Millised pinged peaksid olema faasi, null ja maa vahel? - Valgustus\nMillised pinged peaksid olema faasi, null ja maa vahel?\nMade mõõtmised kodus müügikohtades.\nEsimene pistikupesa näitas järgmist tulemust:\nfaasi ja nullpinge vahel\npinge faasi ja maa vahel\n50-120 V (sellised kaalud testeril)\npinge maapinnast kuni nullini 6 V\nTeine pistikupesa näitas teistsugust tulemust:\nfaasi ja maa vaheline pinge - faasi ja maa ühendamine testeriga põhjustab lühise\nVeel ühe faasi ja nulli vahel paikneb 50 V ja faasi ja maa vahel 230 V\nSamal ajal töötavad kõik pistikupesad kodumasinatega töötamisel tavaliselt (välja arvatud see viimane, mis tundub olevat töö, kuid kuidagi valesti).\n"Spetsialistid", kes muutsid meie juhtmestiku, ütlevad, et kuna kõik toimib, siis ärge pöörake tähelepanu. Kuid ma tahaksin teada, milline müügikohtade rühm töötab valesti (või mis on valesti) ja kuidas probleemi lahendada?\nKolmekordse pistikupesa ühendamine on välismaalt saadud meetod. Meil oli alati ainult faas ja null. Selleks, et kogu skeem toimiks korrektselt, on vajalik, et kogu maja peal oleks vaja mitte ainult tungida, vaid maja (trafo) jaoks elektrienergiaga töötavad lülitusseadmed pakuti ka maja sarnase elektrivarustuse kaitsmiseks ja ringkonnaks. Meie riigis reeglina jääb kõik endiselt nii nagu varem, vaid majades, mida nad püüavad seda teha Euroopa viisil, mille eest nad viskavad maad pinnale, seejärel kütte- või veetorustikku. Mul oli midagi sellist, mis ehitati uues majas. Ma lihtsalt kõik maa välja lülitanud ja kasutades lihtsat skeemi, kus on ainult faas ja null. Ja pole probleeme.\nVäljundi kolmevooluline ühendus tähendab kaitseseadistuse (RCD) olemasolu. Nagu kirjeldatud, ei ole see pistikupesade esimeses rühmas, st nad on ühendatud ilma RCD-de või see ei tööta. Teine pistikupesa on välja lülitatud, see käivitub RCD-s, kui maa on testaatoriga faasiga ühendatud. Seda tehakse ohutuse tagamiseks. See on tavaliselt kollakasroheline traat ja see ei lähe maha, vaid RCD-le. Ja mis tahes initsiatiiv, millega sõrm tõmmata maasse, ei päästa elektrilöögist.\n230, 100 ja 6 Te ei nõustu ilmselt.\nPinge faas null peaks olema umbes 220-230 volti. Pinge Nulli ja maapinna vahel peaks ideaaljuhul olema 0 volti, kui mõni seade lööb, siis võite elada kuni 20 volti, kuid lekke leidmine on parem.\nLühis testerist. Siin, ilma pudeta ja lahkumiseni kohale, ei saa aru.\nKujutage ette, mis juhtuks, kui null kaob käest, näiteks alajaamast traadi purunemise tõttu. Seejärel, kui seadmed on kuskil sisse lülitatud, on keegi juhtimise tõttu "null" all praeguses. Ja kui "maa" asemel see hävitatakse, st Ühendage maandusjuhe nulliga, siis ilmub instrumendi korpusele ohtlik pinge.\nVooluahela ja nullkontakte vaheline pinge peab olema 220 V ja faasi ja maanduskontakti vahel ka 220 V. Nulli ja maa vaheline kontaktpinge peaks olema nullvolti.\nTegelikkuses on see olukord haruldane, kuna võrgu pinge võib erineda 220 volti võrra ja neutraalkaablil võib väike potentsiaal olla tingitud koormuse ebavõrdse jaotumisest kolmes faasis (nn faasimoonutused). Seetõttu võivad pinge väärtused mõnevõrra nendest erinevad olla.\nLisaks sellele on kirjelduse kohaselt teil TT-ahel, milles on RCD või diferentsiaalautomaadi olemasolu kohustuslik. Automaatsete asemel tuleks paigaldada ainult RCD-d, nagu mõned autorid soovitavad märkustele, kuid järjestikku nendega, ja kvalifitseeritud elektrik peaks sellist tööd teostama elektripaneelil pinge eemaldamisega.\nNiisiis, kõigepealt ütleme teile lihtsas mõttes, millised on faasilised ja neutraalsed juhtmed, samuti maandus. Faas on juht, mille kaudu praegune tarbija jõuab. Niiviisi tagab null, et elektrivool liigub nulltsüklist vastupidises suunas. Lisaks sellele on juhtme nulli eesmärk - faasipinge vastavusse viimine. Maandusjuhe, mida nimetatakse ka maa alla, ei ole elus ja on mõeldud inimese kaitsmiseks elektrilöögi eest. Saate põhjalikumalt teada saada saidi vastavas jaotises.\nLoodetavasti aitas meie lihtne seletus mõista, mida null, faas ja maa on elektrisüsteemides. Samuti soovitame uurida juhtmete värvimärgistust, et mõista, mis värvi on faas, null ja maandusjuht!\nUurige teema juurde\nElektriline toide tarnitakse tarbijatele madala pingega mähistele astmelaualev trafo, mis on transformaatori alajaama kõige olulisem komponent. Alajaama ja abonentide vaheline seos on järgmine: tarbijale tarnitakse tavapärase traadiga mähiste ühenduspunkti kaudu väljastatav ühine juht, mis koosneb kolmest mähiste teisest otsast tehtud järeldustest. Lihtsamalt öeldes on kõik kolmest juhtmest faas ja ühine neist on null.\nKolmefaasilise energiasüsteemi faaside vahel tekib pinge, mida nimetatakse lineaarseks. Selle nominaalväärtus on 380 V. Me anname faasipinge määratluse - see on nullist ja faasist ühe pinge. Faasipinge nimiväärtus on 220 V.\nElektrisüsteem, milles null on maandusega ühendatud, nimetatakse vähese maandusega neutraalseks süsteemiks. Et muuta see äärmiselt selgeks ka algajale elektrotehnika valdkonnas, peetakse energiatööstuses olevat maapinda madalikule.\nKuur-maandatud neutraalse füüsikaline tähendus on järgmine: trafos olevad mähised on ühendatud "tähega", samal ajal kui neutraal on maandatud. Null toimib kombineeritud neutraaljuhina (PEN). Selline maaühendus on tüüpiline Nõukogude ehitusele kuuluvate elamute jaoks. Siin on sissepääsude juures igas põrandas olev elektriline paneel lihtsalt nulliga ja eraldi ühendus maaga ei ole ette nähtud. Oluline on teada, et kaitse- ja neutraaljuhtme ühendamine kilbi korpusega on väga ohtlik, kuna on olemas tõenäosus, et töövool läbib nulli ja selle potentsiaal erineb nullist, mis tähendab elektrilöögi tekkimise võimalust.\nHilisemateks ehitusteks olevates majades on trafo alajaamast ette nähtud samad kolm faasi, samuti eraldatud null ja kaitsejuhe. Elektrivool läheb läbi tööjuhi ja kaitsekatte eesmärk on ühendada juhtivad osad alajaama juures oleva maanduskiirusega. Sellisel juhul on igas põrandas elektripaneelides eraldi buss, mis võimaldab faasi, nulli ja maa eraldi ühendamist. Maandusbussil on metalliühendus kilbi korpusega.\nOn teada, et tellijate koormus tuleks kõigis etappides ühtlaselt jaotada. Siiski ei ole võimalik eelnevalt ennustada, millised võimsused üks või teine abonent tarbivad. Tulenevalt asjaolust, et koormusvool on erinevates faasides eraldi, ilmub neutraalne nihe. Tulemuseks on võimalik erinevus nulli ja maa vahel. Kui neutraaljuhtme ristlõige on ebapiisav, suureneb potentsiaalne erinevus veelgi. Kui ühendus neutraaljuhiga on täielikult kadunud, on suur tõenäosus hädaolukordades, kus pinge jõuab piirini laaditavatele faasidele nullväärtuseks, ja vastupidi, laadimata faasides kipub see olema 380 V. See tingib elektriseadmete täieliku lagunemise. Samal ajal on elektriseadmete juhtmed pingestatud, inimeste tervisele ja elule ohtlik. Sel juhul eraldatud null-ja kaitsetraat kasutamine aitab vältida selliste õnnetuste esinemist ja tagada nõutav ohutuse ja töökindluse tase.\nLõpuks soovitame vaadata teema jaoks kasulikke videoid, milles antakse faasi, nulli ja maandamise mõistete määratlused:\nLoodetavasti nüüd teate, milline on faas, null, elektrijuhtmed ja miks neid on vaja. Kui teil on küsimusi, küsige neid meie spetsialistidele lõigus "Küsige elektrikule küsimust!"