesna Tomaz; voditelj računovodstva Biljana Dragić, komunalni redar Danijel Kušan i zapisničar Radmila Šimičić, direktor JKP „JASENOVAČKA VODA“ Mario Posavac, direktor društva „KOMUNALNI SERVISI JASENOVAC“ d.o.o. Darko Jugović.\nSjednicom predsjedao predsjednik Općinskog vijeća Općine Jasenovac Dubravko Bradašić. Prije prelaska na dnevni red koji su vijećnici primili uz saziv dan je na usvajanje Zapisnik sa 3. sjednice Općinskog vijeća.\nPrimjedbi na zapisnik nije bilo. Nakon jednoglasno usvojenog zapisnika sa 3. sjednice, prešlo se na Dnevni red\n4. Sjednice Općinskog vijeća koji je također jednoglasno usvojen, i glasi:\nDNEVNI RED SJEDNICE OPĆINSKOG VIJEĆA\nVijećnička pitanja su postavili vijećnici Zdravko Mujagić i Ivan Vidaković na koje je odgovorila Općinska načelnica Marija Mačković. Nakon vijećničkih pitanja prešlo se na 2. točku dnevnog reda II. Izmjene i dopune Proračuna Općine Jasenovac za 2017. godinu i Projekcije proračuna za 2017. - 2019. godinu sa Planom razvojnih programa po kojoj je obrazloženje podnijela načelnica Marija Mačković. U obrazloženju je istaknula da je po prijedlogu Izmjena dopuna Proračuna Općine Jasenovac iskazano smanjenje od 3.287.534,00 kune, te ovim izmjenama i dopunama Proračun Općine Jasenovac iznosi 8.560.197,43 kuna. Do znatnog smanjenja je došlo jer u ovoj godini nisu realizirana sredstava po planiranim projektima, kao što je Reciklažno dvorište u Jasenovcu, sanacija deponije komunalnog otpada “Barutana” i još neki manji programi koji će se realizirati u idućoj godini. Općinsko vijeće jdnoglasno je usvojilo Izmjene i dopune Proračuna Općine Jasenovac kao i sve prateće Izmjene i dopune Programa sve do 12. točke dnevnog reda.\nVažno je za napomenuti kako su Općinski vijećnici jednoglasno prihvatili i predloženi Proračun Općine Jasenovac za 2018. godinu u ukupnom iznosu od 13.668.582,00 kuna. Nakon toga i svi prateći programi uz proračun jednoglasno su usvojeni, kao i Odluka kojom se osiguravaju sredstva za redovito financiranje političkih stranaka.\nNadalje zbog izmjena Zakona o lokalnim porezima usvojena je i Odluka o izmjeni Odluke o općinskim porezima Općine Jasenovac iz koje se briše porez na nekretnine. Nakon toga usvojena su sva Rješenja o imenovanju svih konstituiranih Odbora s prošle sjednice i to Odbora za gospodarstvo, Odbora za selo i poljoprivredu, Odbora za komunalne djelatnosti i Odbora za hrvatske branitelje.\nTakođer dana je suglasnost na Statut Centra za pomoć i njegu, usvojene su odluke o raspisivanju javnih natječaja za izbor ravnatelj/ravnateljice Centra za pomoć i njegu i Narodne knjižnice i čitaonice u Jasenovcu. Usvojena su i Izvješća Javnog komunalnog poduzeća JASENOVAČKA VODA d.o.o. i KOMUNALNIH SERVISA JASENOVAC d.o.o. a donesena je i Odluka o imenovanju direktora JKP JASENOVAČKA VODA d.o.o.\nPo završetku sjednice predsjednik Općinskog vijeća svim vijećnicima, njihovim obiteljima i svim nazočnima zaželio je čestit i blagoslovljen Božić, te sretnu i uspješnu Novu 2017. godinu, kao i načenica Općine koja je svim vijećnicima uručila i prigodni poklon.


