Luka Modrić sa suprugom uživa u ljetnom odmoru: Jahtom uplovio u Šibenik gdje ga prvo nisu prepoznali, da bi zatim nastala strka | Poskok.info\nNakon ispadanja s Eura 2002, gdje su u osmini finala doživjeli poraz od Španjolaca, Luka Modrić s obitelji se uputio na ljetni odmor. Jedna od stanica bio je i Šibenik, gdje je uplovio kako bi večerao u razvikanom restoranu s Michelinom zvjezdicom\nNakon naporne sezone u Realu iz Madrida i nastupu na Euro 2020, Luki Modriću, koji će u rujnu proslaviti 36. rođendan, odmor je potrebniji nego ikad budući da je produžio ugovor s kraljevskim klubom na još jednu sezonu, a o igračkoj mirovini još uvijek ne razmišlja.\nModrić sa suprugom Vanjom ovih dana jahtom plovi po Jadranu, a nakon otkrivanja skrivenih uvala, par se uputio na večeru u poznati šibenski restoran Pelegrini, koji se može pohvaliti prestižnom Michelinovom zvjezdicom.\nModrić je, piše šibenik.in, glavu pokrio šiltericom pa ga je malo tko primijetio, no ipak nije trebalo dugo da se Šibenikom pročuje kako je slavna desetka u njihovom gradu. Nakon večere uputio se prema rivi gdje ga je čekala jahta, ali i obožavatelji koji su strpljivo čekali priliku da se fotografiraju sa svojim idolom.\n‘Luku je vidio moj sin Dominik u Pelegriniju i čekao ga je da se spusti s večere do jahte koja je na rivi. Luka je imao šiltericu pa ga nije puno ljudi prepoznalo’, rekao je poznati Funcut Bujas Murgaš za šibenik.in.\nU kojem smjeru je Modrić isplovio, nije poznato, no zasigurno će i narednih dana brojni obožavatelji na društvenim mrežama objavljivati fotografije svojih susreta s njim diljem naše obale.


MINI GARAžA - HITNA POMOć\nAKCIJSKA CIJENA: 10 % 293.40 kn\nAkcijska cijena: 293.4 kn\nCentar hitne pomoći za male liječnike i liječnice. Nakon što se oglasi sirena i upale svjetla, neka igra započne. Djeci se ovim setom potiče kreativnost i mašta, a svojim zaobljenim oblikom potpuno je prilagođen za djecu najranije dobi.\nPakiranje sadrži dva vozila hitne pomoći koja će brzo "izaći na teren" pritiskom na gumbiće iznad garaže. Unutar seta nalazi se i helikopter za najhitnije slučajeve koji trebaju pomoć.\nNamijenjeno za dob od 18 do 36 mjeseci.\nŠifra dobavljača: 97268\n-10 % 293.40 kn\nŠifra dobavljača: 97268 Dobavljač: Miniland\nAKCIJSKA CIJENA: 293.40 kn\nIgra čekićem "Svemir"\nMekana spiralna igračka s raznim motivima\nREDOVNA CIJENA: 46.00kn\nAKCIJSKA CIJENA: 36.80 kn\nLutka dječaka sa tamnom kosom, 38 cm


16 najboljih stvari o kojima možete razgovarati s dečkom preko teksta\nPočela si se viđati s tipom. Kad niste zajedno, šaljete poruke. Slanje SMS-ova je izvrsno, ali samo spravoo čemu razgovarati s dečkom preko teksta.\nTek ste počeli izlaziti s frajerom, pa razumijevanje pravih stvari o kojima možete razgovarati s dečkom preko teksta može biti malo teško. Vjerojatno ste nervozni i ne želite zeznuti stvari.\nKada šaljete poruke, lako je pogrešno pročitati ili protumačiti poruku. Zato će osobni razgovor uvijek biti najbolja opcija. Moći ćete vidjeti njihove izraze lica i reakcije. Ali, nećete uvijek biti ispred svog dečka. Dakle, slanje poruka igra važnu ulogu u komunikaciji.\nAko niste sigurni o čemu razgovarati s dečkom preko teksta, pomoći ću vam. Važno je da ga malo više upoznate i shvatite s kime se zabavljate.\n[Čitati:Dose i ne bi svaka djevojka s novim dečkom trebala imati na umu]\nStvari o kojima ćete razgovarati s dečkom preko teksta\nKad sam prvi put počeo izlaziti prije 10 godina, slanje SMS-ova tek je postalo stvar. Joj, zvučim stvarno staro, ali to je istina! Bila sam prva generacija koja se upoznala s ovim oblikom komunikacije. Prije slanja poruka, nazvali bismo kućni telefon ili pokucali jedni drugima na vrata ako bismo željeli razgovarati ili se družiti.\nDakle, morao sam naučiti što je SMS i kako nekome poslati SMS. Posebno je izazovno bilo kada su u pitanju bili momci koji su mi se svidjeli. Nije postojala knjiga pravila. Nitko nije znao što učiniti. Sretni ste što su generacije prije vas utrle put kako i što slati SMS poruke i partnera. Jer kad sam počeo slati poruke, to je bila noćna mora.\nŽelim bolje za vas, pa imam popis najboljih stvari o kojima ću razgovarati s vašim dečkom preko teksta. Neka razgovor teče.\n# 1 Njegova prošlost. Svatkoima prošlost, bila ona pozitivna ili ne. A kad ste s nekim bliski, morate znati njegovu prošlost. Što je radio u prošlom životu, kakvo je bilo djetinjstvo i imate li sličan odgoj? [Čitati:25 pravila koje morate poštivati za uspješnu romansu]\n# 2 Njegovi snovi i težnje. Svatko ima snove i ciljeve koje želi postići u svojoj budućnosti. Koje su njegove Ako želite dublju i povezaniju vezu, morate znati što ga napaja. Osim toga, sjajno je pitanje pokazati mu da ste uložili u njega.\n# 3 Njegov dan. Znam da ovo zvuči kao tako osnovno pitanje, ali važno je! Postavljanje ovog pitanja zvuči jednostavno, ali pokazuje da vam je stalo i da ste zainteresirani za njegov život. Upoznajte njegovu svakodnevnicu i uspone i padove koji su se dogodili. [Čitati:Kako usrećiti svog dečka preko teksta]\n# 4 Kakav si tijekom rasprava? Ovo ćete sami saznati, ali zanimljivo je vidjeti kako on sebe vidi. Kakav je kad se svađa s nekim? Je li agresivan? Sluša li on drugu osobu? Ovo je pitanje važno za vaš odnos s njim.\n# 5 Njegovi bivši. Nitko ne voli razgovarati o svojim bivšima, ali vipotrebarazgovarati o njima sa svojim novim dečkom. Kako su završile njegove prošle veze? Kad su? Ako ne znate ove odgovore, ne možete procijeniti kakav je on u vezi. Posljednje što želite je da se vratite.\n# 6 Koji mu je omiljeni mem? Ovo ne zvuči kao da ima puno smisla, ali poslušajte me. Svatko ima mem zbog kojeg je opsjednut. Ako želite uljepšati razgovor, postavite ovo pitanje. Vezati ćete se dok ćete jedni drugima slati memove koji vas nasmijavaju. Osim toga, vidjet ćete dijelite li isti humor. [Čitati:50 pitanja o odnosima kako biste si međusobno poslali tekst i poslali tekst o svojoj kompatibilnosti]\n# 7 Kakav si kad ne dobiješ ono što želiš? Ne možete dobiti sve što želite u životu. Ali ono što je važno je kako reagirate na odbijanje. Je li vaš dečko netko tko baci napad ili ga prihvati mirno? Iako je najbolji način da to saznate putem iskustva, pitajte ga i pogledajte kako on sebe vidi.\n# 8 Seksualne sklonosti. Ako trenutno nemate seks, nema problema. Ali na kraju ćete na kraju možda imati spolni odnos s njim. A ako je to slučaj, čime se bavi? I on bi trebao znati u što se vi bavite. Svatko ima svoje seksualne sklonosti. Možda se bave BDSM-om ili imaju određene fetiše. Važno je znati ove podatke i provjeriti jeste li na istoj stranici.\n# 9 Kakvi su njegovi prijatelji. Ako niste upoznali njegove prijatelje, pitajte ga o njima. Na kraju ćete ih upoznati i moći ćete vidjeti zašto su mu prijatelji važni. Otkrit ćete i više o njemu i tipu ljudi s kojima se okružuje. [Čitati:Kako se nositi s dosadnim prijateljima svog momka]\n# 10 Njegova budućnost. Ne trebate ga pitati za brak, ali trebali biste ga pitati što planira učiniti u svojoj budućnosti. Želi li se dalje školovati? Preseliti se u drugi grad ili državu? Kamo želi da ide njegov život? Tko zna hoće li ova veza potrajati i ako potraje, jeste li u redu s njegovim budućim planovima?\n# 11 Bilo kakve loše navike. Je li pušač? Korisnik droge za rekreaciju? Znam da trenutno zvučim kao tvoja majka, ali to su navike kojih trebaš biti svjestan. Ako mrzite pušenje, ali on puši kutiju dnevno, to će predstavljati problem i ometati vašu vezu.\n# 12 Kako cijeni rad? Želite imati vremena da vidite svog dečka, a ako veza napreduje, morate vidjeti kako se u nju uklapate. Kako vrednuje svoje osobno vrijeme naspram radnog vremena? Ako je radoholičar, je li to nešto s čime se možeš nositi? [Čitati:22 znaka ranog upozorenja lošeg dečka]\n# 13 Voli li putovati? Ako ste veliki putnik, ali on ne želi napustiti svoj grad, imat ćete problem. Otkrijte dijelite li slične ideale tijekom putovanja. To sada ne znači da ne možete raditi kompromise, možete i trebate što se tiče putovanja. Dobro je postaviti pitanje kako biste pokrenuli razgovor o potencijalnom nadolazećem putovanju.\n# 14 Njegovi strahovi i brige. Svatko ima svoje svakodnevne brige i strah. Neke od nas brine posao, financijska situacija ili obiteljska drama. Koje su njegove nevolje i borbe? Lijepo je imati s kime razgovarati o ovome jer svi prolaze kroz nešto.\n# 15 Koji su njegovi hobiji? Možda voli igrati košarku ili graditi automobile. Svatko ima strast koju voli raditi u slobodno vrijeme. Ako to ne učini, vas dvoje možete imati zajednički hobi. Također je važno znati što vaš dečko voli i želi raditi. [Čitati:25 malih načina da se vaš dečko svakodnevno osjeća posebno]\n# 16 Koji su njegovi politički i vjerski stavovi? Čovječe, ovo je teško pitanje, ali otvorit će seogromanteme koje mnogi ljudi pokušavaju izbjeći. Kad hodate s nekim, to ne možete izbjeći jer će to iskočiti u razgovoru. Samo je pitanje vremena. Pa, maknite ovo s puta i pogledajte gdje on stoji o politici i religiji.\n[Čitati:Sve slatke stvari kojima biste trebali slati poruke s dečkom]\nPa, što čekaš? Sad imate 16 stvari o kojima možete razgovarati s dečkom preko teksta. Dakle, primite SMS!\nRaditi I Igrati Se Kako odrasti: pobjeći od sindroma Petra Pana i neustrašivo rasti\nRefleksije Kako se ne zajebavati: Vaš vodič za manje zajeba i više smijeha\nJe li on u meni ili mu je samo lijepo? 20 znakova koje treba znati sigurno


rujan 2014. – Moje Vrijeme\nObljetnica: Bernarda i Ivka prve su 1988. dobile novo srce\nBernarda, zbog ostalih bolesti, nije dugo poživjela nakon operacije, ali je Ivkina operacija bila potpuni uspjeh. Danas je hrvatska transplantacijska medicina vrh te struke u svijetu.\nRadionice u POU: vitraji, joga, putovanja…\nPučko otvoreno učilište u Zagrebu poziva vas da im se pridružite na zanimljivim i povoljnim radionicama u zimskom semestru. Upisi se vrše do 7. listopada.\nRebalans u izradi: Mirovine nitko ne spominje\nRebalans bi za nekoliko dana trebao biti zgotovljen, nakon čega će ga Banski dvori poslati u Sabor. U Ministarstvu financija i Vladi uvjereni su da će...\nZatraži svoj mali vrt u Stenjevcu\nUkupno je u ponudi 40 parcela površine do 50 kvadratnih metara. Daju se na korištenje na vrijeme od 2 godine bez naknade, s mogućnošću produljenja korištenja...\nI starenje stanovništva ima svojih prednosti\nIako još nema konkretnog ekonomskog odgovora na starenje stanovništva, poneki stručnjak upozorava da prognoze i nisu tako crne. Prilagode li se ekonomije novim uvjetima, ljudi će...\nSpoj ljeta, mladenačke dinamike i za to vrijeme izuzetno moderne glazbe bilo je ono što tadašnja Jugoslavija ranije nije vidjela, a golišave djevojke među kojima se...\n8 najpoželjnijih muškaraca iznad 60 godina\nBaš poput dobroga vina, ovih 8 slavnih muškaraca s godinama postaju sve bolji. Štoviše, neki od njih sada izgledaju čak i bolje nego na početcima svoje...\nPodcijenjena sepsa: Trovanje krvi vreba u bolnicama\nAko se sepsa odmah dijagnosticira mogućnost preživljavanja je 80 posto. Nakon šest sati šanse za preživljavanje su svega 30 posto. Samo u Njemačkoj svake godine od...\nJoan Miro u Umjetničkom paviljonu\nUmjetnički paviljon ugošćuje izložbu jednog od najvećih umjetnika svih vremena, Katalonca Joana Miroa. Bit će izloženo četrdesetak umjetnikovih radova. Izložba se otvara 2. listopada, a moći...