\nMeie kasutatav elektrienergia tekitatakse elektrijaamade vahelduvvoolugeneraatorite poolt. Neid pööratakse põleva kütuse (kivisüsi, gaas) energiaga soojuselektrijaamades, vesi hüdroelektrijaamades või tuumaelektrijaamades tuuma lagunemine. Elekter jõuab meid läbi sadu kilomeetreid elektriliine, mis muutub ühest pinge väärtusest teise. Trafo alajaamast on tegemist sissepääsude jaotuskilpidega ja seejärel korteriga. Või joon jagatakse küla või küla eramajade vahel.\nMõistame, kust tulevad mõisteid "faas", "null" ja "maa". Alajaama väljundelement on astmelauutav trafo, selle madala pingega mähiste abil tarnitakse tarbijale. Pingid on ühendatud transformaatoriga, mille ühine punkt (neutraalne) on trafo alajaamast maandatud. Eraldi dirigent läheb tarbijani. Kolmandate keerdude otste kolme otsa juhid lähevad sellele. Neid kolme juhi nimetatakse "faasiks" (L1, L2, L3) ja ühist juhi nimetatakse nulliks (PEN).\nKuna neutraaljuht on maandatud, nimetatakse seda süsteemi "surnud maandatud neutraalseks süsteemiks". PEN-juhi nimetatakse ühendatud nulljuhiks. Enne PUE seitsmenda väljaande avaldamist jõudis tarbija selle vormis sellesse vormi null, mis põhjustas ebatavalisi asju elektriseadmete juhtudel. Selleks ühendati need nulliga, ja seda nimetati kadunuks. Kuid töövool jõudis nullini ja selle potentsiaal ei olnud alati nulliga võrdne, mis põhjustas elektrilöögi ohu.\nNüüd on äsja kasutusele võetud trafo alajaamadest välja tulnud kaks neutraalset juhti: null töötab (N) ja nullkaitse (PE). Nende funktsioonid on eraldatud: töövool voolab koormusvoolu ja kaitseseade ühendab juhtivad osad, mis maandatakse alajaama madalikule. Sellel väljuval toiteliinil on neutraalse kaitselülitiga täiendavalt ühendatud ülepingekaitse elemente sisaldavate tugikontuuridega. Maja sisenemisel on see ühendatud maapinna silmusega.\nPinge ja koormusvoolud süsteemis, millel on maandatud neutraalne süsteem\nKolmefaasilise süsteemi faaside pinget nimetatakse lineaarseks ning faasi ja null-faasi vahele. Nominaalsed faasipinged on 220 V ja lineaalpoldega 380 V. Kõigi kolme faasi, mis töötavad ja kaitsevad nulli, läbivad korterelamu põrandapaneelid. Maapiirkondades lähevad nad küla läbi iseseisva isoleeritud juhtme (CIP) abil. Kui rida sisaldab isolaatoreid nelja alumiiniumtraadi, siis kasutatakse kolme faasi ja PEN-i. Sellisel juhul jaotatakse N ja PE iga maja jaoks eraldi sissejuhatava kilbiga.\nIga tarbija saab korterisse ühe faasi, töötab ja kaitseb nulli. Kodused tarbijad jaotuvad etapid ühtlaselt nii, et koormus on sama. Kuid praktikas see ei toimi: võimatu on ennustada, kui suurt võimsust iga abonent tarbib. Kuna trafos erinevate faaside koormusvoolud ei ole samad, tekib nähtus nn neutraalne nihe. "Maa" ja neutraaljuhtme vahel ilmneb potentsiaalne erinevus. See suureneb, kui juhtme ristlõige on ebapiisav või selle kontakt trafo neutraalse otsaga halveneb. Kui ühendus katkeb neutraalsega, tekib õnnetus: maksimaalse koormusega faasides kipub pinge olema null. Mahalaaditud faasis on pinge peaaegu 380 V ja kõik seadmed ebaõnnestuvad.\nJuhul, kui PEN-juht juhib sellist olukorda, on kogu laudade ja elektriseadmete kadunud keha pingestatud. Nende puudutamine on eluohtlik. Kaitse- ja tööjuhtme funktsiooni eraldamine võimaldab teil sellises olukorras vältida elektrilöögi.\nKuidas tuvastada faasi- ja kaitsejuhtmeid\nFaasijuhtidel on potentsiaal maa suhtes võrdne 220 V (faasipinge). Nende puudutamine on eluohtlik. Kuid see põhineb sel viisil nende tunnustamisel. Selleks kasutage seadet, mida nimetatakse ühepostilise pinge indikaatoriks või indikaatoriks. Seespoolt on seeria-ühendatud lamp ja takisti. Kui te puudutate "faasi" indikaatorit voolab läbi selle ja inimese keha maasse. Valgus on sisse lülitatud. Takisti takistus ja pirniku süüte lävi valitakse nii, et vool jääb inimkeha tundlikkusest kaugemale ja seda ei tunne.\nFaasijuhtmeid saab tunnustada nende värvidega, need on mustad, hallid, pruunid, valged või punased. Kõige raskem asi on vanade elektriplaatidega: nendes on sama värvi juhe. Kuid indikaatori abil saab "faasi" alati kindlaks määrata ilma vigadeta.\nNull töötav juhe on sinine (sinine), kaitsekõver on tähistatud kollase-rohelise triibuga. Neile pole stressi, kuid parem on neid puudutada ilma vajaduseta. Elektrikel on selline seadus: kui pinget pole praegu, siis võib see ilmuda igal ajal.\nVäga vähesed inimesed mõistavad elektri sisulist olemust. Enamik neist mõistetest nagu "elekter", "faas" ja "null" on pimedad metsad, kuigi me kogeme neid iga päev. Anname kasulike teadmiste terad ja vaadake, milline faas ja null on elektrienergias.\nEt õppida elektrit nullist, peame mõistma põhimõisteid. Kõigepealt oleme huvitatud elektrivoolust ja elektrikulust.\nElektrivoolu ja elektrienergia laeng\nElektriline laeng on füüsikaline skalaarne kogus, mis määrab keha võime olla elektromagnetväljade allikas. Väikseima või elementaarse elektrikatkestusega kandja on elektron.\nNäiteks, kui vigastame eebenipulki villa vastu, omandab see negatiivse elektritariifi (elektronide üleolek, mis on pandud puuvillaga kokku puutunud). Sama iseloomuga on staatiline elektrijuht juustele, ainult sel juhul on laadimine positiivne (juuksed kaotavad elektronid)\nElektrivool on laetud osakeste (laengu kandjate) suunatud juhi liikumine. Laetud osakeste enda liikumine toimub elektromagnetilise väli, mis on üks peamisi füüsikalisi valdkondi, toimimisega.\nElektrivool võib olla konstantne ja muutuv. Konstantse voolu korral ei muutu voolu suund ja suurus. Vahelduvvool on aja jooksul muutuv vool.\nAlalisvooluallikas on näiteks aku. Kuid see on meie kodudes kodumajapidamiste müügikohtades kasutatav vahelduvvool. Põhjus on selles, et vahelduvaid vooge on palju lihtsam vastu võtta ja edastada pikkade vahemaade suunas.\nVahelduvvoolu põhitüüp on sinusoidaalne vool. See on vool, mis esmalt kasvab ühel suunal, ulatudes maksimumini (amplituud), hakkab langema, mingil hetkel võrdub nulliga ja suureneb uuesti, kuid erineval viisil.\nOtseselt salapärase faasi ja nullist\nMe kõik kuulsime faasi, kolme faasi, nullist ja maandusest.\nLihtsaim elektrivoolu juhtum on ühefaasiline ahel. Sellel on ainult kaks juhtmest. Ühel traadist voolab vool tarbija (olgu see siis rauast või föönist), ja teiselt poolt, see tagastatakse. Ühefaasilisel võrgul on reeglina veel üks juhtmevaba (või maandatud) seade. See traat ei sisalda koormust, vaid on kaitsmega. Juhul, kui midagi pääseb kontrolli alla, aitab maandamine vältida elektrilöögi tekkimist. Selle traadi korral liigub elektrienergia maha või tühjendatakse maasse.\nTraat, mille kaudu vool läheb seadmesse, nimetatakse faasiks ja traat, mille kaudu voolu tagastab, on null.\nMiks sa vajad nulli elektris? Jah, sama etappi! Faasijuhtmega voolab vool tarbijani ja nulljuhtme kaudu suunatakse see vastupidises suunas. Võrgustik, mille kaudu vahelduvvool jaotatakse, on kolmefaasiline. See koosneb kolmefaasilisest juhtmest ja ühelt tagurpidi. Selle võrgu kaudu läheb praegune meie korteritesse. Otse otse tarbijale (korterid) on vool jagatud faasideks ja iga faas on antud nulli võrra. Voolu suuna muutmise sagedus SRÜ riikides - 50 Hz.\nJuhtmete faasi ja nulli ei tohiks segi ajada. Vastasel korral saate vooluahelas lühise sisse lülitada. Et vältida selle toimumist ja te ei häiri midagi, on juhtmed omandanud erinevad värvid. Mis on faasi värv ja elektrienergia null? Null on tavaliselt sinist või sinist ja faas on valge, must või pruun. Maandusjuhtmel on ka värv - kollakasroheline.