VIDEO - Uz lijepe želje nadaju se uspješnom radu i kvalitetnoj suradnji za dobrobit Gline\nZa sve djelatnike Gradske uprave Grada Gline, gradske vijećnike, predstavnike trgovačkih društava i ustanova u vlasništvu Grada, predstavnike udruga te za poslovne partnere u prostorijama Gradske uprave u Glini 21. prosinca je upriličen Božićni domjenak.\nTijekom Božićnog domjenka, nazočni su imali priliku družiti se u opuštenoj atmosferi te se prisjetiti ranijih događanja i popričati o aktualnim temama vezanim za buduću poslovnu suradnju, ali i za nadolazeće blagdane. Gradonačelnik Stjepan Kostanjević zahvalio je svima na dosadašnjem radu i doprinosu razvoju Grada.\n„Na kraju smo jedne godine koja je bila uspješna. Okupili smo se da sumiramo te rezultate, ali i da se na kraju godine malo opustimo. Zasigurno smo u prošloj godini napravili jedan iskorak, bez obzira što je bila izborna godina. Na kraju godine donijeli smo i proračun za iduću godinu koji je do sada najveći otkad je formirana jedinica lokalne samouprave. Na nama je svima da taj proračun izvršimo koliko god budemo u mogućnosti. Znamo da se u svim gradovima i općinama donose i rebalansi. Mi smo predvidjeli da ćemo realizirati sve ono što smo zacrtali, a ako bude trebalo i povisiti ili uskladiti neke stavke da ćemo to napraviti u idućoj godini. Dosta je posla pred nama. Imamo jednu dobru ekipu, od Gradskog vijeća do Gradske uprave, koja će se zasigurno uspješno suprotstaviti svim onim izazovima koji stoje pred nama“ rekao je Kostanjević koji se osvrnuo i na najznačajnije projekte i programe u 2017., kao i na planirano u 2018.\n„To je zasigurno Vodosprema Glina i još niz drugih projekata u komunalnoj infrastrukturi. Naravno, nastavljamo ulagati i u sport i kulture, koje su neizbježno dio proračuna i što je Glini potrebno i na čemu radimo. Napravili smo već velike pomake. Nadamo se da ćemo uspjeti realizirati sve planirano. Ne mogu se neke stvari napraviti preko noći, ali malo – pomalo idemo prema naprijed i nadamo se da ćemo iduće godine i 2019. dovesti grad Glinu tamo gdje joj je mjesto“, ustvrdio je Kostanjević.\n2017. godinu je vrlo uspješnom ocijenio i predsjednik Gradskog vijeća Grada Gline Željko Šešerin izrazivši nadu kako će 2018. biti još uspješnija.\n„Gradsko vijeće je donijelo proračun Grada Gline za 2018. koji je do sada najveći, 165 milijuna kuna i mislim da će opravdati povjerenje Gradskog vijeća te da će biti vrlo realan i ostvariv. Zahvaljujem se svim gradskim vijećnicima na suradnji, posebice Gradskoj upravi, gradonačelniku i njegovim zamjenicima na fer i korektnoj suradnji, a nadam se da će tako biti i u 2018. te da će to naši građani grada Gline i osjetiti. Naročito preko poduzetih radnji koje se u planu, izgradnje infrastrukture, uređenje trgova i ulica, izgradnja Trga dr. Franje Tuđmana, led rasvjete itd. Dakle, ono što je obećano od strane gradonačelnika da će biti ostvareno i realizirano“, kazao je Šešerin.\nSuradnju s Gradom je ovom prigodom pohvalio predsjednik glinskoga Vijeća srpske nacionalne manjine i predsjednik glinskog SDSS-a Željko Gavrilović rekavši kao su, prvi put otkad postoji vijeće, ostvarili maksimalnu suradnju s Gradom i gradonačelnikom. Održali su nekoliko sastanaka, obišli teren, zajednički su nastupili i na sastanku u Zagrebu s Miloradom Pupovcem i dogovorili nekoliko projekata za ovo područje čiju će realizaciju inicirati preko saborskih zastupnika.\n„To će biti vodovod Pogledić – Dragotina u četiri faze, kroz iduće četiri godine, asfaltiranje ceste za Bijele Vode koje je počelo prije četiri – pet godina i spajanje Korduna i Banovine preko Ilovačka. Tu smo uspostavili suradnju s Komunalcem gdje nam je direktorica izašla u susret i nasuta je velika količina materijala na nerazvrstane ceste. Nadam se da ćemo u idućoj godini tu suradnju nastaviti i još više poboljšati s obzirom da Komunalac dosta nove opreme za održavanje i uređenje okoliša. Prije mjesec dana smo razgovarali vezano uz podjele paketića za sv. Nikolu i oduševilo me što smo to uspjeli realizirati. Okupio sam djecu srpske nacionalne manjine i tom smo prigodom zajednički popričali i ustvrdili kako ta naša djeca sva zajedno idu u školu i druže se i da je na nama da isto tako zajednički pokušamo od naše Gline stvoriti jedan mali europski gradić“, zaključio je Gavrilović.\nUz božićnu i novogodišnju čestitku, gradonačelnik Stjepan Kostanjević i predsjednik Gradskog vijeća Željko Šešerin na kraju su izrazili nadu u uspješan rad i kvalitetnu suradnju sa svim dionicima političkog, društvenog i gospodarskog života Grada Gline i u idućoj godini.