Oznake:Amsterdam, Kopenhagen, Little Mermaid\nKategorije Danska, Europa, putopisci, putovanja\nAmsterdam – najliberalniji grad\nI ovo je brod\nAko gledate ovu sliku, možda pomislite kako je snimljena negdje u Aziji – kuća koja plovi. Ali moram vas iznenaditi – ovo je u Europi, Nizozemskoj, u Amsterdamu.\nToliko toga sam čula i čitala o Amsterdamu i samo sam čekala tko će od autora ovog bloga “prijaviti” da je tamo bio i opisati svoje impresije. Putovanje je iz 1990., ali patina s njega mu daje posebnu draž. Kad opisuje nešto što se dogodilo davno prije, putopisac uz pomoć slika uspije “dozvati” dojmove iz memorije i danima slaže kockice dok ne uobliči priču. Razumljivo je kako nema digitalnih slika. Ove su slike izvučene iz albuma.\nKad sam pitala autora što bi odabrao od glazbe uz Amsterdam, kao iz topa je odgovorio: grupu Focus i pjesmu Hocus Pocus. Pjesma mi je poznata i draga.\nSlučajno sam pronašla nešto neobično. Prošlo ljeto je Jan Akkerman (gitarist grupe Focus) bio gost Vlatku Stefanovskom i njegovom triu, svirali su skupa po Hrvatskoj. Kao veliki fan grupe Leb i sol, te samog Stefanovskog, koji je pravi virtuoz na gitari i jedan od najboljih svjetskih gitarista, uživala sam u posebnoj izvedbi ovih vrsnih glazbenika gore navedene pjesme u Osijeku:\n(video materijal preuzet s http://www.osijek031.com)\nA sad, kad ste poslušali i pogledali ponuđene pjesme, bacite se na čitanje najlibelanijeg grada u Europi: Amsterdama.\nKategorije Europa, Nizozemska


Brett Anderson - hifimedia\nHome » Glazba » Razgovori » Brett Anderson\nBrett Anderson, frontmen čuvenog britanskog benda Suede, za radio emisiju “Drive” na zagrebačkom radiju Yammat FM, govori o izazovima koje stvaranje glazbe stavlja pred iskusnog autora koji je prebacio pedesetu godinu života. Neposredan povod za razgovor bio je izlazak posljednjeg albuma Suede, paketa pjesama okupljanih pod naslovom “The Blue Hour” s kojima je grupa, kaže Anderson, uspjela napraviti još jedan korak naprijed. Osim strogo “bendovskih” tema, Anderson govori i o svom književnom radu, vrstama koncerata koje najviše voli, o tome što od glazbe kao slušatelj danas konzumira s najviše radosti, kao i o nekim od vlastitih glazbenih uzora.\nRazgovarao: SMS Deutsch\nThe Blue Hour je sada vani – možemo li sada govoriti o trilogiji? Razmišljaš li tri albuma unaprijed ili se ideja za trilogijom došla nakon Bloodsports i Night Thoughts?\nDa, uvijek mi se sviđala ideja o trilogiji albuma, govorimo o jednoj obitelji albuma na okupu. Mislio sam da bi to bilo zanimljivo za napraviti – mislim da su Bloodsports, Night Thoughts i The Blue Hour dio iste evolucije, na njima sam razvijao slične tematike. Zato imam dojam da se ovi albumi oslanjaju jedan na drugi. The Blue Hour je, čini mi se, od sva tri albuma najradikalniji, tako da mislim da ćemo se s idućim albumom vratiti prema nekoj sredini – ne znam još točno kako, ali ne vjerujem da ćemo biti radikalniji.\nMisliš li da ste na albumu The Blue Hour bili “hrabriji” nego na ranija dva albuma (iz trilogije)?\nMislim da jesmo. Pokušali smo. Pokušali smo raditi stvari koje dosad nikada nismo, pokušali smo izaći iz okvira sa stvarima poput “spoken word”-a, terenskim snimanjima i takvim stvarima. Mislim da su to za Suede nove situacije. Kada 25 godina snimaš ploče (albume), moraš si iznova postavljati izazove. U protivnom, pretvaraš se u vlastitu parodiju, a to je nešto što svakako ne bih želio. Važno je pronaći nove načine kako bi Suede i dalje bili Suede.\nBritanska grupa Suede\nJe li The Blue Hour vaš korak prema post rocku? Možemo li povući paralelu sa Spirit to Eden od Talk Talksa? Mark Hollis je rekao kako je tišina važna stvar koja ne bi smjela biti zloupotrebljena. Rekao je da je to njegova najveća briga – načina na koji je komuniciranje razvijeno, da postoji tendencija da se pozadinska buka dopušta cijelo vrijeme, a ne razmišlja se o onome što je važno. Tvrdi da je tišina iznad svega – kaže kako bi radije čuo jednu notu nego dvije, ali jednako tako da bi radije slušao tišinu nego ijednu notu. Je li The Blue Hour novo područje, novi teritorij? Rekao si da se radi o lijevom smjeru, ali koliko je ovaj album post rock? Koliko je izvan mainstream okvira rock and rolla?\nTo je uistinu zanimljivo pitanje, Mark Hollis i Talk Talk su otišli na nevjerojatno zanimljivo putovanje u svojoj karijeri, od Spirit of Eden pa do Laughing Stocka, i sami su sve više ulazili u eksperimentalno područje. Njegov solo album je potvrdio kako je on majstor u korištenju tišine – nevjerojatno minimalistički album kojem se divim. Krenuli smo kao glasni rock and roll band, ali ja sam uvijek stvari htio odvesti dalje, želio sam probati nešto malo suptilnije. Ipak, nisam siguran je li to post rock, ne znam kako bih post rock uopće definirao. Ipak, vjerujem da ima neke post rock elemente u sebi.\nKoliko je novi producent promijenio zvuk i neki okvir albuma i sve to nakon godina s Edom Bullerom?\nDa, velika je promjena za nas. Ed je bio i još uvijek je veliki dio Suedeovog zvuka, ali sada je odlučio promijeniti karijeru, nije htio više producirati albume. Sada radi na filmskoj glazbi s Hansom Zimmerom na TV-u, filmskim školama i slično. Želio je promijeniti karijeru pa je snimiti album s njime bilo logistički teško, a mi smo oduvijek željeli raditi s Alanom Moulderom. On je jedan od onih ljudi kojima sam se ja uvijek divio iz daleka. Zapravo, ja sam već radio s njim par puta, remiksirao je nekoliko albuma. On zna kako napraviti gitarističku glazbu da zvuči zaista odlično. To može zvučati kao prilično jednostavna stvar, ali ju je jako teško postići – a njemu je to uspjelo!\nVratimo se malo na naslov albuma, The Blue Hour. Plavi sat je, kao što kaže Wikipedija, razdoblje sumraka u jutro ili navečer, kada je Sunce na određenoj dubini ispod horizonta, a zaostala, neizravna sunčeva svjetlost nebu daje posebnu plavu boju. Živimo li mi svoje “plave sate” i jeli to 60 minuta u danu ili je to jedna era? Je li to sveobuhvatni naziv za vrijeme u kojem živimo – 21. stoljeće, novi milenij, vrijeme konflikata Sunca koje nestaje?\nTo je zaista zanimljiva interpretacija zato što se na takve stvari uvijek može gledati metaforički. Kada sam izabirao ime za album, jednostavno sam morao osjećati da je ispravno, moralo je zvučati dobro, baš poput fraze The Blue Hour. Ipak, sviđa mi se to što sugerira da nadolazi mrak, tama i osjećaj da ćeš biti preplavljen tim nekim strašnim, jezivim iskustvom. Također mi se sviđa što se na to može gledati i na metaforički način, takve stvari se uvijek mogu proširiti i na taj neki sociološki okvir. Uvijek možemo reći da smo u modernom svijetu osjećamo kao na rubu kolapsa – ali opet, mislim da je to u nekoj prirodi vijesti – vijest koja je loša uvijek podiže tiražu.\nKoja je tvoja osobna filozofija iza ovoga – radi li se o konfliktu? Trebamo li ga poticati kako bi stvorili neke dobre stvari, neki novi momentum, nove vrijednosti?\nPa da, moglo bi se reći. Tužna je činjenica da ratovi stvaraju nove tehnologije. To je konflikt, to su tenzije, sve te stvari zapravo dovode do prilično kreativnog stanja, potiču ljude na akciju. Isto tako, u mnogim slučajevima harmonija može biti korozivna na mnoge načine. Gledamo li to s kreativne strane, posebno sada kada govorimo o Suedeu, osobno sam osjećao da trenutci kada smo se isključili su bili trenuci kada nismo imali što za dokazati. Kada imamo što za dokazati tada se imamo i za što se boriti – tada smo najbolji i najkreativniji.\nMožeš li obrazložiti rečenicu da Suede mora biti neugodan ili uznemirujuć na svojim nastupima?\nMislim da u ovoj fazi naše karijere moramo izazivati ljude. Nema smisla da pišemo slatke pjesmice koje zvuče pomalo trash ali nisu dovoljno dobre, ili zvuče kao “Beautiful Ones”, ali nisu dovoljno dobre… Znate, napisali smo dosta pop pjesama, a osjećam da trebamo ići u malo mračnije područje u ovom trenutku i vratit ćemo se iz toga. Kada si u svojim 20-ima možeš pisati, nazovimo ih prolaznim pjesmama i nema veze, ima nešto šarmantno u njima kada si u 20-ima jer su to uzbudljiva vremena. Ali kako postajemo stariji moraš potvrditi svoje postojanje i jednako tako opravdati stvaranje novih albuma, to bi trebalo biti izazovno. Sviđa mi se ideja da što je bend stariji postaje sve “teži”, mislim da je to dobra stvar. Često se smatra da što su ljudi stariji, kao umjetnici, da postaju blaži i opušteniji – ja bih htio upravo suprotno od toga.\nKada 25 godina snimaš albume, moraš si iznova postavljati izazove. U protivnom, pretvaraš se u vlastitu parodiju, a to je nešto što svakako ne bih želio.\nThe Night Thoughts je bio promoviran svirkama iz dva dijela – prvo svirka uživo sa stvarima s novog albuma uz projekciju filma iza zavjesa a nakon pauze, u drugom dijelu, najveći hitovi. Kako će izgledati Blue Hour turneja?\nOvog puta nećemo raditi po istom principu. Mislim da su live nastupi za Night Thoughts bili zaista dobri i to je bio stvarno uzbudljiv način za predstaviti ploču. Ali očito ipak ne možemo napraviti istu stvar ponovno, postali bi parodija (smijeh) tako da smo morali osmisliti nešto drugo. Koristit ćemo stage set za kojeg još nismo napravili pretprodukciju pa još uvijek nisam siguran kako se osjećam po tom pitanju. Bit će to konvencionalnija pozornica ali teatralnije od svega što smo radili do sada.\nPolovica koncerata je rasprodana, London, dva nastupa u Kopenhagenu, Amsterdam, Stockholm i ovdje govorimo o prostorima kapaciteta od 3 do 5 tisuća ljudi. Jesu li dvorane tih kapaciteta optimalne za Suede nastupe ili biste željeli svirati na mjestima mnogo većih kapaciteta? Koja je ideja savršenog mjesta kada uzmemo u obzir atmosferu Suede nastupa?\nMislim da postoji savršen broj za naše svirke, oko 5 tisuća je stvarno dobar broj. Moje omiljeno mjesto za koncerte u svijetu je Royal Albert Hall koji prima oko 5000 ljudi. Mislim da iznad 5.000 posjetitelja počinjete gubiti kontrolu nad publikom i ako dođete do 10.000 ljudi ne možete imati dovoljno dobar kontakt s njima. Za mene kao izvođača vrlo je važno imati vezu s publikom i osjetiti da su posjetitelji jako involvirani u naše nastupe. S nadolazećom turnejom odabirali smo mjesta koja nisu nužno karakteristična za rock glazbu. Nismo željeli napraviti samo još jedan klasičan rock koncert stoga smo odabirali poprilično neobična mjesta. U Švedskoj je to recimo jedno lijepo staro kazalište, ali i ostala odabrana mjesta su jednako tako interesantna.\n“Počeo sam pisati knjigu o svom ocu, on je bio glavna inspiracija, a u međuvremenu sam i sam postao otac. Kada postanete roditelj počnete intenzivnije razmišljati o vlastitim roditeljima”, kaže Anderson.\nTekstovi s posljednjeg albuma napisani su iz perspektive djeteta, vašeg sina. Koliko ste se promijenili kao osoba kad ste postali otac? Također, vaša posljednja knjiga posvećena je vašem sinu stoga ste odlučili kako nećete čitateljima potpisivati kopije svoje posljednje knjige?\nTo je bila generalna ideja, tako je. Sada na žalost mogu reći kako samo potpisao već popriličnu količinu knjiga. Promotivne dužnosti našle su se na putu te prvotne ideje. Mislim da vas očinstvo poprilično mijenja. Svatko tko je roditelj zna kako ono mijenja vaš svijet i vaš život. Kao umjetnik pokušavam koristiti roditeljstvo kao nadahnuće. Kada pišete uvijek tražite stvari koje vas nadahnjuju i potiču u vama ekstremne osjećaje. Potrebno je pronaći strast jer pišete o mržnji, strahu, ljubavi, strasti, gubitku i svim tim stvarima. Djeca, umjesto ugodnih, smirujućih misli, u vama mogu potaknuti nevjerojatno snažne, iskonske emocije, upravo njih sam, baš kao i samo iskustvo očinstva, pokušao iskoristiti u pjesmama koje sam napisao na posljednjim albumima.\nCoal Black Morning, vaša prva knjiga govori o odnosu s vašim ocem koji je preminuo i o vašim sjećanjima na njega. Koliko je ove knjige dijalog s vašim ocem? U toj knjizi prepoznaje se mnogo snažnih emocija i osjećaj ogromne praznine nakon što je vaš otac preminuo što je za mene osobno najemotivniji dio same knjige.\nPočeo sam pisati knjigu kao knjigu o svom ocu, on je bio glavna inspiracija, a u međuvremenu sam i sam postao otac. Kada postanete roditelj počnete intenzivnije razmišljati i o vlastitim roditeljima. Htio sam pisati o njemu i želio sam da knjiga bude o ocu kojeg sam izgubio, no isto sam ga tako htio iskreno i s poštovanjem predstaviti. Ne znam što bi on rekao o knjizi kada bi ju pročitao, vjerojatno mu se ne bi svidjela. Smatram kako se nikome ne bi svidjelo biti predstavljen kroz tuđe oči, no isto tako smatram kako ova knjiga održava moju uspomenu i uspomene moje majke na njega živim.\nKnjiga također govori o vašim glazbenim utjecajima David Bowie, Sex Pistols i The Smiths. Bowie nas je napustio, Sex Pistolsi najavili su svoj raspad u 1978. godine a The Smiths se raspao 1987. godine. Koliko glazbe koja je oblikovala vašu mladost i vas kao osobu slušate i danas?\nPjesme iz djetinjstva doista više ne slušam. Te klasične albume na kojima sam odrastao doista poznajem toliko dobro jer sam ih i odsvirao veliki broj puta. Kada pjesme iz djetinjstva čujem na radiju mogu otpjevati svaki trenutak, toliko dobro su mi usađene u glavi da ih ne moram više slušati niti svirati. Danas pokušavam slušati nove stvari.\nŠto slušate ovih dana?\nVolim slušati Gweno, koji će biti na turneji s nama. To je stvarno dobar album. Volim Shame, mislim da je najnoviji album Fleet Foxes doista dobar, volim The Horrorse…\nThe Horrors će biti gosti na vašem koncertu u Londonu, to je vaš osobni odabir?\nApsolutno, želja mi je već neko vrijeme da nam oni budu predgrupa.\nYammat FM organizira koncert Johnnyja Marra 24. studenog. Vaše mišljenje o Marru? Možete li napraviti paralelu između odnosa Morrissey – Marr i vašeg odnosa s Bernardom Butlerom? Ovo vjerojatno nije najoriginalnije pitanje, ali meni osobno jako interesantno.\nNaravno, postoje paralele. Kada smo Bernard i ja počeli pisati zajedno, model koji smo koristili bio je Morrissey – Marr dinamika gdje je Bernard pisao dijelove za gitaru, a ja bih pisao tekstove i melodije – vrlo sličan način na koji su to radili Marr i Morrissey. Što mogu reći o Johnnyju Marru? Možda je jedan od najvećih gitarista svih vremena i osobno imam vrlo visoko mišljenje o njemu. On je nevjerojatan glazbenik, legenda i osjećam veliko poštovanje prema njemu. Također, čini se da je i vrlo dobra i kvalitetna osoba. Sreo sam ga nekoliko puta i uvijek je bio nevjerojatan, ali i ljudi koje znam, koji poznaju i njega kažu da je vrlo divna osoba. To je uvijek divno čuti o vašim uzorima.\nVaš glazbeni odnos s Bernardom odražava se na albumu “Black Coal Mornings”, na tome kako je započelo partnerstvo između vas i Bernarda, te cijelo putovanje Suedea. Ovih dana stvarate glazbu s Richardom i Neilom. Možete li objasniti razliku između ovog originalnog partnerstva s Bernardom i tog drugog s Richardom i Neilom?\nDa, nekako je drugačije. Znate, Bernard nije htio biti u bendu, a ovo je bend – vrlo jednostavno. S Richardom i Neilom smo stvorili drugačiju dinamiku, evidentno je da troje ljudi radi i pišu pjesme i puno je, puno drugačije. Bernard mi je prezentirao glazbu, a ja sam pisao na tu glazbu, a s Richardom i Neilom je kooperativnije u smislu da sjednemo zajedno i pričamo što želimo zajedno raditi, više je odnos davanja i primanja s Richardom i Neilom, nego što je bilo prije. Nije da kritiziram način rada mene i Bernarda, samo je bilo drugačiji način rada. Gravitirate prema bilo čemu što daje rezultate, pokušavate na bilo koji način doći do rezultata.\nUpravo tako, dinamika odnosa između dvoje ljudi naspram troje je potpuno drugačija, puno je interaktivnije, pitanje nesuglasica je potencijalno veća. U odnosu dvoje ljudi vrlo je često pitanje moje ili tvoje ideje i pitanje je kompromisa, ali kad je troje ljudi uključeno puno je kompleksnije.\nIstina je. Srećom, ovih dana sam puno stariji i oprezniji sam i pun poštovanja spram drugih ljudi. Znam kako se ophoditi s drugim ljudima, kako pričati s njima. Vrlo mi je važno, ako odnos funkcionira, da održavam taj odnos, s poštovanjem. Moj odnos s Richardom i Neilom mi je jako važan jer stvaramo zajedno glazbu, a tome treba pristupiti s krajnjim poštovanjem.\nTags Blue Hour Brett Anderson Johnny Marr novi album Razgovor Suede Suede The Blue Hour Yammat FM