\nNull ja elekter\nNii saime täna teada, mida tähendab mõiste "faas" ja "null" elektrienergias. Oleme õnnelikud, kui kellelegi oleks see teave uus ja huvitav. Nüüd, kui kuulete midagi elektrit, faasi, nulli ja maad, siis teate juba, mis see on. Lõpuks meenutame teile, et kui teil on äkki vaja arvutada kolmefaasilist vahelduvvoolu ahelat, võite vabalt ühendust võtta elektrotehnika inseneridega "sõid koeraga". Meie ekspertide abil on isegi teie kõige metsikum ja kõige raskem ülesanne.\nElektrienergia allikaks on kolmerattaallast ühendatud kolmest mähist või poolustest koosnev generaator, keskseade ühendatakse maapinnaga või maandatud. Vaadake, kuidas see läheb.\nDiagrammist nähtub, et traadid on ühendatud tähe kolme otsa, väljuvad etapid ja keskpunkt on null, nagu ma ütlesin, see on maandatud, kuna 380-voldine toiteallikas on süsteem, millel on maandatud neutraalne süsteem. Kui transformaatori neutraalne maandus TP-s puudub, ei tööta toide korralikult.\nKolm faasi, null ja lisaks maandusjuht (ka maa külge ühendatud) - kokku viis viini, mis tulevad alajaamast maja elektripaneeli, kuid enne iga korteri põrandapaneelist on ainult üks faas, null ja maapind. Kuid elektrivoolu ülekandes on seotud ainult faas ja null. Viiendal maandusjuhtmel ei voola elektrivoolu, sellel on veel üks kaitsefunktsioon, mis seisneb selles, et kui faas tabab majapidamisseadmete metallist korpust (ühendatud maandusjuhtmega), kaitselüliti või RCD - lekkevoolu korral.\nElektriline energia viiakse faasini ja neutraaljuhtme pinge on null, kuid mitte alati, kui elektriseade on sellega ühendatud, loe edasi.\nPinge null (maapealne) ja faasi vahel on võrdne 220 V ja 380 V vastassuunaliste faaside vahel ning seda pinget kasutatakse seal, kus on suured koormused või suur elektritarbimine. Ja see ei kehti korteri kohta! Lisaks sellele on 380 volti inimestele mitu korda ohtlikum.\nMaja veemudelil on null ja maapind ühendatud koos maanduskinnitusega, mis maetakse maandusega. Ja siis lähevad nad eraldi maja põrandapaneelidesse, see tähendab, et nad on teineteisest isoleeritud, lisaks maandusjuhtmed on ühendatud otse elektrikilpide korpusega ja null istub isolatsioonplokil!\nVahelduvvool voolab kahe juhtme, faasi ja null vahele ning meie sagedus meie elektrivõrgus 50 Hz muudab selle suunda (nullist või nullist) 50 korda sekundis.\nKuid see ei ole lihtsalt voolu, vaid elektritarbija kaudu, ühendatud otse vooluvõrgust või elektrikaabliga!\nKolmas dirigent kaitseb, see ei osale elektriülekandes, vaid teenib ainult ühte otstarvet - see kaitseb meid elektrilöögi eest hädaolukordades, kui faas ilmub elektriseadmete metallist korpusesse! Seepärast on see ühendatud pesumasina, külmkapi, mikrolaineahju metallosadega, pistikupesaga maanduskontaktide kaudu. Lisaks vähendab maandus oluliselt kodumasinate kahjulikku elektromagnetkiirgust.\nKui puudutatuna puudutab see ainult faasi lööki. Kui te ei ole hästi maapinnast isolatsiooniga, st mitte kummist sussidega või ärge seiske puust tugitooliga oma teise käega, ilma põrandat või seina puudutamata, siis kui puutute paljas faasiavadesse, siis tunnete end läbi voolavat elektrivoolu maa peal.\nPüsiva kokkupuute või elektrivoolu läbi inimese südamete tõttu ei pöörata tähelepanu harvematele surmajuhtumitele kodumajapidamistes. Olge ettevaatlik!\nMõnedel harvadel juhtudel on null võimalik võita, kui seade on ühendatud vahetatava toiteallikaga - arvuti, kodumasinad jne Kuid reeglina pole pinge eriti hea ja ohutu, sa lihtsalt löövad!\nMaandusjuhtme saab alati võtta ja mitte karda, välja arvatud elektrijuhtmestiku või kilpiga katkemise korral!\nKuidas leida faasi, nulli ja maad?\nFaasjuhtme kindlaksmääramiseks peate ostma kaitstud faasjuhtmega puutunud odavalt indikaatorkruvikeeraja. Soovitan lugeda meie. Tavaliselt on faasijuhe punane, pruun, valge või must.\nNull on ühendatud valgustis või pistikupessa koos faasiga toitekontaktile ning kui indikaator puudutab, siis ei põle. Kasutatakse selle all sinise traadi või sinise triibuga!\nKaitsejuht on ühendatud väljalaske maanduskontaktidega, lampi metallist korpusega või elektriseadmega. Üldtunnustatud standardite kohaselt on maandusjuht valmistatud kollakasrohelistest traadist või nende värvidega ribadest.\nJa igapäevaelus me kasutame reeglina ühefaasilist. See saavutatakse juhtme ühendamisega ühe kolmefaasilise juhtmega (joonis 1) ja milline faas tuleb meile korterisse, materjali edasiseks uurimiseks on see väga ükskõikne. Kuna see näide on väga skemaatiline, peame lühidalt arvestama sellise ühendi füüsilist tähendust (joonis 2).\nVeel üks asi selles, et selle voolu läbimiseks peab korpuses olema vähemalt üks elektritarbija Rn. Vastasel juhul pole voolu, kuid faas VOLTAGE jääb.\nJärgnevalt on järgmine teine ilmselge praktiline järeldus: pinge "null" ja "maa" vahel on nullilähedane (määratakse maandustakistusega) ja "maa" - "faas", meie juhul 220 volti.\nMis on elektrisüsteemide faas ja null - õppida määratleda erinevalt? Mis on faaside ja faaside vaheline pinge?\nMis on faas, null, elektrienergia maa ja miks nad vajavad?\nOn teada, et vahelduvvoolugeneraatorites töötavad elektrijaamad toodavad elektrienergiat. Seejärel edastatakse elektrienergia ülekandetorud elektritarbijatele. Mõelgem üksikasjalikumalt, kui palju energiat varustatakse mitme korruseliste hoonete ja eramajade sissepääsudega. See teeb isegi elektritarbijatele aru, milline faas, null ja maandus on ja miks neid on vaja.\nMis vahe on faasi ja null vahel?\nEsileht »Teooria» Pinge »Mis on elektrisüsteemide faas ja null - kas me õpime erinevalt tuvastama?\nElektrivõrgud on kahte tüüpi. Vahelduvvoolu võrgud ja võrgud. Nagu teada, on elektrivool korrektselt elektronide liikumine. Voolu korral liiguvad nad samas suunas ja. nagu nad ütlevad, on pidev polarisatsioon. Vahelduvvoolu korral muutub elektronide liikumise suund kogu aeg, see tähendab, et vool on muutuva polarisatsiooniga.\nAC võrk on jagatud kahte komponenti: tööetapp ja tühi faas. Tööfaasi nimetatakse mõnikord lihtsalt faasiks. Tühja nimetatakse faasi nulliks või lihtsalt nulliks. See teenib pideva elektrivõrgu loomiseks seadmete ühendamisel ning võrgu maandamiseks. Ja faas rakendas tööpinget.\nKui lülitate seadme sisse, pole oluline, milline faas töötab ja mis on tühi. Kuid kui paigaldate elektrijuhtmeid ja ühendate selle üldise koduvõrguga, peate seda teadma ja arvestama. Fakt on see, et elektrijuhtmestiku paigaldamine toimub kas kahesuunalise kaabli või kolmekihilise kaabli abil. Kaksik-tuumal elas üks - tööfaas, teine - null. Kolmesuurises tööpinges on kaks kaablit. Tuleb välja kaks tööetappi. Kolmas vein on tühi, null. Majavõrk koosneb kolmest südamikust. Eramu või korteri juhtmestiku üldine skeem on põhimõtteliselt ka kolmeastmeline traat. Seetõttu tuleb enne korteri juhtmestiku ühendamist kindlaks määrata töö- ja nullfaasid.\nFaasi- ja neutraaljuhtmete määramise meetodid\nKergesti on teada, millise tuumaga pinge on varustatud ja milline mitte. Faasi ja nulli määramiseks on mitu võimalust.\nEsimene tee. Faasid määratakse ümbrise värvi järgi. Tavaliselt on tööetapid mustad, pruunid või hallid, null on helesinine. Kui paigaldatakse täiendav maandus, on selle veen roheline.\nSellisel juhul ei kasuta etapid kindlaksmääramiseks täiendavaid vahendeid. Seetõttu pole see meetod väga usaldusväärne, sest elektrijuhtmete paigaldamisel ei pruugi elektrijuhtmete paigaldamine järgida juhtmete värvimärgistust.