ŽUPAN KOŽIĆ U JAKOVLJU I PUŠĆI: Poljoprivrednici niz godina u Zagrebačkoj županiji imaju partnera! » 01Portal - Prvi u Zagrebačkoj županiji\nNaslovnica Agro ŽUPAN KOŽIĆ U JAKOVLJU I PUŠĆI: Poljoprivrednici niz godina u Zagrebačkoj županiji...\nŽUPAN KOŽIĆ U JAKOVLJU I PUŠĆI: Poljoprivrednici niz godina u Zagrebačkoj županiji imaju partnera!\nŽupan je ponovio kako je velik broj mladih ostalo na svojim domaćinstvima radi potpora koje dodjeljuje Zagrebačka županija\nNajbolji mladi poljoprivrednik u ovoj godini, po ocjeni stručnog žirija i čitatelja jutarnjeg lista, je Goran Vrabec iz Igrišća. OPG je Goran pokrenuo prije osam godina, a od tada mu je zaštitni znak „Volim ljuto“. Naravno, bavi se uzgojem i preradom ljutih paprika, a danas ima zaposleno deset djelatnika. Čestitke mu je došao izraziti župan Zagrebačke županije Stjepan Kožić koji je naglasio kako je važno da mladi ostaju na svojim ognjištima.\nZagrebačka županija vodeća po broju OPG-ova\n-Zagrebačka županija prva je u državi po broju OPG-a, kao i po izdašnosti poljoprivrednih poticaja te druga po broju nositelja OPG-a mlađih od 40 godina. Mladi poljoprivrednici, kao i oni malo stariji, niz godina u Zagrebačkoj županiji imaju partnera! Konkretno, Zagrebačka županija projekte mladih poljoprivrednika sufinancira s čak 70 posto, a na godišnjoj razini mogu ostvariti bespovratnu potporu u iznosu do 150.000 kuna- rekao je Kožić.\nZadovoljstvo uspjehom Gorana Vrabeca izrazila je i načelnica Općine Jakovlje Sanja Borovec koja je istaknula kako se i u poljoprivredi u ovo izazovno vrijeme može uspjeti, te da postoje mladi poljoprivrednici koji imaju viziju za uspjehom na konkurentnom tržištu.\nOPG Vugec uz stočarstvo bavi se i proizvodnjom proizvoda od buče\nJedno od brojnih OPG-ova na području županije je i OPG Vugec u Pušći, a i njih je župan Kožić obišao u pratnji načelnice Anđele Cirkveni. Obitelj Vugec bavi se stočarstvom i imaju preko stotinu grla krava i teladi, a osim toga proizvode brojne proizvode od buča. Osim bučina ulja tu su i čokoladne praline s bučinim sjemenkama, ali i slatki namaz te bučino brašno.\nŽupan je ponovio kako je velik broj mladih ostalo na svojim domaćinstvima radi potpora koje dodjeljuje Zagrebačka županija, a to je potvrdila i Helena Vugec Fabek koja je naglasila kako jedina sredstva potpore dobiva iz zagrebačke županije.\n-Posljednja potpora bila je za šator, odnosno tunel, u kojem smo smjestili mehanizaciju i dio hrane za stoku-rekla je Helena.\nPrije toga Županija je sa 70 posto sufinancirala i postavljanje bučomata u Zaprešiću.\nPrethodni članakVJEROVALI ILI NE: Zapalio vlastiti dom jer je želio spriječiti da mu se useli djevojka!\nSljedeći članakTomašević predstavio program za obnovu Zagreba nakon potresa\nMARIJA VUČKOVIĆ, ministrica poljoprivrede: Mandarina je važna za hrvatsko voćarstvo


Njemačka traži pogrebnike, posla ima i za umirovljenike – Moje Vrijeme\nNjemačkoj nedostaje profesionalnih nosača lijesova, a rupe u pogrebničkoj branši zasada krpaju umirovljenici i studenti.\nNikada ovo nije bilo prestižno zanimanje, ali ni nikada nije bilo teže pronaći dobro pogrebno osoblje. Jer ljudi su viši i teži no ikad, a obitelji i prijatelji često predaleko da bi mogli organizirati nosače lijesa kao što je nekada bio običaj.\nKako se većina posmrtnih ostataka u ovoj njemačkoj pokrajini zbrinjava kremiranjem, a urnu na pogrebu najčešće nosi svećenik ili član obitelji, pogrebnim poduzećima nije isplativo zapošljavati nosače u stalni radni odnos. Zato kao honorarne suradnike zapošljavaju umirovljenike. Uvjet su zdrava leđa i fizička izdržljivost.\nSve o temi:karijeranjemačkapogreb