popis_misljenja - Oporezivanje usluga slušanja programa Radia...\nOporezivanje usluga slušanja programa Radia\nDruštvo Radio "A" d.o.o. postavilo nam je pitanje u svezi s oporezivanjem usluga slušanja programa Radio Dalmacije putem Interneta. Program radio Dalmacije preko Interneta korisnici slušaju u inozemstvu. Usluge plaćaju karticama na način da se potencijalni korisnik prijavljuje na web stranicama Radio Dalmacije, navodi broj kartice te željeno vrijeme korištenja usluge. Usluga se naplaćuje putem kartice u iznosu od 30,00 HRK mjesečno na način da se pojedinačni slip šalje u banku na naplatu s oznakom 1.0. (Internet order). Nakon toga se korisniku daje šifra i omogućuje slušanje programa preko Interneta. Pitanje je oporezuje li se ova usluga u skladu s odredbom članka 5. stavak 6. ili članka 5. stavak 3. Zakona o porezu na dodanu vrijednost.\nUsluge emitiranja radio programa nisu navedene u članku 5. stavak 4., 5. i 6. Zakona o porezu na dodanu vrijednost (Nar. nov., broj 47/95 do 127/00) kao usluge za koje je propisano posebno mjesto oporezivanja.\nPrema tome, navedene usluge se oporezuju prema odredbi članka 5. stavak 3. Zakona, tj. prema temeljnoj odredbi o mjestu oporezivanja kojom je propisano da se mjestom obavljanja usluge smatra sjedište poduzeća koje je obavilo uslugu.


Somborski rimokatolički župnik Julije Đula Fejer (Sombor, 1838 – Sombor, 1914), koji je skoro pola veka bio na dužnosti ovdašnjeg plebanoša-župnika (od 1869. do smrti 1914), podigao je 1905. godine, prema projektu arhitekata Erne Balaža i Janoša Krajcingera, skladnu kapelu kitnjaste fasade pored Velikog katoličkog groblja (kasnije je u blizini kapele, tokom 1925/26. godine, podignuta nova gradska Kalvarija, kojoj je posle događena i kapela, a današnja župna crkva Sv. Križa).\nKapela župnika Đule Fejera (desno) i kasnije dograđena Kalvarija (levo), četrdesetih godina 20. veka\nKapela Đule Fejera sazidana je od fasadne opeke, sa osnovom u obliku trikonhosa i sa kupolom. U nišama iznad ulaznih vrata sa obe strane nalazi se po jedan kip koji predstavlja apostole Petra i Pavla. U luneti, iznad portala, prikazano je uskrsnuće Hristovo. U unutrašnjosti kapele slikane su na zidu četiri kompozicije (Uskrsnuće Hristovo, Uskrsnuće Lazarevo, Uskrsnuće Jairove kćeri i Pieta – polaganje Hrista u grob).\nKapela Đule Fejera i detalj sa fasade, druga polovina 20. veka\nKapela je služila i kao porodična grobnica župnika Đule Fejera, a o njoj se kasnije staralo bratstvo somborske Karmelićanske crkve.\nDanašnji izgled obnovljene kapele župnika Đule Fejera\nKrov i fasada kapele obnovljeni su 2016. godine.\nKapela župnika Đule FejeraSombor


Bogat program Internacionalne Una regate 2017 - mojusk.ba\nBogat program Internacionalne Una regate 2017\nInternacionalna Una regata 2017 – Nacionalni park “Una” bit će održana od 26. do 29. jula na već poznatoj relaciji od Martin-Broda do Bosanske Krupe, a pripremili smo bogat i zanimljiv program za učesnike i posjetioce – potvrdio je Feni direktor Javnog preduzeća Nacionalni park “Una” Amarildo Mulić.\nDodao je da je prvog dana planirano okupljanje učesnika te svečano otvorenje 45. Internacionalne Una regata, dok će prva etapa krenuti 27. jula od Martin-Broda do kampa u Štrbačkom buku.\nNajzahtjevnija i najatraktivnija etapa od Buka do Bihaća planirana je 28. jula, a regata će biti završena najdužom etapom od Bihaća do Bosanske Krupe. Za sve učenike i posjetioce planiran je i zabavni program, među kojima su skokovi u vodu i koncerti.\n– Planiramo da i ova regata prođe u duhu promocije vrijednosti naših prirodnih ljepota i turističkih atrakcija kojima obiluje ovaj dio BiH i pozivamo sve učesnike da se prijave na vrijeme – zaključio je Mulić.\nCijena kotizacije iznosi 40 KM, a učešće će se moći prijaviti i za samo jedan dan.\nNa svijetu postoje četiri boje pasoša: Zašto?\nJedinstvo ostvarilo vrijednu pobjedu protiv Goražda


Održana manifestacija Noć knjige Nacionalna i sveučilišna knjižnica u Zagrebu\nNacionalna i sveučilišna knjižnica u Zagrebu > Zbivanja u tijeku > Novosti > Obavijesti > Održana manifestacija Noć knjige\tOdržana manifestacija Noć knjige\nU povodu Međunarodnog dana knjige i autorskih prava (23. travnja) te Dana hrvatske knjige (22. travnja), u Nacionalnoj i sveučilišnoj knjižnici u Zagrebu održala se manifestacija Noć knjige.\nU Nacionalnoj i sveučilišnoj knjižnici u Zagrebu, u 18 sati održao se središnji događaj Manifestacije – tribina Knjiga u krupnom planu, na kojoj su ugledni predstavnici domaćeg političkog, kulturnog i javnog života razgovarali o položaju knjige u Republici Hrvatskoj.\nNakon tribine sudionici su mogli pogledati izložbu vrijednih prijevoda iz fonda Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu – Čitamo se…\nIstog je dana u predvorju Knjižnice održano Međunarodno javno čitanje, u sklopu kojeg su diplomatski predstavnici, članovi uglednih međunarodnih institucija u Hrvatskoj i studenti čitali odabrane književne tekstove na izvornim jezicima te na hrvatskom jeziku.\nTijekom Manifestacije u velikom predvorju Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu postavljeni su stolovi za BookCrossing. Korisnici, ali i cjelokupna zainteresirana javnost, mogli su ostavljati knjige koje žele podijeliti s drugima te također uzeti neke knjige koje bi i sami voljeli pročitati. Nakon čitanja knjige se vraćaju u Knjižnicu i stavljaju na mjesta koja su označena kao mjesta razmjene.


Hrvat upucao migranta iz Pakistana, dobio 9 godina i izgon iz Švicarske - Index.hr\nHrvat upucao migranta iz Pakistana, dobio 9 godina i izgon iz Švicarske\nŠEZDESETOSMOGODIŠNJI Hrvat koji živi u gradu Biasca u Švicarskoj osuđen je danas na devet godina zatvora i desetogodišnji progon iz zemlje zbog pokušaja ubojstva 29-godišnjeg tražitelja azila iz Pakistana, javljaju švicarski mediji.\nOsim pokušaja ubojstva, neimenovani Hrvat osuđen je i zbog ilegalnog posjedovanja oružja i teške prevare, a tu priča postaje zaista neuobičajena. Naime, Hrvat se prošle godine dogovorio s Pakistancem da će mu osigurati lažni brak kako bi ovaj dobio dozvolu trajnog boravka, za naknadu od 6500 švicarskih franaka.\nTrebao mu srediti brak za papire, ali Pakistanac je tražio novac natrag\nMeđutim, žena za koju se Pakistanac trebao udati navodno se predomislila, zbog čega je ovaj tražio natrag novce koje je dao Hrvatu. Hrvat ga je na to, kako je na suđenju tvrdila tužiteljica, odlučio ubiti.\nPokušaj ubojstva se dogodio 22. prosinca prošle godine, kada je Hrvat namamio Pakistanca u obližnju šumu pored mjesta Giornico i tamo ga ustrijelio. Pakistanac je ipak preživio ranjavanje.\nTužiteljica je za Hrvata tražila 12 godina zatvora, dok je njegov odvjetnik tražio oslobađajuću presudu. "Djelovao je hladno", rekla je, ističući njegovu "ubilačku prirodu" i debeli kriminalni dosje. Odvjetnik je pak tvrdio da njegov klijent nije htio ubiti migranta, da se samo branio i da je hitac ispalio slučajno.\nSudac mu je na kraju odredio kaznu od devet godina zatvora.\n#švicarska #pokušaj ubojstva #azilanti #migranti # Švicarska Hrvati