\nPeamine erinevus faasiliinide ja pinge vahel AC võrkudes on pinge suuruse näitaja, mis on 3 korda suurem kui pinge väärtus.\nFotosilmaga tänavavalgustuse korraldamiseks. Kuidas sellist seadet ühendada, leiate siit.\nElektriseadmest kruvikeerajaga on faasi määramine usaldusväärsem. See on juhtimiseta korpus koos indikaatoriga ja selle sisse ehitatud takisti. Indikaatorina kasutatakse neoonlampi. Kui puutute kruvikeeraja otsa tühjaks, pinge all, süttib juhtme indikaator, kui töötaja elas. Kui null, see ei toimi. Sellise kruvikeeraja abil saate kindlaks teha võrgu tervise. Kui lambit ei põle vaheldumisi, kui haarde on puudutanud, on võrk rikkis.\nSee juhtub, et märgutuli süttib, kui puudutate mõlemat juhtme traati, st faasi ja nulli. See tähendab, et tühja faasi on paus. See tuleb leida ja kõrvaldada.\nFaasi kindlaksmääramist on võimalik läbi viia multimeetril. Esiteks seadke mõõtmisrežiim - vahelduvpinge. Siis ühe sondi ots käes kinni. Teine proovivõtt puudutab veene. Kui faas töötab, kuvatakse seadme ekraanil pinge väärtus.\nTe saate kindlaks määrata tööperioodi ja kasutada tavalist lambipirnit. Võtke lambipirn. vkruchennuyu kolbampullis, kaks tükk traati. Üks ots on maandatud. Seda saab maapinnale keerata, keerates seda radiaatorisse. Traadi otsad peaksid muidugi olema tühjad. Teine ots puutub veenidega. Kui valgus süttib, töötab faas.\nÜks viis, mis näitab, milline faas ja null on elektrilises, video\nKuidas määrata null ja faas? Kiireim viis\nKodumajapidamisseadmete paigaldamisel on sageli oluline kaptenil teada, kus on "faas". Selline vajadus tekib juhtudel, kus näiteks tuleb paigaldada lüliti või ühendada elektriseadmed, mis on tundlikud õige phasing.\nKui valguslüliti on korralikult ühendatud, siis lülitatakse kassetti juhtivate juhtmete sektsioon välja lülitatud toitejuhtme külge ja selle koha paigaldamine, näiteks elektripirnide vahetamine elektripirniga, on võimalik ilma mureteta.\nElektrilise voolu olemasolu või puudumise kindlakstegemine silma kaudu ei ole võimalik kindlaks määrata, seega on vaja osta spetsiaalseid seadmeid ja tööriistu.\nNende hind tavaliselt ei ole hea. Valimisel on kasulik eelistada ainult selliseid mudeleid, millel on usaldusväärne isolatsioon.\nMajapidamises kasutatavate elektriliste võrkude seade\nEnne sellise olulise toimingu tegemist, mis on faasijuhtme määratlus, on väga oluline hästi mõista majapidamises oleva elektrivõrgu seadet.\nErinevalt võrkudest, mille kaudu elektritoite edastatakse elektrijaamadest trafosse, on elamispinnas või korteris pinge vaid 220 volti, kuid isegi see pinge võib olla elu ja tervise jaoks ohtlik ning põhjustada lühisest tulenevat tulekahju.\nSeepärast on elektrienergiaga töötamisel võimalik kohaldada ainult ohutusnõudeid.\nMajapidamises kasutatav elektrivõrk koosneb üldjuhul kolmest südamikust:\nLähemalt analüüsime neid üksikasjalikumalt.\nMis on "faas"?\n"Faas" või faasijuht on juht, mille kaudu elektrit tarnitakse maja elektritarnijalt. See erineb teistest kaablikanduritest 220 V pinge juures. Kuid ainult ühe faasielektri seadme või seadme kasutamine pole piisav.\nNagu sõrme-tüüpi patarei ei suuda anda elektrit ükskõik millisele ühe põlvkonnaga ühendatud seadmele, on faasi traadiga vaja teisele dirigendile, mille nimi on null.\nMis on null ja kuidas seda määratleda?\n"Zero" on elektrijaama generaatorist tarbijale elektrijuhtmest välja tõmmatud dirigent, kuigi seal pole praktiliselt elektrivoolu, on see täisosaline elektrivoolu ülekandesüsteemi kaudu metalltraadiga.\nNulli määramine ei ole üldse raske. Sel eesmärgil saate kasutada multimeedrit või testerit. Kui mõõtmised tehakse multimeetril, siis peate ühe sondiga ühendama mõne maandatud objektiga ja teine vaheldumisi juhtmetega, kui seade kuvab pinget 2 - 3 V. See juhe, millele proovivõttur on hetkel ühendatud, on null..\nMaandatud juhi roll võib olla küttesüsteemi metallist radiaator, kui seal on vedeliku rõhk.\nErinevalt "faasist" ja "nullist", kui see on nii öelda, on kohalik. Maandus on juhi, mis ühendatakse maaga otse kohas, kus maja asub, ja see aitab vältida elektrilöögi saamist, kui faasi juhi isolatsioon purunes läbi seadme.\nKuidas eristada üksteisest teisest faasist ja nullist?\nTeiste juhtmete "faasi" eristamiseks võite kasutada sellist tööriista nagu indikaatorkruvikeeraja.\nKui puutute traadi metallosa külge, kui selle kruvikeeraja hõõrdumine hoiab vastupidist otsa nimetissõrmega, põleb indikaator, kui on olemas faasijuhe. Samuti saate määrata "faasi", kasutades multimeedrit.\nSelleks peate seadme lülitama AC-i mõõtmise režiimi.\nSeadistage seadme kõrgeim võimalik pinge. Negatiivne proovivõtt peab olema ühendatud mõne maandusega objektiga, näiteks kütteradiaatoriga, teine vahelduvalt juhtidega ühendatud.\nKui seade näitab pinget, mis on ligikaudu võrdne 220 V. See on juht, millele olete ühendatud ja kus on faasiavad.\nKuidas määrata "faasi" ja "nulli" ilma mõõtevahenditeta.\nFaasi tuvastamiseks võite kasutada aeg-testitud, väga lihtsat ja odavat meetodit.\nHõõglambi tavalise kasseti abil on lihtne määrata "nulli" - "faasi" paari. On vaja võtta kassett ja kaks juhtmest, mis väljuvad sellest vaheldumisi juhtmetega, oodatava faasi ja nulljuhtmetega.\nKui valgus läheb, tähendab see, et üks ühendatud juhtmetest on faas. Nüüd on veel teada, millist neist. Seda on väga lihtne teha, kui elektrivõrguga on sisse lülitatud RCD-seade. Sellisel juhul ühendage kolbampull lambi ühel otsal kolmanda traadi külge, mis on sel juhul maandus, ja teine vaheldumisi teiste juhtmetega.\nKui automaatne elektrikatkestus tekib, tähendab see seda, et teine juhtmestik, millega olete ühendanud multimeetrilise sondi, on "faas". Seega on kolmas dirigent null.\nKui "faasi" - "nullpaari" määramisel pole ühtegi RCD-d vaja, tuleb üks traat maandusega ühendada ja teine nurga pisarad, kui see puutub kokku "faasiga".\nVale ettekujutus, mis võib juhtuda faasijuhtme määramisel.\nSee ei ole täiesti eksitav, on lihtne, kui jälgite seda faasi määramise meetodit, võite selle asukoha valesti järeldada.\nMeetod faaside määramiseks traadi värvi abil\nKui töötajad, kes juhtmestikku tegid, tegid kõike õigesti, siis peaks faasjuhe olema must või pruun.\nSelle etapi määramismeetodi täielikuks toetumiseks on võimatu, kuna on võimalik, et ühendatud juhtmed on lihtsalt segaduses. Ja faasielemendi asemel musta värvi asetatakse "maa" või "null".\nKokkuvõtteks tuleb märkida, et tasub teha iseseisvat elektripaigaldust ainult siis, kui te olete väga hästi kursis sellega, mida teete, vastasel korral tuleks pöörduda spetsialistide poole, kes täidavad juhtmestiku paigaldustööd kvalitatiivselt ja õigeaegselt.\nAllikad: http://elektrik24.net/teorija/napryazhenie/chto-takoe-faza-i-nol.html, http://eltechbook.ru/zakon_faza.html, http://okarkase.ru/kommunikacii/elektrichestvo/ kak-opredelit-nol-i-fazu-samye-bystrye-sposoby.html\nMis on faas ja elektrienergia null\nFaas, null ja maa - mis see on?\nMõistame, kust tulevad mõisteid "faas", "null" ja "maa". Alajaama väljundelement on astmelauutav trafo. oma madalpinge mähistest tarnitakse tarbijale toide. Pingid on ühendatud transformaatoriga, mille ühine punkt (neutraalne) on trafo alajaamast maandatud. Eraldi dirigent läheb tarbijani. Kolmandate keerdude otste kolme otsa juhid lähevad sellele. Neid kolme juhi nimetatakse "faasiks" (L1, L2, L3) ja ühist juhi nimetatakse nulliks (PEN).\nTugeva maapinnaga neutraalne süsteem\nKolmefaasilise süsteemi faaside pinget nimetatakse lineaarseks. ning faasi ja töötamise nullfaaside vahel. Nominaalsed faasipinged on 220 V ja lineaalpoldega 380 V. Kõigi kolme faasi, mis töötavad ja kaitsevad nulli, läbivad korterelamu põrandapaneelid. Maapiirkondades lähevad nad küla läbi iseseisva isoleeritud juhtme (CIP) abil. Kui rida sisaldab isolaatoreid nelja alumiiniumtraadi, siis kasutatakse kolme faasi ja PEN-i. Sellisel juhul jaotatakse N ja PE iga maja jaoks eraldi sissejuhatava kilbiga.\nÜhepoole pingeindeksi disain\nAllikad: http://eltechbook.ru/zakon_faza.html, http://electric-tolk.ru/faza-nol-i-zemlya-chto-eto-takoe/, http://yaelectrik.ru/elektroprovodka/faza -i-nol-v-elektrike\nFaas ja null. Töö ja mõõtmine. Eripärad\nEksisteerimata elektrikutele või omanikele on küsimus: mis on faas ja null? Varem nad ei saanud aru, kuidas juhtmestik töötab. Ja nüüd läks see välja vooluvõrgu parandamiseks, lambi asendamiseks ja ma tahan seda kõike ise teha.\nToitevõrk on jagatud kahte tüüpi: DC ja AC. Elektrivool on elektronide liikumine suvalises suunas. Konstantse voolu korral liiguvad elektronid ühes suunas, omavad polaarsust. Vahelduvvooluga muudavad elektronid oma polaarsust teatud sagedusega.\nKõigepealt peab kodu käsitööjõud jälgima elektriohutust ja siis mõtle veaotsingule. Mõned inimesed ignoreerivad ohtu, et need võivad olla kehtivad.\nKõik elusosakesed peavad olema isolatsiooniga kaitstud, pistikupesad on süvistatavad korpusesse nii, et pole juurdepääsu ja te ei saa seda kogemata käega käsitsi puudutada. Isegi pistiku disain on tehtud nii, et elektrilise voolu pinge all ei ole võimalik, hoides pistikut käega. Oleme harjunud elektrienergiaga ja elektri seadmete remontimisel ei märka ohtu. Seetõttu on parem ohutuseeskirjade värskendamine ja olla tähelepanelik.\nElektrilise vahelduvvoolu võrk on jaotatud faasiks ja null (töö ja tühi). Nulljärgne faas on mõeldud püsiva elektrivõrgu loomiseks, kui seadmed on sisse lülitatud, samuti maapealse ühenduse loomiseks. Tööpinge on faasis.\nElektriseadmete puhul ei ole oluline, kus faas on ja kus see on null. Kui paigaldate elektrijuhtmed ja ühendate selle võrku kodus, peate kaaluma, kus faas ja null. Juhtmestik on kaabliga kahele või kolmele juhtmele. Kahe kahejuhtmega kaabel on faas ja null ning kolme juhtmega kaabel on kolmanda traadi maandamiseks sisse tõmmatud. Enne töö tegemist peate täpselt kindlaks määrama juhtmete klemmide asukoha.\nElektriline vool jõuab alajaamast trafo abil, mis muudab kõrgepinge kuni 380 volti. Trafo madal külg on ühendatud tähega. Kolm terminali on ühendatud nullpunktiga ja ülejäänud väljundid on faasiklemmidele.\nNullpunkti sõlm on ühendatud alajaama maandusvooluga. Null jaguneb töötajaks ja kaitseb. Uuesti ehitatud majad on varustatud juhtmega vastavalt sellele skeemile. Kabiini maja sissepääsul on kolm etappi ja kaks nulli lõhestatud juhtmed.\nVanades ehitistes jääb vana tüüpi juhtmestik ilma lahutatud nullita, viie juhtme asemel on 4 juhti. Trafos olev elektrivool läbib õhu või maa-ala sisendpaneeli, moodustab kolm faasi (toide 380) süsteemiga 220. Juhtmed tehakse piki sissepääsukilbi. Korter võtab vastu 220 V esimese faasi ja kaitsekaabliga kaablit.\nKaitsejuht ei ole alati saadaval, kui vanu juhtmeid ei redundata. Korteris nimetatakse traati nullpunkti, mis on ühendatud alajaamaga maanduskontuuriga, kasutatakse faasikoormuse moodustamiseks, mis on ühendatud transformaatori vastasterminaliga. Vooluahela kaitsev null eemaldatakse, see aitab tõrkeotsingute ja õnnetuste korral suunata voolu kahjustuste korral.\nSellises vooluringis jaotatakse koormused ühtlaselt, kuna põrandakatete juhtmed on sisse viidud ja kilbid juhitakse sissepääsu kommutaatorisse kuuluvate 220V liinide külge. Maja jaoks sobiv pinge, mida täidab täht. Kui kõik korterid on välja lülitatud ja pistikupesad pole koormust, ei toimu toiteliinis voolu.\nSee on lihtne toiteplokk, mida on juba mitu aastat kasutatud. Kuid mis tahes võrgul võib ilmneda häireid, mis on seotud vaegsete kontaktidega või katkise juhtmega.\nExplorer võib hõlpsasti välja tulla või ühendus võib unustada. See juhtub üsna tihti, samuti võib see õrnalt tõmmata juhtmeid halva kvaliteediga kontaktliinide ja raskete koormustega. Kui tarbija ja põrandapaneeli vahel puudub ühendus, ei tööta seade. Mis tüüpi traat on purunenud, pole oluline.\nSama asi juhtub siis, kui traat katkestab ühe etapi, mis toidab maja või veranda. Selles liinis toituvad korterid ei saa elektrit.\nÜlejäänud kahes ahelas töötavad kõik seadmed normaalselt ja nullvool on ülejäänud komponentide summa. Kõik ülaltoodud katkestused juhtmeis on ühendatud korterist väljalülitatud toitega, samas kui kodutehnika ei purune. Ohtlik juhtum võib olla hetk, mil majakilbi tarbijate keskosa ja alajaama trafo maanduskõnede ühendus kaob. See tuleneb elektrikutest, kellel puuduvad piisavad kvalifikatsioonid.\nPraeguse voolu tee nullist maandani kaob. Praegune vool hakkab kulgema välistest vooluahelatest, mille pinge on 380 V. Selle tulemusena selgub, et koormuste asemel 220V juures on see 380 V. Ühel paneelil tekib väike pinge ja teisel on umbes 380 V. Kõrgepinge väärtus kahjustab isolatsiooni, häirib seadme tööd ning põhjustab seadmete rikkeid ja tõrkeid.\nSelliste olukordade vältimiseks kasutatakse kaitseseadmeid ülerõhu blokeerimiseks. Need on paigaldatud korteri kilesse või kallite seadmete sisse.\nKuidas määrata, kus faas ja null\nIgasugune võlur, kes töötab kodus või mujal elektritöödel pistikupesade või lühtrite ühendamisel, seisab silmitsi faasi kindlaksmääramise ja juhtmete nulliga. Me ütleme teile, millised meetodid ja meetodid on olemas faasijuhtide, nulljuhtmete ja maanduskaitsetugede õigeks määramiseks. Loomulikult ei ole spetsialistil, kellel on sellise elektritöö kogemus, faasi ja neutraaltraati kindlaks määrata. Aga kuidas inimesed ei saa seda teha?\nMõistame, kuidas saate kodus ilma mõõte- ja elektrooniliste seadmete jaoks spetsiaalsete tööriistadega, et teada saada juhtmete olemasolu juhtmetel, kus faas ja null, maandus.\nPraeguse võrgu rikkudes kasutavad kodused käsitöölised sageli Hiina tehase pinge olemasolu kontrollimiseks odavat indikaatorkruvimist.\nSee toimib vastavalt inimese keha läbilaskevõimega patarei õigusele. See kruvikeeraja koosneb järgmistest osadest:\n• tip metallik, teritatud kruvikeeraja, liitub faasis. • Takisti praeguste piirata, mis vähendab amplituud praegune väike väärtus. • lamp neoon süttib praegune läbib näitab juuresolekul faasi juht. • touch inimese pöidla platvormi loonud voolu ahelasse läbi keha läbi maa.\nKvalifitseeritud spetsialistid kasutavad kvaliteetsetest osadest koosneva seadme faasi jälgimist, millel on kruvikeerajaga mitut funktsiooni, LED-märgutuli põlema koos 3-voldise akudest ühendatud transistori ahelaga.\nSellised seadmed lisaks faasile võivad lahendada ka muid abiteenuseid. Neil ei ole sõrmega kinni. Kuidas kontrollida faasi olemasolu indikaatoriga pistikupesades näidatakse joonisel.\nPäevasel ajal on raske näha, kuidas lambipirn särab, tuleb hoolikalt uurida Kui valgus on sisse lülitatud, on olemas faas. Töötav nulliks ja kaitsesõlmede korral ei põle lamp. Kui lamp põleb muudel juhtudel, siis see näitab, et ahel on rikkeid.