Gradonačelnici Čabra, Delnica i Vrbovskog još bez većine u gradskim vijećima. Mogući su i - novi izbori - Novi list\n08. lipanj 2021 08:11\nDELNICE, ČABAR, VRBOVSKO – Sredina ovog mjeseca trebala bi biti i vrijeme kad će biti formirana i Gradska vijeća u trima goranskim gradovima – Čabru, Delnicama i Vrbovskom.\nI dok su sva Vijeća goranskih općina ili već formirana (Fužine, Brod Moravice, Skrad) ili se taj čin tek očekuje (Ravna Gora, Lokve, Mrkopalj) ovog ili narednog tjedna kod gradova je stanje puno neizvijesnije, ponajprije stoga jer niti jedna stranka ili lista prijavljena na izbore nije uspjela ostvariti natpolovičnu većinu u broju članova budućih Gradskih vijeća. To pak znači da su nužni dogovori, pregovori i razgovori oko službenih ili neslužbenih koalicija.\nA tu uvijek ima svega i svačega, od realnih do nerealnih zahtjeva za, primjerice, mjestom predsjednika Vijeća pa do činjenice da često jedan jedini mandat može biti iznimno bitan te utjecati na izbor vlasti i upravljanje određenom sredinom daleko više od malog broja glasova osvojenih tijekom izbora. No takva je i to jest demokracija…\nDogovor u Delnicama\nKako stvari sada stoje, jedina gradska sredina u kojoj su stvari već posložene jesu Delnice gdje bi konstituirajuća sjednica novog saziva Gradskog vijeća trebala biti održana ovog četvrtka. Na tu sjednicu s najvećim brojem osvojenih vijećničkih mjesta – konkretno pet – dolazi Lista nezavisne stranke Volimo Delnice. Četiri mandata ima koalicija SDP-PGS, dva mjesta ima HDZ, a po jedno ide Listi birača Davorina Klobučara, odnosno koaliciji HSP-DP. Službenih izjava niti od jedne stranke još nema, ali navodno je već sve dogovoreno između NL-a Volimo Delnice i HDZ-a čije bi udruživanje i suradnja – formalna ili neformalna – donijela sedam od 13 mjesta što je dovoljno za natpolovičnu većinu. Ta suradnja ne bi bila nimalo čudna jer su baš ove dvije stranke i prošli mandat provele na taj način pri čemu je HDZ imao mjesto predsjednika Gradskog vijeća pa je nastavak te suradnje primjer kontinuiteta. Naravno, ovom bi dvojcu dobro došao još poneki glas, a na njega tek možda mogu računati kod Klobučara, odnosno – manje vjerojatno – kod HSP-DP-a, dok će SDP-PGS ostati oporba pri čemu se treba nadati da će taj posao, kao i u prošlom mandatu, raditi vrlo kvalitetno. Naravno, sve su ovo pretpostavke, a to znači da može doći i do potpuno drugačijeg razvoja situacije. Najbolje je, dakle, pričekati četvrtak i konstituirajuću sjednicu.\nTjedan dana kasnije, točnije 16. lipnja u Čabru te 17. lipnja u Vrbovskom bit će održane i konstituirajuće sjednice tih Vijeća. Hoće li biti uspješne, tek ćemo vidjeti. Štoviše, za Gradsko vijeće Čabra uspjeh prve sjednice je upitan, rekao nam je uvjerljivi pobjednik izbora za gradonačelnika, mladi Antonio Dražović (Živi zid), koji napominje da se već nekoliko dana pregovara, ali dogovora za sada nema.\nNeizvjesno u Čabru i Vrbovskom\n– Mjesto predsjednika Vijeća mnogima je bitno i tek ćemo vidjeti kako to biti riješeno. Meni kao gradonačelniku svakako je važno da moji prijedlozi prolaze kod Vijeća kako bih mogao realizirati zamišljeno. Ako prva konstituirajuća sjednica ne bude uspješna, u kolovozu imamo drugu mogućnost, a treća i završna bit će u rujnu te ako i ona bude neuspješna, ići će se na nove izbore za Gradsko vijeće, rekao je Dražović, koji bez obzira na sve ostaje gradonačelnik, a na trinaestero je vijećnika da se ili dogovore ili Čabrane iznova upute na birališta. Da dogovor neće biti jednostavan, upućuje i raspored čabarskih vijećničkih mjesta – najviše (četiri) vijećnika, ima SDP, po tri imaju Lista Antona Dražovića i HDZ, dva drži dr. Dinko Štimac te jedno Mostov kandidat Alain Stojan Leskovar. Tko će s kim i kako, teško bi bilo reći i na državnoj razini, a kamoli u Čabru gdje su uz političke stavove uvijek u igri i tipične malomišćanske priče o tome tko će koga i tko je komu…\nSlična neizvjesnost vlada i u Vrbovskom. Tamo je od 13 vijećničkih mjesta čak šest osvojila Lista aktualnog gradonačelnika Dražena Mufića.\nNo tih šest nije dovoljno jer im za natpolovičnu većinu nedostaje još bar jedan glas. A do njega mogu doći tako što će privući nekoga od sedmero preostalih vijećnika pri čemu najviše mjesta (tri) ima SDP, dok HDZ i SDSS imaju po dva vijećnika. Što će biti, iznimno je teško reći. U proteklom mandatu Lista Dražena Mufića uz sebe je imala HDZ i PGS, pa je premoć bila očita. Logično bi bilo da se suradnja NL-a Dražena Mufića i HDZ-a nastavi, ali gradonačelnik Mufić napominje da nikoga ništa neće moliti.\n– U osnovi sam optimist i smatram da će naši prijedlozi biti prihvaćani te da će Vijeće kvalitetno raditi. No ako ne bude tako, ići će se na nove izbore, što i ne mora biti ništa strašno, smatra gradonačelnik Dražen Mufić.\nSDP ima najviše vijećnika, ali najmanje utjecaja\nSvakako je zanimljiv i pogled na stranačku zastupljenost među 39 vijećnika u tri goranske gradske sredine. Najviše vijećnika imaju nezavisne liste, čak 14 – u Delnicama je to petero vijećnika NL-a Volimo Delnice i jedan Davorina Klobučara, u Vrbovskom šest vijećnika Dražena Mufića, a u Čabru dva vijećnika dr. Dinka Štimca. Najjača stranka u trima goranskim gradovima je SDP s ukupno 11 vijećnika (po četiri u Delnicama i Čabru te tri u Vrbovskom), ali na njihovu žalost najvjerojatnije će svi oni biti u oporbi. HDZ u trima gradovima ima samo sedam mandata (Čabar tri, Delnice i Vrbovsko po dva), ali će gotovo sigurno sudjelovati u provođenju vlasti u Delnicama te lako moguće i u Čabru te Vrbovskom.\nDakle, imaju manje vijećnika od SDP-a, ali puno više utjecaja. Od ostalih stranaka najuspješniji je Živi zid, koji u Čabru ima tri mjesta, SDSS u Vrbovskom drži dva mandata, a po jedan u Delnicama ima koalicija HSP-DP, odnosno Most u Čabru.


KVARNER U CRVENOM Puhat će orkanska bura, Vakula otkriva što nas čeka do kraja mjeseca / Novi list\nFoto Marko Gracin / Meteoalarm\nObjavljeno: 25. siječanj 2019. u 7:22 2019-01-25T07:22:59+01:00 2019-01-25T07:22:59+01:00\nZa kompletno područje Kvarnera danas je na snazi crveni meteoalarm s upozorenjem na orkansku buru, čiji će udari premašivati brzinu od 120 kilometara na sat i dodatno pojačati osjet hladnoće.\nHRT-ov meteorolog Zoran Vakula kaže kako će danas ponegdje biti snijega, pa i novog tanjeg snježnog pokrivača, osobito u gorskim i istočnim krajevima, ali i mjestimice na Jadranu, gdje će vjerojatno još veće nevolje i zastoje u prometu prouzročiti većinom jaka i olujna bura, gdjekad na udare i orkanska.\n- Za vikend promjena! Zbog djelomičnog razvedravanja jutra će biti prilično hladna, ponajviše u nizinama sa snijegom na tlu. Naravno, u prometu valja biti oprezan zbog poledice, osobito na neočišćenim pločnicima i kolnicima. Mnogima bi mogla smetati i južina, budući da će temperatura zraka u višim slojevima atmosfere, pa i u višem gorju, naglo i brzo porasti - na Zavižanu će, primjerice, vjerojatno biti najviša u ovome mjesecu. Pritom će tlak padati, a jugozapadnjak u unutrašnjosti jačati, te još više jugo na Jadranu. Malo kiše već poslijepodne može pasti na sjevernom Jadranu, navečer i drugdje, veli Vakula, dodajući da će početkom novog tjedna na Jadranu biti i obilnije kiše i grmljavine, a u kopnenom je području moguća i kiša i snijeg. Od stabilnosti i dalje ni "s"...\nTijekom petka će u Slavoniji, Baranji i Srijemu puhati često umjeren, gdjekad i jak sjevernjak i sjeverozapadnjak, uz koji će se mnogima činiti i hladnije od -4 do -1 °C, koliko će pokazivati termometri. I još uz oblake i novi snijeg, kojeg je ponegdje već više od 20 cm. U središnjoj Hrvatskoj je poneki centimetar moguć uglavnom do jutra. Štoviše, prema večeri sa sjeverozapada raste vjerojatnost djelomičnog razvedravanja. Puhat će većinom umjeren, ponegdje povremeno i jak sjeverni i sjeveroistočni vjetar, uglavnom u Međimurju, Podravini i Zagorju i s olujnim udarima. Temperatura zraka od -4 do 0 °C.\nPodjednako tako, pa i hladnije, mnogima će se činiti i na sjevernom Jadranu, uz većinom jaku i olujnu buru, mjestimice s orkanskim udarima, a i u gorju, gdje će također biti vjetrovito, i temperatura najniža. Povremeno će još biti snijega, pa i dodatnog snježnog pokrivača, gdjegod vjerojatno i zapuha. Promet će biti otežan, na mnogim dionicama i prekinut, ne samo cestovni, nego i katamaranski, vjerojatno i brodski, pa i trajektni. I dok neki neće moći doći do i s otoka srednjeg i južnog Jadrana, do njih bi mogle doći pahulje iz unutrašnjosti, nošene jakom i olujnom burom, ponegdje i s orkanskim udarima. Osim nje i promjenljive naoblake, mjestimice će još pasti i malo kiše, uglavnom oko Splita i južnije, te ponajviše na širem dubrovačkome području. More umjereno valovito i valovito, prema otvorenome i jače valovito.\nValovito i vjetrovito bit će na Jadranu i početkom subote, tijekom koje će bura slabjeti, a već u nedjelju će uzduž cijeloga Jadrana zapuhati jugo. S njim će dolaziti novi kišonosni oblaci - najprije na sjever, do večeri i drugdje, pa će u ponedjeljak ponovno biti često i obilnijih pljuskova i grmljavine, a i jakog vjetra koji će mijenjati smjer. Za razliku od prošlodnevnih prognoza, najnovije su povećale vjerojatnost promjenljivog vremena do kraja mjeseca. No, s planovima aktivnosti najbolje je još pričekati, budući da su promjene moguće.


U Dječjem kazalštu Dubrava u petak, 26.veljače u 21,00 sat gostuje Kazalište Virovitica sa predstavom Srce boksača. O čemu se radi? U staračkom domu susreću se Leo, umirovljeni boksač, te Jojo, šesnaestogodišnjak koji se u domu našao preko svoje volje. Njih dvojica počinju razgovarati i zbližavaju se, a u društvu koje niti jednog ni drugog ne shvaća ozbiljno, Leo ne dozvoljava Jojou da sklizne potpuno u buntovništvo i spašava ga od glupih ispada, dok Jojo pomaže Leu da pobjegne iz staračkog doma…\nA u nedjelju, 28.veljače u 18,00 sati možete pogledati predstavu Oh, kako je lijepa Panama. Priča je to o Tigru i Medi, dva dobra prijatelja i krenuli u potragu za zemljom svojih snova. Nisu baš bili sigurni gdje je ta Panama pa putem doživljavaju mnogobrojne pustolovine i susrete sa raznim životinjama. Na kraju, ne sluteći da hodaju u krug, vratili su se kući i shvatili kako je baš njihov stari dom zemlja njihovih snova.


Petar Selem – Wikipedija\nPetar Selem (Split, 23. svibnja 1936. – 15. lipnja 2015.) bio je hrvatski povjesničar, književnik, egiptolog, kazališni redatelj, kazališni kritičar (pisao je o scenografiji), esejist, teatrolog, likovni kritičar i glazboslovac.\n23. svibnja 1936.\nKnjiževni fakultet u Strasbourgu\npovijest umjetnosti, muzikologija, teatrologija\nNa Katedri za staru povijest (tada "za opću povijest starog vijeka") Selem je zaposlen od godine 1964. Bio je redoviti profesor, predstojnik Katedre za staru povijest na Odsjeku za povijest i Katedre za povijest umjetnosti staroga vijeka na Odsjeku za povijest umjetnosti. Djelovao je na područjima povijesnih znanosti (povijest, arheologija i povijest umjetnosti), književnosti i scenske umjetnosti. Uspješno je režirao niz drama i opera s antičkim temama.\nSelem je bio zastupnik u Hrvatskome saboru iz redova Hrvatske demokratske zajednice u dva saziva Sabora od 2003. godine.\nKao likovni kritičar je pisao o Jerolimu Miši, Mladenu Veži, Đuri Pulitici i Edi Murtiću.\nBio je i član Društva hrvatskih književnika i Hrvatskog društva dramskih umjetnika te član radnik Matice hrvatske.\nDoba režije (prevedena na makedonski)\nZa svoj je rad Petar Selem nagrađen mnogim nagradama i priznanjima, primjerice Nagradom Grada Zagreba, Nagradom hrvatskog glumišta (tri puta), nagradom "Petar Brečić", nagradom Biennala opere u Ljubljani. Odlikovan je i Redom Danice hrvatske s likom Marka Marulića. Dobitnik je Nagrade Ivan Filipović za životno djelo.\n↑ Jutarnji.hr – In memoriam: Preminuo Petar Selem, pristupljeno 16. svibnja 2015.\n↑ Matica hrvatska Petar Selem: Glazboslovlje\n↑ Vijenac br.392/2009. Ante Stamać: Selemovo glazboslovlje\n↑ 4,0 4,1 Matica hrvatska Tonko Maroević: Raspon krajnosti, sonda zavičajnosti\n↑ Zastupnici 5. saziva Hrvatskoga sabora - Petar Selem\n↑ Zastupnici 6. saziva Hrvatskoga sabora - Petar Selem\n↑ 7,0 7,1 Večernji.hr – Umro je Petar Selem, istaknuti intelektualac i bivši saborski zastupnik, pristupljeno 16. lipnja 2015.\nLZMK / Hrvatska enciklopedija: Selem, Petar[neaktivna poveznica]\nTko je tko u hrvatskoj znanosti: Petar Selem\nMatica hrvatska Petar Selem: Glazboslovlje\nVijenac br.392/2009. Ante Stamać: Selemovo glazboslovlje\nMatica hrvatska Tonko Maroević: Raspon krajnosti, sonda zavičajnosti\nDobavljeno iz "https://hr.wikipedia.org/w/index.php?title=Petar_Selem&oldid=6001906"\nZadnji put uređivano 12. kolovoza 2021., u 01:55.\nOva stranica posljednji je put uređivana 12. kolovoza 2021. u 01:55.