\nSellise kruvikeerajaga töötades peate kontrollima isolatsiooni töökõlblikkust, mitte puutuma indikaatori väljundiga ilma isolatsioonita pinge all. Samuti saate testeri abil kindlaks määrata pinge olemasolu väljalaskeavas.\n• 220 V faasi ja nulli vahele • Pinge kaitselise nulli ja töötamise vahel puudub • Pinge kaitselise nulli ja faasi vahel puudub.\nViimane võimalus on erand. Normaalses ringkonnas näitab nool potentsiaalset erinevust 220 V. Kuid meie pistikupesades pole seda, kuna maja ehitis on vana, juhtmestik ei ole muutunud. Pärast juhtmestiku rekonstrueerimist näitab voltmeeter 220 V pinget.\nRikete tuvastamise tunnused\nElektriskeemi olekut ei määrata alati lihtsa pingekontrolli abil. Lülitite juures on teine asend, mis mõnikord eksitab elektrikut. Joonisel on kujutatud juhtumit, kui lüliti on lampi faasi juhe välja lülitatud, kui juhtmestik on hea.\nSeetõttu tuleb jaotuste otsimisel mõõtmisel läbi viia võimalike juhtude põhjalik analüüs.\nOn üsna lihtne kindlaks teha, millise tuumaga on pinge ja mis ei ole. Faasi ja nulli arvutamiseks on palju viise.\nÜks meetod on isolatsioonikaabli värvi kindlaksmääramine. Kõik kaabli ja elektriseadmete juhtmed on värvitud standardi järgi määratletud eritärvi isolatsioonivärviga. Juhtfunktsioonide jaotusvärvide tundmine on lihtne paigaldada elektrijuhtmeid.\nTööetapid paigaldatakse musta isolatsiooniga või võivad olla pruunid või hallid. Nullkaabel on paigaldatud heledale sinisele isolatsioonile. Täiendava abijõuseadme paigaldamisel kasutatakse rohelise või kollase isolatsiooniga juhtmeid.\nSee standard, mida kasutatakse standardi poolt vastuvõetud juhtmete värvi määramiseks, ei ole usaldusväärne, sest elektrijuhtmete paigaldamisel ei võta spetsialistid alati alati ettevaatlikult juhtmete märgistamist juhtmete värvi järgi.\nFaasi erinevus nullist. Faas ja null. Toimimise põhimõte. Määramismeetodid. Lilled\nElektrienergia edastatakse kolmefaasiliste võrkude kaudu, enamik kodusid omavad ühefaasilisi võrke. Kolmefaasilise ahela lõhestamine toimub sisend-jaotussüsteemide (ASU) abil. Lihtsamalt öeldes saab seda protsessi kirjeldada järgmiselt. Kolmefaasiline ahel, mis koosneb kolmefaasilisest, ühest nullist ja ühest maandusjuhtmest, on maja elektripaneelile. I LIE abil jagatakse ahel - üks null ja üks igale faasjuhtmele lisatakse üks maanduskaabel, mis on ühendatud ühefaasilise võrguga.\nMis on faas ja null\nProovime välja mõelda, milline null on elektri ja kuidas see erineb faasist ja maast. Faasijuhtmeid kasutatakse elektri tarnimiseks. Kolmefaasilises võrgus on kolm voolujuhet ja üks null (neutraalne). Edastatav vool liigub faasis 120 kraadi võrra, nii et ükski null on ahelas piisav. Faasijuhtmel on pinge 220 V, faasiaastri paar - 380 V. Null puudub pingel.\nGeneraatori faasid ja koormuse faasid on omavahel ühendatud lineaarsete juhtidega. Generaatori nullpunktid ja koormus on omavahel ühendatud nulliga. Lineaarsete juhtmete korral liigub vool genereeritult koormusse, null - vastassuunas. Faasi- ja liini pinged on sõltumata ühendamismeetodist võrdsed. Maa (maandusjuhe) ja null ei ole pinget. See täidab kaitsefunktsiooni.\nMiks sa vajad nulli?\nInimkond kasutab aktiivselt elektrit, faas ja null on kõige olulisemad mõisted, mida tuleb teada ja eristada. Nagu me juba tuvastasime, edastatakse tarbijale faasiga elektrienergia, aga null suunab voolu vastupidises suunas. On vaja eristada null töötavaid (N) ja nullkaitse (PE) juhtmeid. Esimene on vajalik faasipinge võrdlemiseks, teist kasutatakse kaitsva nullimise jaoks.\nSõltuvalt toiteliini tüübist võib kasutada isoleeritud, aurutatud ja efektiivselt maandatud nulli. Enamik elamute sektoris tarnitavaid elektriülekandesüsteeme on vähese tähtsusega neutraalne. Faasijuhtmete sümmeetrilisel koormusel pole töönullil pinget. Kui koormus on ebaühtlane, liigub tasakaalustamatuse vool läbi nulli ja toiteahel on võimeline faile ise reguleerima.\nIsoleeritud neutraalvõrguga elektrivõrgustikel ei ole tööjõudu. Nad kasutavad neutraalset maandusjuhet. TN elektrisüsteemides ühendatakse kogu tööahelas töötavad ja kaitsvad neutraaljuhid ning tähistatakse tähisega PEN. Töö- ja kaitsekiht null on võimalik ainult jaotlast. Sellest lõpptarbijani on juba kaks nulli - PE ja N. Neutraalse juhtmete kombinatsioon on keelatud ohutusmeetmetega, sest lühise korral on faas peaaegu neutraalne ja kõik elektriseadmed on faasipinge all.\nKuidas eristada faasi, nulli, maad\nLihtsaim viis juhtide otstarbeks värvimärgistuse abil. Vastavalt normidele võib faasijuht ükskõik millise värvi, neutraalne sinine märgistus, maa-kollakasroheline. Kahjuks pole elektriku paigaldamisel alati värvimärgistust kinni peetud. Me ei tohi unustada tõenäosust, et hoolimatu või kogenematu elektrik võib faasi ja nulli hõlpsasti segi ajada või ühendada kahte faasi. Nendel põhjustel on alati parem kasutada täpsemaid meetodeid kui värviline märgistus.\nFaasi ja neutraaljuhtmeid saab määrata indikaatorkruvikeeraja abil. Kui kruvikeeraja puutub kokku faasiga, süttib indikaator, kuna vool läbib voolu läbi voolujuhi. Null puudub pinge, seega ei saa indikaator süttida.\nValides saate nulli ja maad eristada. Esiteks, faas määratakse ja märgistatakse, seejärel vali mõõtur, puudutage ühte elektrikilpist ühte juhti ja maandusterminalit. Null ei helise. Maapinna puudutamisel kostab eristav piiks.\nSeda faasi võib sageli kuulata elektri vestluses. Kuid loomulikult on sõna palju laiem tähendus. Mis on faas, selle tsüklid, kuidas see on maandusega ühendatud. Nendest ja paljudest muudest asjadest leiate järgmises artiklis.\nFüüsikas on faas üks aine olekudest (näiteks vesi on vedelas, vedelkristallis, kristallis ja gaasilise agregaadi olekus). Lisaks viitab see ostsillatsiooni tsükli etapile (näiteks lainete liikumisel).\nAstronoomia puhul on sõna veidi teistsugune tähendus. Mis on selle teaduse faas, võib aru saada Maa vaatlustest\nMis on elektrisüsteemist faas ja null\nTe saate kindlaks määrata tööperioodi ja kasutada tavalist lambipirnit. Võtame kolbampulli sisse keeratud pirn kahe kaabli abil. Üks ots on maandatud. Seda saab maapinnale keerata, keerates seda radiaatorisse. Traadi otsad peaksid muidugi olema tühjad. Teine ots puutub veenidega. Kui valgus süttib, töötab faas.\nFaas, null, maapinnal. Kuidas neid määratleda ja mis see on\nTööstuslikul skaalal toodame kolmefaasilist vahelduvvoolu ja me kasutame igapäevaelus reeglina ühefaasilist. See saavutatakse juhtme ühendamisega ühe kolmefaasilise juhtmega (joonis 1) ja milline faas tuleb meile korterisse, materjali edasiseks uurimiseks on see väga ükskõikne. Kuna see näide on väga skemaatiline, peame lühidalt arvestama sellise ühendi füüsilist tähendust (joonis 2).\nKuidas see on tehtud, on teema eraldi vestluse jaoks, näiteks eramajas, kus saate iseseisvalt maapinna loopida. Neil on mitmeid võimalusi oma eeliste ja puudustega, kuid selle materjali edasiseks mõistmiseks ei ole need olulised, sest teen ettepaneku kaaluda mitmeid puhtalt praktilisi küsimusi.\n© 2012-2018. Kõik õigused kaitstud.\nPuudutage valikut Dimmer DIY\nKuidas ühendada lühter kolme juhtmega\nAVDT - automaatsed diferentsiaalvoolu lülitid\nMida tähendab number null\nMiks multimeeter kodus ja kuidas kasutada multimeedrit?\nVaata videotTänapäeval on igas majas gaasi- või elektripliit, kuid isegi kogenud koduperenaised mõnikord ei tea, kuidas võõraste konstruktsioonide köögikivide sisse lülitada.