EJASA definicija: Elektronski časopis astronomskog društva na Atlantiku - Electronic Journal of the Astronomical Society of the Atlantic\nDom › E › EJASA › Elektronski časopis astronomskog društva na Atlantiku\nEJASA: Elektronski časopis astronomskog društva na Atlantiku\nŠto znači EJASA? EJASA označava Elektronski časopis astronomskog društva na Atlantiku. Ako posjećujete našu ne-englesku verziju i želite vidjeti englesku verziju Elektronski časopis astronomskog društva na Atlantiku, pomaknite se do dna i vidjet ćete značenje Elektronski časopis astronomskog društva na Atlantiku na engleskom jeziku. Imajte na umu da je skraćenja EJASA široko korištena u industrijama kao što su bankarstvo, računalstvo, obrazovanje, financije, vladine i zdravstvene. Osim EJASA, Elektronski časopis astronomskog društva na Atlantiku može biti skraćeno od drugih akmelama.\nEJASA = Elektronski časopis astronomskog društva na Atlantiku\nU potrazi za opću definiciju EJASA? EJASA znači Elektronski časopis astronomskog društva na Atlantiku. Ponosni smo na popisu Skraćenica od EJASA u najvećoj bazi kratica i akronima. Sljedeća slika prikazuje jednu od definicija EJASA na engleskom: Elektronski časopis astronomskog društva na Atlantiku. Možete preuzeti slikovnu datoteku da biste je ispisali ili poslali svojim prijateljima putem e-maila, Facebooka, Twittera ili Tiktoka.\nZnačenja EJASA na engleskom jeziku\nKao što je gore spomenuto, EJASA se koristi kao akronim u tekstnim porukama koje predstavljaju Elektronski časopis astronomskog društva na Atlantiku. Ova stranica je sve o akronima EJASA i njezinih značenja kao Elektronski časopis astronomskog društva na Atlantiku. Molimo imajte na umu da Elektronski časopis astronomskog društva na Atlantiku nije jedino značenje EJASA. Postoji svibanj biti više od jedne definicije EJASA, pa provjerite to na našem rječniku za sve značenje EJASA jedan po jedan.\nDefinicija na engleskom jeziku: Electronic Journal of the Astronomical Society of the Atlantic\nDruga značenja EJASA\nOsim Elektronski časopis astronomskog društva na Atlantiku, EJASA ima druga značenja. Oni su navedeni na lijevoj strani. Pomaknite se prema dolje i kliknite da biste vidjeli svaki od njih. Za sva značenja EJASA, kliknite "više ". Ako posjećujete našu Englesku verziju i želite vidjeti definicije Elektronski časopis astronomskog društva na Atlantiku na drugim jezicima, kliknite izbornik jezika na desnom dnu. Vidjet ćete značenja Elektronski časopis astronomskog društva na Atlantiku na mnogim drugim jezicima kao što su arapski, Danski, nizozemski, hindi, Japan, korejski, grčki, talijanski, vijetnamski itd.\nElektronski časopis astronomskog društva na Atlantiku


Nedorečen sam: Lokalni izbori '09.\nP.S. Kaže drug Jimbo koji je iz tih katoličkih redova da kler ne smije biti učlanjen niti u jednu stranku. E pa ima i za to rješenje:\n1. Otiđe Bozanić sa svitom do pape u Vatikanstan i tamo dogovore da osnuju stranku jer će sigurno, ali baš 100% sigurno, pobijediti.\n2. Crkva se odcijepi od te Vatikanstanske crkve i osnuje se najprije Hrvatska Katolička Crkva, a nedugo zatim i Hrvatska Katolička Crkvena Stranka. Bolje to napraviti iz dva puta, nego od jedanput napraviti oba navedena osnivanja, jer će puno puka htjeti prisustvovati osnutku pa ne bi svi mogli stati u isto vrijeme. Ovako ako si bio na osnutku HKC, ne možeš na HKCS i obrnuto.\nMalo sam odlutao od započete teme - skoro nisam glasovao. Promijenio sam prebivalište sa danom 17.04.2009. iz Slavonskog Broda u Zagreb. Istekla mi 10 dana prije osobna pa sam se odlučio na taj korak budući sam ionako stalno u Zagrebu. Dobio sam i osobnu neki dan. Zagrebačka adresa. Sve fino, rekli bi ljudi, ali sam se ja zanimao da li je ta birokracija tako agilna i ažurna pa je uspjela promijeniti i mjesto gdje ću glasati. Nije me pamet napustila da platim 150kn povratnu kartu za SB i glasam tamo za nekoga tko se uopće ne bori za moja prava jer sam ja u Zagrebu a on u Slavonskom Brodu. I na samu nedjelju saznam sa stranicu www.uprava.hr i da tamo ima popis birača. I ... i ... i ... (ajde više otvori stranicu) ... tananaaaaaaaaaan\nOdlično, velim sebi. Birokracija se ubrzala i to mi je drago za čuti i vidjeti. Obukao sam svoje najbolje cipele i najbolje odijelo, potšišao bradu i brkove, začešljao se ispod pazuha i otišao do osnovne škole dati glas budućem gradonačelniku. Sve obavim kako doliči uzornom građaninu kad tamo vidim starog poznanika. Pričamo mi i pričamo kad mi on priči spomene da mi mora dati jednu staru sliku na kojoj je uslikao Einsteina. Ajd, mislim si koji će meni vrag ta slika, al' neka.\nI evo što mi čoek dadne:\nMa legenda od čovjeka. I ovaj stari sionski mudrac i ovaj Einstein. Iako Einstein nije znao u to doba šta je web, ali je očito imao dobru viziju. A i ovaj naš novi-stari gradonačelnik HEHEHE.


bluvinil – Music Box – Glazbeni portal\nBluVinil je sastav kojeg često nazivaju retro bendom modernog prizvuka, a donose novi spot za svoj treći singl Julija! Stihove potpisuje dežurni tekstopisac BluVinila Matej Nakić, dok je na glazbi radio zajedno s pijanistom Filipom Kneževićem. Aranžman su dečki napravili zajedničkim snagama, a svoj završni\nMlada kantautorska četvorka BluVinil nakon singla ‘Mili brat’ predstavlja svoj drugi singl ‘Helena’. “Pjesma je nastajala dvije godine, ali za to ima dobar razlog. Iako je Helena trenutno njihova najdugovječnija pjesma, u tom je periodu prošla kroz brojne promjene, tražeći


Vatreni uz podršku navijača protiv Švedske - Moja Domovina\nSasvim običan naslov rekli bi prije 11 mjeseci. Ipak, posljednjih 11 mjeseci ni po čemu nisu bili obični. Corona je zavladala svijetom, nogomet je stao, a stadioni ostali zaključani. Slike veselih i raspjevanih navijača zamijenile su one apokaliptične. Velebna zdanja sportskih arena ostala su prazna i bez onih koji ih čine posebnima. Umjesto pjesme s tribina čuju se uzvici igrača.\nNismo mogli niti pomisliti da će vijest o utakmici pred gledateljima zvučati nestvarno, nezamislivo, ali dočekali smo i nju. Srca su zaigrala. Datum 11.10.2020. ostat će upisan kao povijesni dan. Dan kada nam se vratio nogomet kakvog poznajemo i volimo, a povijesni dani zaslužuju povijesna obilježavanja.\nKlub navijača hrvatske reprezentacije Mi Hrvati doista će ga učiniti posebnim. Krenulo se iz cijele Europe put Zagreba.\nI dok jedni pripremaju koreografiju na sjevernoj tribini maksimirskog stadiona drugi su se dan prije utakmice uputili prema Vukovaru. Pristigli su članovi iz cijele Hrvatske i Bosne i Hercegovine kako bi odali počast gradu heroju. Nakon posjeta Vukovaru nastavlja se druženje u Starim Mikanovcima, a upravo su Mikanovci polazna točka navijačke karavane koja će se na dan utakmice uputiti prema Zagrebu gdje će se na tribini ujediniti grla Hrvata sa svih strana i unatoč epidemiološkim mjerama i smanjenom kapacitetu stadiona dati glasnu podršku Vatrenima i pjesmom ih nositi do prve pobjede u Ligi nacija.\nSutra ćemo napokon umjesto tužnih stolica koje dozivaju one njima najdraže opet vidjeti kockice, čuti navijačku pjesmu i proslaviti pobjedu. Pobjedu Vatrenih nad Švedskom, ali i onu navijača nad Coronom.\nAktuelle Risikoliste des BAG Adria Business Network – Spremni za nove izazove


MOŽETE LI BITI SEBIČNI I JOŠ UVIJEK BITI DOBRA OSOBA? - SIZTA2SIZTA BLOG - SAVJETOVANJE\nGlavni Savjetovanje Možete li biti sebični i još uvijek biti dobra osoba?\nMožete li biti sebični i još uvijek biti dobra osoba? Ovisi o tome koja je vaša definicija sebičnog. Što psihologija kaže o sebičnosti?\nMožete li biti sebični, a da niste užasna osoba? A zašto smo uopće sebični?To je pitanje o kojem se žestoko raspravljalo još od vremena Aristotela.\nAli kako se to odnosi na naš moderni život i što psihologija ima za reći?Urednik i glavni scenaristAndrea Blundellistražuje.\nOpća definicija sebičnosti, prema Cambridge rječniku , je:\nnetko tko misli samo na vlastitu prednost\nbrinući se samo o onome što želite ili trebate bez ikakvih razmišljanja o potrebama ili željama drugih ljudi.\nOvim pristupom suprotnost sebičnosti bila binesebičnost. Ali to je skup ekstremnih suprotnosti, u potpunosti sebičnih u odnosu na bogolike, koje malo ljudi živi (unatoč tome što nas Internet pokušava uvjeriti da svi oko nas bjesne Makijavelski narcista ).\nPsihologija uzima sebičnost\nU evolucijskoj psihologiji, čak nedavna istraživanja još uvijek započinje s pretpostavkom da kao ljudi još uvijek dolazimo iz svog iskonskog, 'preživjeti pod svaku cijenu' mozga. Egocentrirani smo, uvijek pazimo na sebe zbog drugih, jer tada idemo naprijed.\nA opet nova istraživanja u socijalnoj psihologiji okolo suosjećanje , suosjecanje , i briga za druge to izaziva pretpostavka .\nDO opsežni pregled o istraživanju socijalne motivacije koji je izvelo Državno sveučilište Ohio Crockera, Canavella i Brownaosporava dugotrajnu ideju da smo sebični jer koristimo od sebičnosti, umjesto toga pokazujući da možemo imati koristi i patiti i od razmišljanja o sebi ili od razmišljanja o drugima,navodeći–\n'A borbeni ili biježni motivacioni sustav koji promovira brigu o sebi može spasiti živote u nekom kruguokolnosti…. (još) ljudi su evoluirali da žive kooperativno u društvenim skupinama u kojima se ljudi brinu jedni o drugima. '\nTo se možda najbolje objašnjava porastom riječi 'drugost'kao suprotnost sebičnosti u psihološkim krugovima, koju je popularizirao istraživač Adam Grant u svojoj knjizi Dati i uzeti .\nSebičnost postaje usmjerenost i namjera. Jesi li usredotočen na sebe ili na druge? Namjeravamo li pomoći sebi ili drugima?\nKad razmišljate o drugima, to se može povratiti\nSvi znamo nekoga tko toliko pati,odbijajući misliti na sebe, ' predaje se ‘Tip. Ili bismo možda i sami bili jedno. Ako jesmo suovisno , temeljeći naš osjećaj sebe na koliko mi dati drugima , obično padamo u mentalitet žrtve. Žao nam je samih sebe, ne mogući vidjeti da zapravo odlučujemo sebe staviti na posljednje mjesto. Obično smo ujednačeni manipulirajući drugima u procesu.\nAli ponekad nas život jednostavno baci na pretjerano davanje, kao što je slučaj s onima koji na kraju završe kad se član obitelji razboli. Istraživanje o njezi pokazati da kad nam sve vrijeme zauzme briga za druge umjesto za sebe, to može negativno utjecati na naše zdravlje i , uključujući i čineći nas ranjivijima na depresija .\nČak i ako nismo suovisno ili njegovatelj, davanje se može povratiti ako to radite s pogrešnom namjerom.Ako dajemo da bismo izgledali dobro ili da bismo u budućnosti imali koristi od toga da netko uzvrati uslugu? Tada vjerojatno nećemo privući prednosti davanja istraživanja Crockera, Canavella i Browna detaljima, poput bolji odnosi i raspoloženja, osjećajući se povezanošću s drugima , i .\nKad sebičnost može biti pozitivna\nTako bi u gornjim slučajevima neki osobni interes doista mogao biti pozitivan. To postaje pitanje . Ako dajemo u mjeri u kojoj desetkujemo vlastito mentalno i fizičko blagostanje, vrijeme je da se malo stavimo na prvo mjesto.\nNaravno je li ovo zaista sebičnost? Ili je jednostavno postavljanje zdravih granica ? Često je ovo drugo.\nNe mogu reći kada su drugi sebični ili nisu\nDobra je razlika naučiti, kako u načinu na koji koristimo riječ protiv drugih, tako i u načinu na koji je primjenjujemo na sebe.\nČesto brkamo ‘sebičnost’ s nekim tko ne radi ono što mi želimo.'Niste prali suđe kao što sam tražio, tako ste sebični'. Na ovaj način je oblik kontrole . Druga je osoba možda jednostavno zaboravila ili jest ometen .\nIli nekoga nazivamo sebičnim zato što ima drugačije osobne vrijednosti nego mi. “ Napuštanje posla za godinu dana za volontiranje kad imaš obitelj je sebično ”. Ipak u svom umu pomažu drugima.\nA često je to samo brza uvreda kojom nekoga isključimo, čak i, nažalost, naša vlastita djeca . 'Prestanite uzimati igračku svog brata, to je sebično!'. U međuvremenu, našem se klincu igračka jednostavno svidjela i nije razmišljao o posljedicama.\nPomaže razmotriti namjeru. Sebičnost je namjerno odabir vlastitog interesa.\nShvaća li druga osoba da sebe stavlja na prvo mjesto?\nNamjerava li osoba ozlijediti mene ili nekoga drugog?\nRade li zapravo nešto što će dugoročno povrijediti mene ili nekoga drugog ili samo smetaju?\nJesam li zapravo sebičan?\nJeste li sebični ili samo postavljate dobru granicu? Primijenite pitanje namjere ponovno:\nKoja je moja namjera učiniti ovu akciju?\nHoće li mi ova akcija dugoročno naštetiti?\nHoće li ova akcija dugoročno naštetiti drugima?\nNa primjer, želite reci ne do odlaska uprijateljska godišnjica kao što ste vi osjećajući se neobično iscrpljeno od dugog tjedna na poslu. Osjećate se krivim, ali vaša namjera nije da uznemirite svog prijatelja, već da se brinete za svoje zdravlje. Akcija vam dugoročno neće naštetiti. I to bi moglo uznemiriti vašu prijateljicu, ali ne i naštetiti joj. Tako je teška odluka , jer može doći do nekih posljedica, ovisno o prijateljima osobnost . Ali dugoročno nije sebično.\nOpsežni pregled istraživanja države Ohio zapravo je zaključio da sebičnost još nije imala dokazane koristimogući brzi dobici poput novac i vrijeme . “U smislu psihološko blagostanje , tjelesno zdravlje i odnosima , nismo uspjeli pronaći empirijske dokaze o blagodatima sebične motivacije. '\nAli ako ste svoj život vodili brkajući sebičnost s granicama i brigom o sebi, onda je možda vrijeme dabiti malo sebičan. I to nećete odjednom postati internetski poznati narcis nakon svega.\nNe možete se prestati uvijek ljutiti i sve ostale doživljavati kao sebične? Ili sebe doživljavate beskorisnim i sebičnim? Vrijeme je za razgovor. Povezujemo vas s u središnjem Londonu. Ili upotrijebite pronaći i možeš vjerovati.\nJoš uvijek imate pitanje možete li biti sebični i dobri? Ili želite podijeliti svoje iskustvo i savjete s čitateljima? Objavi u nastavku. Imajte na umu da ne dopuštamo reklame ili zapaljiv sadržaj.\nAndrea Blundell urednica je i glavna scenaristica ove stranice. Voli dobru osobnu granicu.