Miks Gruusia teetööstus kokku kukkus? – Renegade Tea Estate\nMiks Gruusia teetööstus kokku kukkus?\nLähistroopilise kliima tõttu on Lääne-Gruusia ideaalne koht tee kasvatamiseks. Jahedad ööd ja külmad talvekuud hoiavad ära haigused, mistõttu ei ole vaja kasutada pestitsiide ning tingimused orgaanilise tee tootmiseks on head. Jahe kliima ja väga happeline pinnas annavad teele erilise maitse ja lõhna - lehed küpsevad aeglasemalt, mille tulemusel on teel mõnus, pehme maitse. Mida kõrgem on kasvukoht, seda huvitavam maitse. Suurepärastest tingimustest hoolimata on Gruusia tee ajalugu väga mitmekesine, paljude tõusude ja mõõnadega. Hiilgeaegu on korduvalt varjutanud sõda või majandusprobleemid.\nGruusia tee ajalugu ulatub 1845. aastasse, mil istutati esimesed teepõõsad Lääne-Gruusiasse. Tõelise hoo sai teetööstus sisse aga 19. sajandi lõpus, kui tee tootmise vastu tekkis suurem huvi Vene Tsaaririigil, mille osaks Gruusia sel ajal oli. Toonased tsaaririigi parimad teadlased pandi Gruusia teeistandusi arendama. Seda, kuidas teed toota käidi ekspeditsioonide käigus õppimas Hiinas ning seetõttu on Gruusias peamiselt kasvamas ka Hiinast pärit kultivaarid. Esialgu võeti kasutusele ka mõned India ja Jaapani sordid, kuid need vahetati madala tootlikkuse ja külmakartlikkuse tõttu üsna pea välja. Gruusia teed tutvustas maailmale esmakordselt samuti Hiinast pärit teetootja Lao Jin Jao, kes kutsuti Gruusiasse, et aidata tööstusharu arendada. Seitse aastat hiljem, 1900. aastal, võitis tema toodetud tee Pariisi maailma näitusel kuldmedali.\nLao Jin Lao Chakva teeistanduses aastal 1900. Pildi autor Sergeii Mikhailovich Prokudin-Gorskii.\nEsialgu arenes teetööstus aeglaselt ja esimene maailmasõda lõpetas selle mõneks ajaks sootuks. Paljud istandused jäid sõjas rindejoone ette ning need hävitati. Mitmed istandused juuriti aga üles, et maisi kasvatamisega toidupuudust leevendada. Teetööstus sai uuesti hoo sisse alles siis, kui Gruusia liideti Nõukogude Liiduga ning teetootmist hakati arendama plaanimajanduse põhimõtetest lähtuvalt. Selleks, et teetootmist populariseerida, nimetati tee "roheliseks kullaks" ja istanduste väljaarendamiseks kulutati kümneid miljoneid rublasid. Lisaks said teekasvatajad toidu ja muude vajalike tarvete soetamiseks valitsuselt soodustingimusi. Kõige selle tulemusel olid tootmismahud peagi suuremad kui kunagi varem. Kuna parimad korjajad said valitsuselt preemiaid, siis püüdlesid korjajad pidevalt korjama rohkem ja rohkem ning proovisid ületada eelmiseid rekordeid. Ühel hetkel korjasid parimad 40-60 kg teelehti päevas. Võrdluseks - tänapäeval korjab üks inimene päevas ca 20 kg kvaliteetseid teelehti (2 lehte ja pung).\nTeises maailmasõjas tabas tootmisharu järgmine langus, millest aga taastusti üsna kiiresti. Vabrikud töötasid taas maksimaalse tootmise suunas, käsitsi korjamine vahetati masinate vastu. Toodangu maksimeerimiseks tehti mitmel pool järeleandmisi, näiteks korjati lehti vihmaga, tootmisetappe lühendati jms. Kõik need otsused jätsid muidugi jälje ka toodangu kvaliteedile.\n1985. aastal, Gruusia tee hiilgeajal, oli teeistandusi ca 70 000 hektari jagu ja Gruusias toodeti 150 000 tonni teed. Võrdluseks, täna toodetakse siin teed ca 3000 tonni. Gruusia täitis 95% kogu Nõukogude Liidu tarbimisest. Tootmise tippajal ehitati hiiglaslikke tehaseid ning nende ümber külasid. Terved kogukonnad olid tee tootmisega seotud ning elu õitses. Külamehed räägivad siiani lugusid, kuidas ühe hooaja palga eest sai auto osta. Kodust välja minnes nägid alati teepõldusid ning tundsid tee lõhna– nii kirjeldavad kohalikud elanikud antud aega. See oli aeg, mil inimestel oli tööd, ehitati uusi hooneid, kõik läks ülespoole. Õitseng lõppes aga järsult Nõukogude Liidu kokkuvarisemisega 1991. aastal. Kogu tööstus kukkus kokku vaid viie lühikese aastaga. Suured tehased suleti ning terved piirkonnad jäid tööta. Gruusia tegeles tagajärgedega, mida Nõukogude Liidu lagunemine piirkonnale põhjustas. Teetööstus kaotas oma peamise ekspordituru, kuna Sri Lanka ja Hiinaga konkureerimine osutus äsja avatud endise Nõukogude Liidu turul võimatuks. Enamikele ettevõtetele ja kooperatiividel sai saatuslikuks oskamatus turumajanduses toimetada.\nHüljatud teeistandused kasvasid järk-järgult rohtu. Aastate jooksul juuriti paljud neist üles, et kasutada põllumaad maisi ja pähklite kasvatamiseks. Nüüd, 30 aastat hiljem, on sajad istandused endiselt alles – kaetud sõnajalgade, põldmarjadega ja väikeste puudega - ja ootavad, et keegi neile teise võimaluse annaks.\nMahajäetud istandus Gruusias.\nTeetööstuse äkiline ja peaaegu täielik häving tundus esialgu suhteliselt uskumatu, kuid sõites Lääne-Gruusias ringi ning nähes kõikjal mahajäetud istandusi, veendusime, et nii see tõesti on. Algselt oli just üllatus ja uudishimu see, mis motiveerisid meid sügavamale. Üsna pea jõudsime aga arusaamale, et Gruusia tee väärib taaselustamist. Siinsetele teeistandustele uue elu andmine toob kasu kahele olulisele kogukonnale - tee-austajatele kogu maailmas ja kohalikele inimestele Gruusias.\nTänu soojadele suvedele ja jahedatele talvedele on Gruusias suurepärased tingimused kõrge kvaliteediga orgaanilise tee tootmiseks. Taimede haiguste eemale peletamiseks ei ole vaja pestitsiide ega muid kemikaale, kuna külm talv teeb selle töö ise ära.\nPeamiselt tee tootmisele keskendunud Lääne-Gruusia ei ole tööstusharu hävinemisest siiani täielikult taastunud. Me ei saa tagasi tuua teetööstuse hiilgeaegu, kuid sellest isegi väikese osa taaselustamine tooks paljudesse piirkonna väiksematesse linnadesse ja küladesse elu tagasi.