„Kuhanje“ s djecom uz jednostavan recept - Wish mama „Kuhanje“ s djecom uz jednostavan recept - Wish mama\nWish mama > Wish mama kuha > Prehrana djece > „Kuhanje“ s djecom uz jednostavan recept\nDjeca vole postavljaju pitanja oko kuhanja i kako bi zadovoljili njihovu znatiželju treba im dopustiti da ponekad i sudjeluju u spravljanju nekog jela koje će zasigurno s ponosom poslužiti svojim roditeljima ili bakama i djedovima.\nProvedeno vrijeme s djecom u kuhinji generirat će jako lijepe uspomene, a ujedno im pružate priliku za razvojem raznih vještina.\nU slučaju da vaše dijete nema dobar apetiti kuhanjem i pripremom obroka vrlo je vjerojatno da će pojesti nešto što su „sami“ pripremili.\nOno što je važno zapamtiti je da je kuhanje jako dobra opcija i u osvješćivanju djeteta oko slatkiša i slastica budući zorno vide pripremu kolačića, ili nekih drugih poslastica te im tada možete objasniti što je to šećer i što on može uzrokovati te da se stoga poslastice jedu u umjerenim količinama i povremeno.\nNe samo da je to važno kako bi se izbjegla pretjerana izbirljivost već je važno i zato što se djetetu formiraju obrasci uravnotežene prehrane koja osigurava hranjive tvari za potreban razvoj organizma odnosno kasnije stabilno zdravlje.\nKuglice Veseli Popaj\nOvaj jednostavan recept jako će se svidjeti djeci pogotovo ako će ga pripremali s vama, a prepun je zdravih namirnica kroz koje im možete približiti vitamine, minerale i ostale nutritivne vrijednosti. Priprema traje oko svega 10 minuta a mogu ga jesti djeca od svoje prve godine pa nadalje.\n200g slatkog krumpira isjeckanog na male kockice\n1 žličica umaka od rajčice\nKrumpir možete skuhati ili ispeći u pećnici dok ne budu sasvim mekani te ga pustite da se malo ohladi pa sve ostale namirnice stavite skupa s krumpirom u blender i kratko promiksajte. Smjesu oblikujte s žličicom za sladoled ili običnom u male kuglice i malo svaku „prošećite“ kroz brašno. Zagrijte malo ulja u tavi i pržite loptice 5 do 6 minuta dok ne „pozlate“ te ih nakon što su pečene servirajte.\nKrema od marelica s jogurtom


Donijeto rješenje o provođenju istrage protiv 48-godišnjaka\nNakon kriminalističkog istraživanja provedenog u suradnji s policijskim službenicima PU Osječko-baranjske, Županijsko državno odvjetništvo u Osijeku donijelo je rješenje o provođenju istrage protiv hrvatskog državljanina (1967.) zbog osnovane sumnje na počinjenje kaznenog djela zlouporabe povjerenja u gospodarskom poslovanju iz članka 246. stavka 1. i 4. Kaznenog zakona/11. (14. 12. 2015.)\nPostoji osnovana sumnja da je osumnjičenik 17. rujna 2010. u Osijeku, kao upravitelj zadruge; nakon što je prethodnih godina od dviju osoba pozajmljivao veće iznose novca u svoje ime i za svoj račun; radi povrata vlastitog duga od ukupno 370.000 eura, sa zajmodavateljima sklopio ugovor o zajmu i sporazum o osiguranju prijenosom prava vlasništva na nekretninama kojim se obvezao vratiti pozajmljeni iznos novca u roku od jedne godine od dana sklapanja sporazuma. Radi osiguranja ove tražbine na zajmodavatelje je prenio pravo vlasništva zadruge na trima nekretninama.\nBudući da u navedenom roku nije vratio pozajmljeni novac, temeljem ovog ugovora zajmodavatelji su se uknjižili kao suvlasnici u jednakim dijelovima na predmetnim nekretninama, čime je sebi, a na štetu zadruge pribavio nepripadnu imovinsku korist u za sada točno neutvrđenom iznosu, ali svakako većem od 60.000,00 kuna.


Kolege tvrde da na poslu glumatam na račun invaliditeta\nKolege tvrde da na poslu glumatam na račun invaliditeta, a ja imam još jedan 'gorući problem'\nPITANJE: R. E. (26) Koliko god se pričalo i pisalo o PMS-u, nekima je to još uvijek nešto što se događa 'u našim ženskim glavama'.\nTako i meni na poslu ne vjeruju, govore mi da izbjegavam obveze i misle da samo glumatam na račun invaliditeta, a još i s tim famoznim predmenstrualnim sindromom. Kad će muški i poneka žena koja nema takvih teškoća shvatiti da je PMS stanje koje zahvaća tijelo i emocije. I sama bih voljela da nemam promjene u raspoloženju, izljeve ljutnje, nenadano plakanje, želju za određenom vrstom hrane, umor, depresiju, napuhnut trbuh, otečenost, glavobolju, bol u prsima i druge simptome.\nSimptomi se razlikuju od žene do žene, a iz mjeseca u mjesec variraju. Ometaju me u svakodnevnom životu, pa bih vas molila savjet kako ih smanjiti i barem djelomično kontrolirati? Željela bih si pomoći prirodnim putem, bez čudesnih preskupih proizvoda koji mi ne djeluju. Uz posao, obitelj i invaliditet nemam previše vremena za sebe, pa svakako uzmite u obzir i to kad me savjetujete.\nODGOVOR: Procjenjuje se da od PMS-a pati oko 80 posto žena, a da je u oko 7 posto njih toliko izražen da ih ometa u svakodnevnom životu.Nije potrebno pretjerano isticati da stres pridonosi intenzitetu i pojavnosti PMS-a.\nStoga vodite računa o tome da se dobro naspavate, prakticirajte vježbe opuštanja, pokušajte naučiti jogu, a mogu pomoći i masaže. Birajte namirnice bogate složenim ugljikohidratima poput voća, povrća te cjelovitih žitarica, a uvrstite u jelovnik i hranu bogatu kalcijem te izbjegavajte kofein i alkohol. Savjetuju se manje porcije, ali jedite ih češće, no ograničite unos soli.\nSvakako povećajte razinu tjelesne aktivnosti, ako već ne radi ublažavanja PMS-a, onda radi očuvanja zdravlja općenito. Gotovo svakodnevno biste trebali izdvojiti barem 30 minuta za žustro hodanje, bicikliranje, plivanje ili neku drugu aerobnu aktivnost. Osim što poboljšava vaše fizičko zdravlje, redovita tjelesna aktivnost pomaže pri ublažavanju, čak i uklanjanju simptoma kao što su umor ili mrzovolja.\nRazličiti dodaci prehrani se oglašavaju kao pomoć pri ublažavanju simptoma predmenstrualnog sindroma (PMS), no s obzirom na to da su simptomi i uzroci PMS-a vrlo individualni i različiti, teško je pronaći siguran i učinkovit tretman. Istraživanja potvrđuju kako otprilike deset dana prije menstruacije, kalcij i cink u krvi progresivno padaju, dok bakar raste. Rezultat toga mogu biti napetost, nesanica i depresija, te grčevi. Tako se pokazalo da uzimanje kalcija može biti od velike pomoći u smanjivanju predmenstrualnih grčeva.\nNeki od najpopularnijih vitamina za koje je dokazano da imaju pozitivne učinke na smanjenje simptoma PMS-a su vitamin A, B6 i E. Vitamin B6 se smatra prirodnim diuretikom pa smanjuje napuhnuti trbuh, a poznat je i po tome što ublažava promjene u raspoloženju i depresivna stanja. Vitamin E se pokazao učinkovit kod ublažavanja osjetljivosti dojki, a važan je i za uspostavljanje hormonalne ravnoteže. Magnezij je također često spominjan mineral u terapiji PMS-a. On aktivira hipofizu za proizvodnju hormona, pa sudjeluje u uspostavljanju hormonalne ravnoteže, pravilnog rada pojedinih organa i slično.\nVlastito zdravlje ipak treba biti na prvome mjestu, često zaboravimo da bolesna osoba ne može donijeti nikakvih plodova ni sebi, a ni drugima. Stoga, zastanite na trenutak, poslušajte svoje tijelo i unaprijedite svoje zdravlje.\nSvoju sam susjedu pitala ima li nekoga tko brine o njoj, a ona kaže da sve može sama. Ona nije lišena poslovne sposobnosti, ali nema skrbnika i živi u nehumanim uvjetima\nDjevojka s invaliditetom koja trpi agresivnost bliskih osoba\nSve češće sam izložena neobjašnjivim ispadima poznatih osoba, ali i pojedinaca koje susrećem u gradu\nDjevojka s invaliditetom koja 'izgara na radnom mjestu'\nNakon godina nezaposlenosti, s poticajima koji se daju poslodavcima ako zaposle osobu s invaliditetom, konačno imam radno mjesto\nDjevojka s invaliditetom koja nema iskrenog prijatelja, a usto je predmetom ismijavanja i ogovaranja\nOtkako sam oboljela od multiple skleroze bojim se komunicirati s ljudima, gledam u pod i ne znam kuda sama sa sobom


Samo tri obitelji pokazale želju za udomljavanjem u Mostaru – Jabuka.tv\nSamo tri obitelji pokazale želju za udomljavanjem u Mostaru\nIako je udomiteljstvo, prema mišljenju struke, jedan od najboljih načina kako privremeno skrbiti o djetetu koje je spletom okolnosti ostalo prepušteno samo sebi, taj oblik nije dovoljno razvijen na području Mostara, ali ni cijele BiH, piše Večernji list BiH.\nSrodničke i nesrodničke\nUnatoč znatno većim potrebama, sve je manji broj udomiteljskih obitelji u Hercegovini. Tako je, prema podacima Centra za socijalni rad u Mostaru, samo 11 udomiteljskih obitelji koje se brinu za isti toliki broj djece.\nOd njih 11, osam je srodničkih i tri su nesrodničke, kazali su nam u ovom Centru. – U postupku su još tri zahtjeva za udomljenje, kazala je Emina Mehić, socijalna radnica ustanove Centar za socijalni rad Mostara. Pitali smo je li više zahtjeva za udomljenje ili posvojenje.\n– Prema evidenciji ustanove Centar za socijalni rad grada Mostara, zahtjeve za udomljenje su podnijele samo tri obitelji, dok zahtjeva za postupak posvojenja ima jako puno, kazali su nam. Sva djeca koja se trenutačno nalaze u ovom Centru čekaju udomljenje, no ako se nastave slati zahtjevi kao do sada, sigurno je da će većina mališana ostati bez udomiteljske obitelji i skrbi.\nU razgovoru su nam kazali i kako je vrlo mali broj nesrodničkih udomitelja. – Uglavnom su to srodničke obitelji, a razlog je taj što najbliži srodnici djece bez roditeljske skrbi, u slučajevima u kojima biološki roditelji ne mogu izvršavati svoje roditeljske dužnosti i obveze, ne žele smjestiti djecu u određene institucije pa ih prihvaćaju na udomljenje.\nZanimalo nas je i je li nekada neka obitelj poslala zahtjev za dijete koje ima poteškoće u razvoju. – Prema našim zapisima, do sada su evidentirana samo dva slučaja u Centru, ali trenutačno nemamo ni jedan takav zahtjev, kazala je Emina.\nZanimalo nas također postoji li zanimanje za udomljavanje starih i nemoćnih osoba, no rekli su da takvih interesa i zahtjeva nema ni kod srodnika ni nesrodnika, kazala je Emina te dodala kako je najčešći oblik zbrinjavanja punoljetnih osoba, koje nisu u stanju skrbiti se o sebi, uglavnom institucionalno zbrinjavanje ovisno o prirodi njihove nesposobnosti, bilo da je riječ o tjelesnom ili duševnom zdravlju, starosti ili nemoći, kazala nam je ova socijalna radnica u razgovoru.\nRazumljivo je da je više posvojiteljskih nego udomiteljskih obitelji jer djeci je potrebna posebna skrb, a udomitelji se vežu za njih i svjesni su da će se nakon nekog vremena morati razdvojiti od djece i poslati ih u posvojiteljske obitelji. No, ako udomitelje to zanima i žele da dijete ostane kod njih, mogu poslati zahtjev za posvajanje.\nMostar vijesti udomljavanje\nMostarci na Buni za prvosvibanjski praznik


POTRESNA ISPOVIJEST JELENE DOKIĆ: 'Nisam željela igrati za Srbiju, on me natjerao' - Dnevno.hr\nPOTRESNA ISPOVIJEST JELENE DOKIĆ: ‘Nisam željela igrati za Srbiju, on me natjerao’\nAutor: Željka Orešković Srijeda, 29. studenoga 2017. u 09:33\nSrpska tenisačica, rođena u Osijeku, otkrila se kakve gadosti joj je otac priređivao\nJelena Dokić srpska je tenisačica, rodom iz Osijeka. Više od njezinih uspjeha, javnost je uzdrmala njezina knjiga “Neslomljiva” u kojoj je otkrila kako ju je otac fizički i psihički maltretirao većinu života. Posljednje što je otkirila jest da nikada nije željela igrati pod zastavom Srbije.\n“To uopće nije bila moja odluka, volim Australiju i zahvalna sam zemlji koja mi je dala sve što mi je bilo potrebno kad sam s 11 godina došla kao izbjeglica”, započela je Jelena Dokić, pa nastavila:\n“Voljela sam igrati za Australiju, osjećala sam se kao Australka, ali otac mi je to oduzeo. Imala sam samo 17 godina kada me natjerao da igram za Srbiju i da to objavim javno čemu sam se protivila”, kazala je sportašica, koja je svu zaradu jedne noći prepisala na oca, uzela kofere i torbu s reketima te napustila kuću u kojoj je dotad živjela.\n(VIDEO) JELENA DOKIĆ OTKRILA POTRESNE DETALJE: ‘Govorio mi je da sam kurva, pljuvao me i tukao remenom’\nNOVI STRAVIČNI DETALJI: Tenisačica, rodom iz Osijeka, proživjela pakao zbog oca zlostavljača\nAutor:Željka Orešković\t Srijeda, 29. studenoga 2017. u 09:33


Knjiga u čast fra Serafinu | Svetište Majke Božje Trsatske\nFranjevac 8 lipanj, 2017\nDana 08. lipnja 2017. godine, o četrnaestoj obljetnici dolaska sv. pape Ivana Pavla II. na Trsat, predstavljena je monografija “Fra Serafin Trsatski”. Ovo je knjiga u čast fra Serafinu Sabolu, nedavno preminulom legendarnom trsatskom franjevcu i svećeniku, dugogodišnjem čuvaru Svetišta Majke Božje Trsatske.\nFra Serafin je 2003. godine kao tajnik Odbora za III. pohod sv. pape Ivana Pavla II. Hrvatskoj ishodio papin posjet Majci Božjoj Trsatskoj, te od toga povijesnog trenutka papu nazivamo trsatski hodočasnik.\nPredstavljena fotomonografija "Fra Serafin Trsatski"\nU večernjim satima, nakon svete mise u Auli Ivana Pavla II. predstavljena je fotomonografija „Fra Serafin Trsatski“ o radu i djelu nezaboravnog Trsatskog gvardijana čije zasluge su nemjerljive kada je riječ o Svetištu Majke Božje Trsatske. Predstavljanje knjige uzveličao je i Trsatski zbor koji je osnovan upravo zaslugama fra Serafina. Ova manifestacija popraćena je i uz nazočnost visokih dužnosnika crkvene i političke vlasti.\nProgram je započeo zborskom izvedbom pjesme „Tiha noć“ koju je pokojni fra Serafin slušao zadnjeg dana svoga života. Nakon toga brojne posjetitelje i uzvanike pozdravio je fra Antun Jesenović, gvardijan i čuvar Svetišta koji je rekao da se fra Serafina sjećamo po njegovoj vedrini, osmijehu i gromkom glasu te njegovim brojnim planovima i uspješnoj organizaciji. Gvardijan je također istaknuo da nam je fra Serafin ostavio primjer ljudskosti i dobrote što možemo vidjeti i u ovoj monografiji.\nŽupan Primorsko-goranske županije Zlatko Komadina naglasio je potom fra Serafinov vedar duh koji je svojom širinom otvarao vrata Trsatskog svetišta svim ljudima, vjernicima i ostalim posjetiteljima. Župan je spomenuo i nagradu za životno djelo koje je fra Serafin dobio od Primorsko-goranske županije te je naglasio neizostavan angažman fra Serafina u dolasku pape Ivana Pavla II. u Rijeku.\nGradonačelnik Vojko Obersnel u svom govoru je ispričao anegdotu kako je fra Serafinu povodom 40. obljetnice misništva zaželio fra Serafinu jednostavno bolje sutra te je naglasio da je to „bolje sutra“ zapravo danas kada s jedne strane nemamo prijatelja uza sebe, ali imamo sve ono što je on napravio i nama ostavio za još bolju budućnost. Ističući kako je fra Serafin bio vjeran Bogu i odan čovjeku, gradonačelnik grada Rijeke završio je govor riječima „ima ljudi koji se pojave u vašem životu, ali ih nikad ne zaboravite – takav je bio fra Serafin“.\nProvincijal Hrvatske franjevačke provincije sv. Ćirila i Metoda fra Ilija Vrdoljak u svom je govoru istaknuo fra Serafinovu karakteristiku kojom je ljude uvijek okupljao želeći da budemo s njim napominjući da je ova fotomonografija o njemu, ali jednako tako i svima nama koji smo bili s njim, dok je riječki nadbiskup mons. dr. Ivan Devčić rekao kako je fra Serafin rado isticao kako mu je dolazak pape Ivana Pavla II. u Rijeku najdraži dan njegova života te je razumljivo zašto je baš taj dan još prije smrti odabrao da bude onaj kada ćemo predstaviti monografiju o njemu.\nNakon izvedbe pjesme „Oči u oči“ trsatskog zbora, sve nazočne je dirnulo iskreno i potresno svjedočanstvo predsjednice Kolinde Grabar-Kitarović koja je izrazila vjeru da nas sve fra Serafin s neba gleda, veseli se i plače s nama. Predsjednica je napomenula kako neće zaboraviti svoje posljednje susrete i razgovore s fra Serafinom. Od brojnih razgovora o politici, društvu i osobnom životu, predsjednica je svoj govor završila onim riječima koje joj je fra Serafin uputio kada joj je rekao da nikada ne misli da Bog kažnjava nekoga za nešto, budući da nas Bog voli, vodi i podržava.\nNakon govora predsjednice Kolinde, fra Emanuel Hoško kao jedan od predstavljača i priređivača monografije, ali i kao netko tko je s fra Serafinom proveo 30 godina života i franjevaštva ponudio je presjek fra Serafinova djela ističući ono što je fra Serafin ostvario u svom dugogodišnjem životu na Trsatu, a potom je Mirjana Grce, suurednica zahvalila svima koji su pomogli u nastanku monografije naglasivši da je fra Serafin svakoga tko se nađe u monografiji volio i da je vjerojatno svatko mogao osjetiti njegovu ljubav. Fotograf Ivica Tomić u potresenom kratkom govoru zahvalio je dizajnerima i arhivi Trsatskog svetišta, kao i svima koji su pomogli svojim radom da fotomonografija izađe pozvavši nazočne na jedan bučan pljesak za pokojnog i nezaboravnog Trsatskog gvardijana.\nPredstavljanje knjige završeno je pjesmom Majko naša čime je počast odana Majci Božjoj Trsatskoj kojoj je fra Serafin pripadao srcem i dušom i vjerujemo da je večeras i on bio s nama u pjesmi i molitvi. Svi posjetitelji su zatim mogli dobiti po jedan primjerak fotomonografije „Fra Serafin Trsatski“ koja uistinu predstavlja trajan spomen na izazovno, ali i veliko vrijeme Trsatskog svetišta kojemu je fra Serafin dao ključan doprinos učinivši ga nacionalno neizostavnim svetištem Majke Božje.\nOpravdanost imena fra Serafin Trsatski\nTrsat ima svetište Majke Božje koju nazivamo svetište Gospe Trsatske. Dakle, opravdano je nazivati „trsatskim“ i dugogodišnjeg službenika tog svetišta „trsatskim“. Evo to je razlog da i fra Serafinu Sabolu pripada naziv „trsatski“. Fra Serafin je na Trsatu proveo više od 30 godina života. Na Trsatu je bio dvije godine student filozofsko-teološkog školovanja u pripravi za primanje svećeničkog posvećenja, a zatim je bio tri godine kapelan na Vežici (1975.-1978.). Trsat je napustio 1978. i proveo devet godina u Novom Zagrebu, u naselju Siget, i ondje bio šest godina gvardijan tamošnjeg novog samostana (1981.-1987.), a sljedeće tri godine je bio u Požegi. Godine 1990. je po treći puta došao na Trsat. Bilo je to uoči proslave 700. obljetnice Svetišta Gospe Trsatske. Odmah se prihvatio poslova neposredne priprave i samog događaja proslave. Već 1991. je izabran za upravitelja crkve i starješinu samostana, gvardijana, i te je dužnosti obavljao 11 godina. Godine 2002. predaje te službe drugima, ali ostaje ovdje i ne zazire ni od kojeg posla među obvezama trsatskih franjevaca. Podmetnuo je osobito leđa 2015. u proslavi 300. obljetnice krunidbe slike Gospe Trsatske. Prije dvije godine shrvale su ga bolesti, ali nije se na njih obazirao već je u bolesničkom krevetu zacrtao program proslave 650. godine kako je papa Urban II. Trsaćanima poklonio sliku Majke Božje kojoj mi danas ovdje iskazujemo poštovanje.\nNavikli smo da se od vremena do vremena obnavlja Gospino svetište taj „Hrvatski Nazaret“, i trsatski samostan. Neke obnove prođu i nezamjetljivo. No, tako se nije dogodilo s preuređenjem liturgijskog prostora uz samostan podno brežuljka Fortice. Kad je Svetište 1967. godine, a bilo je to u posve drukčijim uvjetima od današnjih, slavilo 600. obljetnicu milosne Gospine slike, tada je podno Fortice podignuto betonsko postolje s oltarom okrenutim prema samostanskom vrtu. Bilo je tada i drugih planova o uređenju tog prostora, ali učvršćen je samo potporni zid u ravnini tog betonskog postolja na koje se godinama postavljao prenosni oltar, a štitila ga je nadstrešnica na četiri željezna stupa. Fra Serafin je jedan od graditelja tog oltara. Na taj posao je trošio vrijeme svoga vojničkoga dopusta.\nTim oltarom smo se služili 30 godina, premda je fra Serafinu bivalo sve jasnije da je neophodno preurediti taj prostor, i to prvenstveno zato što je oltar stajao visoko, a sunčano svjetlo je u večernjim satima udaralo u oči sudionicima dok se slavila sveta misa. Sam prostor je na jugu omeđen šumom na Fortici, na zapadu jakim zidom, na sjeveru samostanom, a na istoku samostanskim dvorištem u kojem su još ne tako davno šetale kokoši. Na tom prostoru nekoć je bio vinograd pa livada, a rasle su trešnje, smokve i orasi. Tlo nije bilo ravno, a znalo se da u njemu ima kamenih stijena. Svako preuređenje uključivalo je velike zahvate i isto takve troškove. Nije bilo lako prihvatiti takve poslove. Ipak je u jesen 1996. fra Serafin odlučio preurediti taj prostor u prikladan liturgijski prostor.\nNakon mnogo razgovora i dogovora izradio je idejni nacrt preuređenja vrta arhitekt Hrvoje Giaconi. Kad je on usvojen, izvedbu radova je preuzeo arhitekt Miro Gudelj. Zacrtanim radovima dali su punu podršku upravno vodstvo Grada Rijeke i primorsko-goranski župan te niz riječkih privrednih ustanova. Zemljane radove počela je izvoditi 1. rujna 1996. Hrvatska vojska, i to 66. pukovnija. Nazivi privrednih tvrtki koje su pomogle uređenje Marijinog perivoja istaknute su na spomen-ploči postavljenoj na ulazu u perivoj. Radove je otvorio i blagoslovio krčki biskup Josip Bozanić, tadašnji upravitelj Riječko-senjske nadbiskupije, a danas kardinal i zagrebački nadbiskup. Završetak radova i početak korištenja preuređenog prostora u liturgijske svrhe označio je blagoslovom 10. svibnja 1997. riječko-senjski nadbiskup Anton Tamarut. Izgled dotadašnjeg liturgijskog prostora na otvorenom podno Fortice potpuno je izmijenjen. Danas je to idealan prostor za proslavu svete mise, ali i za okupljanja iz drugih razloga.\nProstor je dobio posve drukčiji izgled. Novi oltar je smješten blizu samostana, na sjeverni dio Marijinog perivoja. Pristup s trga pred crkvom osiguran je novom zidanom cestom koja ulazi u vrt na nova vrata na krajnjem jugu prostora. Oltaru su upravljene s juga tri pristupne kamenom utvrđene ozelenjene staze. Sav je prostor izravnan i laganim padom upravljen prema oltaru, a na njemu uporno raste dobro njegovana trava. Liturgijski je prostor ostao omeđen s juga, zapada i sjevera. Zapravo na jugu skladno urasta u šumu na Fortici i ostavlja mogućnost širenja. S istoka je osjetljivo proširen jer je nestalo gospodarsko dvorište. Na mjestu negdašnjeg dvorišta i gospodarskih zgrada podignut je ravni trg koji je uokružen ispovjedaonicama, a liturgijski prostor je pristupačan s istoka i zapada.\nAktivnosti fra Serafina\nKad je fra Serafin bio u Novom Zagrebu, upravio je sve novozagrebačke župe na hodočašće na Trsat pa su one išle 4. srpnja na Dan borca. Tako su mnoge hrvatske i jedan broj slovenskih župa redovito dolazile svake godine na Trsat. Poslije 1990. fra Serafin bi ih redovito dočekivao ispred crkve, uvodio u crkvu s pjesmom i vodio oko oltara sa slikom Gospe Trsatske. Zatim ih upravljao u Marijin perivoj, poticao na ispovijed. Prema broju javljenih hodočasničkih skupina znao je koliko treba ispovjednika da se svi mogu ispovjediti pa je i njih osigurao da to učine do 10 sati kada je redovito bila zajednička hodočasnička misa. Sat ranije bio je Križni put na Fortici. Sabrao je veći broj tekstova te pobožnosti tako da ih je rijetko kada ponavljao. Čitali bi ih mladi trsatski vjernici jasna glasa. Njihov glas se čuo nadaleko, jer je postavio razglas i na Forticu. On je pak formirao zbor pučkih pjevača okupivši iz svake hodočasničke skupine one koji su pjevali u svojim župnim crkvama. Tako da je po završetku Križnog puta imao upjevanu skupinu kojoj je povjerio pjevanje za vrijeme svete mise. Nije ih učio nove pjesme, nego spremao za pjevanje misnih pjesama koje su svi znali. Kod svete mise vodio je pjevanje tako da je stao pred okupljene i animirao ih na pjesmu, ali sada predvođene zborom pjevača koji je već prije okupio. Naravno, već je prije pronalazio propovjednika kod te mise. Na početku mise je pozdravio sve skupine i njihove voditelje, a na kraju je svakom voditelju hodočasnika dao priliku da obavijesti svoju skupinu o daljnjem rasporedu njihova boravka. Ako je koja grupa željela zadržati se dulje na Trsatu i ručati ili ono što su hodočasnici sami ponijeli sa sobom ili što im je gostionica mogla ponuditi, rado ih je vodio u Trsatiku osiguravši na vrijeme mjesto za njih na prostranoj terasi restorana.\nKad bi bilo manje hodočasničkih grupa, za liturgijski prostor bi izabrao trg ispred crkve pod kestenima. Sveta misa bi bila na tom prostoru, a ispovijed i križni put odvijali su se po već spomenutom rasporedu. No, negdje 2002. godine otela mu je taj prostor bura jer je srušila dva kestena. Usprkos toj nevolji, ostao je posve predan hodočasnicima do te mjere da nikada nije odlazio na godišnji odmor već je cijelu godinu bio na Trsatu.\nNa fra Serafinov poticaj hrvatski su biskupi 17. ožujka 1995. uputili vjernicima i štovateljima Majke Božje poziv na sudjelovanje u hodočašću u Loreto prigodom proslave 700. obljetnice tog Trsatskom svetištu sestrinskog svetišta. Biskupi su njemu povjerili organizaciju hodočašća, a on je taj teret podijelio s odgovornim ljudima uprave grada Rijeke i sav program izveo uz osobitu podršku tadašnjeg riječko-senjskog nadbiskupa Antona Tamaruta. Prema Loretu najbližoj talijanskoj luci Anconi krenuli su brodovi iz tri jadranska grada: iz Rijeke su prezveli 1.500 putnika, iz Zadra 700 i iz Splita 680 putnika. U subotu 20. svibnja 1995. stiglo je oko 5.000 hrvatskih hodočasnika u Loreto. Svečanu hodočasničku misu predvodio je sarajevski nadbiskup kardinal Vinko Puljić, a riječ hodočasnicima je upravio riječko-senjski nadbiskup Anton Tamarut.\nSabranima je dozvao u pamet svijest o marijanskoj duši hrvatskog kršćanstva riječima: “Naša nacionalna povijest i nacionalna vjernička geografija neodjeljive su od Marijina štovanja i pobožnosti. Ne samo naše vrijeme, nego i naši prostori, naši gradovi i sela ispunjeni su svetištima, crkvama i oltarima što ih je vjera i ljubav našeg naroda podigla na čast Djevici Bogorodici. Time smo se u pobožnosti prema Mariji svrstali među najstarije kršćanske narode Europe i svijeta.“\nRazumljivo da je fra Serafin duboko odahnuo kad su se brodovi vratili s hodočasnicima i kad je potvrđeno da je cilj ovog osobitog nacionalnog hodočašća potpuno postignut, premda je Hrvatska još uvijek živjela pod teretom Domovinskog rata.\nGospa Trsatska i fra Serafin\nSuzaštitnica grada Rijeke\nGodine 1993. gradska skupština Rijeke izglasala je novi statut. U njem se spominje u članku 5. Trsatsko svetište jer stoji ovo: „Dan grada Rijeke je 15. lipnja – Dan Svetog Vida, zaštitnika grada. U gradu Rijeci svečano se obilježava 3. svibnja – Dan oslobođenja Rijeke od fašizma i 10. svibnja – Dan Svetišta Gospe Trsatske.“ Tako je grad Rijeka proglasio Trsatsku Gospu u određenom smislu suzaštitnicom grada. To treba zahvaliti nastojanjima oko postupne i na kraju uspješne obnove negdašnje upravljenosti riječkih katolika prema Trsatskom svetištu. U razdoblju između dva svjetska rata, naime, Riječani su silom bili spriječeni dolaziti na Trsat. Na Trsatsko svetište su se bili upravili vjernici Grobinštine.\nPoslije Drugog svjetskog rata prošla su desetljeća dok su Riječani ponovno prihvatili Trsatsko svetište kao svoje svetište. Upravo je fra Serafin nenametljivim, a privlačnim programom tzv. Marijinih dana prije blagdana Gospe Trsatske, među koje je ugradio proslavu Majčinog dana i Dana pomoraca, povezao Riječane s Trsatskim svetištem. Njihovim povratkom na Trsat i samo Svetište je dobilo značenje gradskog svetišta. To su prepoznali i najodgovorniji ljudi u Rijeci pa su 1992. trsatskim franjevcima dodijelili Nagradu grada Rijeke, god. 1993. iskazali osobito povjerenje Trsatskom svetištu i zajamčili to gradskim statutom, a 1998. je fra Serafin osobno primio Nagradu grada Rijeke “za plemenit i nesebičan rad na obnovi Trsatskog svetišta i promicanje duhovne kulture“.\nNema sumnje da je zavrijedio tu nagradu zbog ovog povratka riječkih katolika u Trsatsko svetište, a također i kulturnim pothvatima kao što su bili izdavanje pretiska knjige Raj duše Nikole Dešića, tiskane 1560. godine uz pomoć riječke gradske uprave (Rijeka 1995.) i zbornika Gospa Trsatska – Kraljica Jadrana (Rijeka, 1998.).\nUz fra Serafinovo ime je opravdano vezati razvitak svetišta Gospe Trsatske u razdoblju od 1991. godine do danas. On je suorganizator je i sudionik proslave 700. obljetnice Svetišta Gospe Trsatske, izgradio je Marijin perivoj u prikladan bogoslužni prostor. Oblikovao je i utvrdio odvijanje hodočašća tijekom ljetnoga razdoblju tako da ona teku okretno i s visokom mjerom dostojanstva, osobito ona vrlo brojna na velike marijanske blagdane te hodočašća Istrana, Krčke biskupije i grada Rijeke. Znao je osigurati kojega biskupa da predvodi glavna misna slavlja na velike blagdane svetu misu. Bez njegovog osobnog ugleda Gospa Trsatska ne bi bila suzaštitnica grada Rijeke, a hrvatski vjernici ne bi išli u Loreto. Naravno, on je Trsaćanin i po tome što je kao tajnik Odbora za III. boravak sv. pape Ivana Pavla II. Hrvatskoj ishodio njegovo hodočašće na Trsat. Sve to daje mu pravo da se naziva „fra Serafin Trsatski“.\nDuh Sveti izvor svetosti


Emotivni rulet: Zašto žene plaču kao kišne godine? - Men's Health Emotivni rulet: Zašto žene plaču kao kišne godine? - Men's Health\nPočetna › Pitajte MH › Emotivni rulet: Zašto žene plaču kao kišne godine?\nVjerojatno ne znate pravi razlog zašto plače, a vaša bi reakcija samo mogla dodatno pogoršati stvari\nNaša stručnjakinja Lauren Larson u svojoj kolumni piše o evoluiranju dinamike odnosa između žena i muškaraca – od neobaveznog seksa do svega ostaloga\nOTIŠLA SAM POGLEDATI nostalgičnu projekciju filma Zvijeri južnih divljina. U jednom od mnogih emocionalnih klimaksa u filmu otac na samrti kaže kćeri: “Nemoj plakati” i istog trenutka neka žena u stražnjem dijelu gledališta tiho zarida. Naravno, to je bio znak, kinom je krenula prava poplava suza. Početni je jecaj pokrenuo lavinu – kao kad netko kihne u avionu – i za samo nekoliko sekundi sve su žene u kinodvorani ridale. Žene u dvorani plakale su kao kišna godina, a muškarci su nijemo sjedili.\nUvijek se iznenadim kad ljudi o plakanju govore kao o taktičkom manevru. Stvarno bih željela da je plakanje samo jedan od alata iz mog seta manipulacija, odmah između oralnog seksa i pasivne agresije, koji mogu primijeniti kad poželim. Možda uistinu postoje odrasle žene koje u prepirku ulaze sa stavom “Ako zaplačem, bit će po mome”. Ali ne poznajem nijednu od njih. Isto tako, nitko tko misli da su suze “strategija” nije vidio kako ja plačem: lice mi se zacrveni i ostaje tako crveno 4 do 6 sati. Intenzitet mog plača varira između tihog tihog jecanja i iskonskog ridanja koje izražava bol svih mojih ženskih predaka. Šmrklje su nezaobilazne. Razumljiv govor je nemoguć. Moje suze nisu filmske, one koje nježno kliznu niz obraz i zavodljivo padnu na moje uzbibale grudi; moje plakanje ne izaziva sućut. Za mene, i za sve žene s kojima sam o tome razgovarala, suze su nešto što se dogodi. I katkad, ako su okolnosti takve – recimo, mračna kinodvorana puna žena koje plaču – plakanje može biti uistinu oslobađajuće.\nMislim da nije moj posao zadržavati suze. Još od srednje škole žene koje znaju što je život uvijek su mi govorile da ne plačem. Rekle su mi da ako muškarci suze ne dožive kao manipulaciju, doživjet će ih kao znak slabosti. Spisateljica Rebecca Traister opisala je slično otkriće. “Oni ne znaju da si bijesna”, prisjeća se riječi kolegice nakon što se rasplakala na poslu. “Oni misle da si tužna i da su te sredili.” Sad, nakon što sam se rasplakala pred brojnim muškarcima – na poslu, na cugi, u krevetu – više ne vjerujem u to. Mislim da muškarci uglavnom shvaćaju kad žena plače jer je bijesna, frustrirana ili zbog trenutačnog osvještavanja činjenice o prolaznosti života, poput ovog u kinu. Ono što ljuti predvidljiva je reakcija na suze.\nSigurna sam da je najgore što muškarac može učiniti pred ženom koja plače – utišavati je. Imala sam takvog dečka svojevremeno. Kad bih tijekom svađe počela plakati, on bi me glupavim muškim rukama privukao, zabio moju glavu na svoja glupava prsa i sve pokvario jednim “Šššššššššššš”. Stvarno bih prestala plakati. Ali ne zato što me utješio, nego zato što je moje suze osušila paklena vatra bijesa jer me ušutkava i ponaša se prema meni kao da sam dijete. Većina stvari koje radimo kad pokušavamo utješiti odraslu osobu sasvim je ista kao kada tješimo bebu koje plače. Iako je lijepo čuti moju majku kako me tješi dok plačem – dijelom jer sam voljno pristala da nismo jednake, dijelom jer znam da joj tješenje uzrokuje uzbuđenje Munchausenova sindroma bližnjih – dođe mi da poludim kada to čujem od druge osobe. Osobito ako je ta druga osoba muškarac jer sam ionako nesigurna smatra li me uopće sebi ravnom.\nPravi odgovor na suze ovisi o mjestu i vrsti suza s kojima imate posla. Suze tuge su najlakše. Ako plačem jer je netko umro (na filmskom platnu ili izvan njega) ili jer nisam dobila posao koji sam željela ili zato što sam “dobila nogu”, dug zagrljaj je dovoljan. Najbolje što možete učiniti je iskoristiti svoje muške ruke i svoja muška prsa i ponuditi ih kao mišićavo utočište gdje se mogu isplakati, zaštićena od svijeta. Svi treninzi za leđa koje ste odradili bili su priprema za taj trenutak.\nSuze bijesa su teža stvar. Ako sam ljutita – na vas ili na svijet – ne želim utješne riječi ni sažaljenje, osobito ne savjete. Ono što želim je, kroz suze, objasniti što me muči. Imala sam sreću svjedočiti kad je muškarac plakao pred drugim muškarcem. Nas smo troje bili na piću, razgovor je otišao u crne vode i moj se prijatelj rasplakao dok je objašnjavao što ga frustrira. (I ja sam se rasplakala jer nikad ne propuštam priliku za katarzu.) Drugi je prijatelj samo potegao dugi gutljaj piva, bez odvraćanja pogleda. Nije pokušao prekinuti plač prijatelja, definitivno nije rekao “Ššššššššššš”… Pustio je prijatelja da govori i samo kimnuo glavom kad je bilo potrebno.\nNemaju svi čelične živce potrebne da bi se bez riječi gledalo nekog kako plače. Jako je teško ništa ne poduzeti kad ugledate suze, osobito kad ste i vi na neki način povezani s njima. Pokažite da ste svjesni suza tako da dodate maramicu, ali ništa ne govorite. Kad plačem jer sam bijesna, sve što želim je potvrda da me se i dalje doživljava, da me slušate. Pa čak i ako je sve što od mene možete čuti samo “Arrrrrrggghhhh”…\n“U REDU JE, NASTAVI”\nKako se nositi sa suzama – ženskim ili muškim – na poslu.\nRIJETKO ĆETE svjedočiti ženskim suzama na poslu, iako one teku svakodnevno; žene su se naviknule potražiti tiho mjesto da se isplaču. Ako osjećam potrebu rasplakati se od tuge, smjesta se dižem od radnog stola i odlazim na svoje mjesto za plakanje, zahod za jednu osobu, na katu iznad. Ako naletite na ženu koja je krenula na svoje tajno mjesto za plakanje, ne zaustavljajte je i ne ispitujte što joj je: savršeno je OK pretvarati se da je niste primijetili. Ali tu i tamo, obično tijekom napetih poslovnih sastanaka, suze bijesa provale bez najave. Kad se to dogodi, važnije od svega je da nastavite slušati. Četiri godine na mom zadnjem poslu na svakom važnom sastanku sa šefom ja bih se rasplakala. Kad su suze krenule, ispričala bih se, a on je rekao: “U redu je, nastavi”. Čim mi je postalo jasno da mu nije neugodno zbog mojih suza (“U redu je”) te da i dalje sluša što imam reći (“Nastavi”), odmah bih prestala plakati. – L. L.