Tooted Page | Muumi pood\nAvaleht »Tooted Lehekülg\nEnamel kruus Muumi\nEnamel kruus Muumi maja.\nHind: 14,95 £\nKoomiks Iseloom Kolb\nMuumi termosed. Omadused metall kolbi hoida oma jooke külm või soe. Top võib kasutada kruus. Suruge sisemine kaas avada ja sulgeda. Sisaldab käepidet. Suurepärane piknikul, lõuna juhtudel ja rohkem.\nHind: 14,00 £\nMuumi Seiklus Jar (0.7L)\nKorralda koos Muumi! Seiklus purk sisaldab vaimustavalt klassikaline Tove Janssoni illustratsioone otse lehti-Moominsummer hullus-. Muumi võistlused kogu teadmisi, samas kollaaž stseene Hemulen maja metsas hajumine taustal. See purk oleks ideaalne ladustamiseks kuiv kaupade oma köök, oma kaas on eemaldatav õhukindlas kummitihend.\nKõik Muumi portselan purgid on ahi, külmkapp, mikrolaineahi ja nõudepesumasin ohutu.\nHind: 37,50 £\nMuumi Seiklus Jar (1.2L)\nHind: 42,50 £\nMuumi Seiklus Kruus\nTeine suur Muumi kruus, see üks on uus Muumi Seiklus vahemikus.\nNõudepesumasin ohutu portselan\nMõõdud: 3 "L x 3-1/8" (7.5cm x 8cm)\nHoiab 8 oz. (24 cl)\nHind: 15,50 £\nMuumi Seiklus Bowl\nTeine suur Muumi kaussi, see üks on uus Muumi Seiklus vahemikus.\nLastele ja täiskasvanutele armuda mõistvalt tegelased Muumit nagu loodud autori Tove Janssoni. Araabia kunstnik Tove slotte-Elevant on loodud veetlev Muumi esemeid kooskõlas algse joonised. Uus osad Muumi kollektsioon on potid, kaunistatud armastatud Muumi tähemärki.\nAhi ja nõudepesumasin ohutu.\nMõõdud: läbimõõt: 15 cm\nHind: 24,95 £\nMuumi Kruus - Troll jääl\nSinine Troll jääl Muumi Kruus on Muumitroll põlvili uurida jääga 1 ühel ja teisel pool on kruus saame tagavedu külgvaates teda.\nMuumi kruusid on nõudepesumasin ohutu, ja on suurepärane kingitus iga fänn või koguja Muumi kollektsiooni. Valmistatud portselan.\nMuumi Bowl - Troll jääl\nMõõdud: läbimõõt 15cm\nHind: 22,95 £\nMuumi Kruus - Fillyjonk\nIittala Araabia beež Fillyjonk Muumi kruus on Fillyjonk viipamine tema kolm last ühel ja tema põlvi, puhastamine vaip teiselt poolt.\nRunning Muumi Coasters\nPack of 6 rannasõidulaevade kinkekarbis. Vilt tagatud.\nMuumi seepi puuetega pudel aerosooli ja kummi alt veendumaks, et see jääb ikka. Prits välja natuke ja masseerida oma märgade kätega, Vaht ja loputada. Vältida kokkupuudet silmade ja ainult välispidiseks kasutamiseks. Muumi seepi hoiab käed puhtad sisaldab 300ml Toote\nHind: £ 7,50\nEnamel kruus Muumioru\nMuumioru emailiga kruus\nEnamel kruus Love\nMuumitroll ja Snorkmaiden emailiga kruus\nVäike Minu Enamel kruus\nVäike minu email kruus.\nVäike Minu tee kerge omanik\nMuurla Little Minu tee kerge omanik.\nHind: 19,95 £\nMuumi vann Konfetit\nVärvikas Muumi vann Konfetit\nHind: £ 3,50\nLeheküljed: 1 2 3 Järgmine> Viimane »\n► Kööginõud (22)\nPliiats juhtudel (2)


Eesti inimarengu aruanne 2016/2017 - autorid - Eesti Koostöö Kogu\nEesti inimarengu aruanne 2016/2017 - autorid\non Tartu ülikooli etnoloogia osakonna vanemteadur, Bristoli ülikooli arheoloogia ja antropoloogia osakonna auliige, kelle peamised uurimisteemad on maaelu kujunemine ja seda mõjutavad institutsioonid, rändeprotsesside vastasmõju poliitmajanduslike muutustega ja uute klassisuhete tekkimine nendes tingimustes. Praegu uurib ta pärandkultuuriliste piirkondade noori rahvusvahelise koostööprojekti „Horizon2020 PROMISE“ raames. Ta on esimese eestikeelse antropoloogilise uurimuse „Otsides kogukonda sotsialismijärgses keskuskülas“ (2011) autor.\non sisekaitseakadeemia koosseisuväline lektor ja Frontexi Euroopa ühise strateegilise piirihalduse magistriprogrammi õppejõud, kelle peamised uurimisteemad on sisseränne ning lõimumine. Praegu huvitavad teda eelkõige Euroopa rändekriisi ja rahvusvahelise kaitse küsimused. Varem on ta uurinud sisserändega kaasnevaid mõjusid ja ohte ning Eestisse sisserändajate ametialade vastavust Eesti tööturu vajadustele.\non Tartu ülikooli emakeeleõpetuse professor, kelle peamised teaduslikud huvid on eesti keelekeskkonna areng, keeleökoloogia ja etnolingvistiline vitaalsus. Praegu juhib ta institutsionaalset teadusteemat „Eesti keele kestlikkus avatud maailmas“, mille eesmärk on eesti keele seisundi kirjeldamise kõrval töötada välja süstemaatiline interdistsiplinaarne käsitlusviis keeleökoloogilisele uurimistööle. Monograafias „Signs of Identity. The Anatomy of Belonging“ (2017) on ta uurinud ka keele ja identiteedi seoseid.\non Tallinna ülikooli rahvusvaheliste sotsiaaluuringute vanemteadur, kelle uurimistöö keskmes on ühiskonna rahvuslik ebavõrdsus ja sotsiaalse kihistumise erinevad mõõtmed. Tema kirjutatud peatükke on ilmunud tunnustatud kirjastuste Palgrave McMillan, Edward Elgar Publishing ja Peter Lang Publishers House avaldatud raamatutes.\non Tallinna ülikooli dotsent ja vanemteadur ning meediainnovatsiooni ja digikultuuri tippkeskuse (MEDIT) juhataja, kelle peamised uurimisteemad on meedia innovatsioon ja evolutsioon. Tema aktuaalsete uurimisteemade sekka kuuluvad digipärandi uuskasutus, audiovisuaalsisu metaandmete standardite evolutsioon, audiovisuaalturgude ümberkorraldused ning meedia- ja internetipoliitika. Ta oli 2012. aastal ilmunud raamatu „Crossmedia Innovations: Texts, Markets, Institutions“ esimene toimetaja.\non Tallinna ülikooli poliitikasotsioloogia dotsent ja Euroopa rändevõrgustiku Eesti kontaktpunkti teadur, kelle teadustöö keskendub hargmaisuse, rände ning kodakondsuse kokkupuutealale nii riiklike poliitikameetmete kui ka üksikisiku vaatepunktist. 2014. aastal kaitses ta doktoritöö „Citizenship in Transformation: Political Agency in the Context of Migrant Transnationalism“. Hiljem on ta tegelenud mitmikkodakondsuspoliitika ja hargmaisuse poliitikaga laiemalt ning analüüsinud ka rände- ja lõimumispoliitikat.\non doktorikraadiga ajaloolane, kes töötab tänapäeva põgenikega. Tema peamised uurimisteemad on (eestlaste) ränne ja suurriikide suhtumine Eestisse Teise maailmasõja ajal ning pärast seda. Praegu huvitab teda kõige enam eestlaste väljarände esimene ja teine laine, arengujooned eestlaste kogukondades väljaspool kodumaad ning tänapäeva põgenikud. Suur osa tema uurimistööst põhineb eri arhiivide materjalidel. Ta on kirjutanud hulgaliselt artikleid eestlaste väljarändest Teise maailmasõja ajal ja kogukonna arengust läänes.\non Eesti teaduste akadeemia uurija-professor ning Tallinna tehnikaülikooli Ragnar Nurkse innovatsiooni ja valitsemise instituudi innovatsioonipoliitika professor, kelle peamised uurimissuunad on seotud innovatsioonipoliitika ja avaliku sektori innovatsiooniga, samuti alternatiivsete majandusteooriatega. 2016. aastal ilmus koos Erik Reinerti ja Jayati Ghoshiga toimetatud „Elgar Handbook of Alternative Theories of Economic Develoipment“.\non Eesti teaduste akadeemia Underi ja Tuglase kirjanduskeskuse vanemteadur ja Tallinn ülikooli võrdleva kirjandusteaduse dotsent, kelle peamised uurimisteemad on kultuurimälu, nõukogudejärgne mälukultuur Ida-Euroopas ja rahvusteülene kirjandus ning kunst. Ta on avaldanud monograafia „Lepitamatud dialoogid: subjekt ja mälu nõukogudejärgses eesti romaanis“ (Tallinn, 2009) ja toimetanud kogumiku „Novels, Histories, Novel Nations: Historical Fiction and Cultural Memory in Finland and Estonia“ (Helsingi, 2015). Aastatel 2013–2014 oli ta Juris Padegsi uurija Yale’i ülikoolis.\non Tallinna ülikooli avaliku poliitika lektor ja interdistsiplinaarsete eluteeuuringute teadur, kelle peamised uurimisteemad on olnud perede haridusotsustustega seotud ebavõrdsusprobleemid erinevatel haridusastmetel ning ebavõrdsusega seotud poliitikameetmete kujundamine. Lisaks haridusteemadele on tema praegune uurimishuvi seotud ka sotsiaalse investeeringu ajastuga tänapäevases heaolupoliitikas, analüüsides nii sellise poliitika olemust, elluviimist soodustavaid asjaolusid kui ka võimet toetada erinevate sotsiaalsete rühmade eluteed.\non inimgeograafia vanemteadur ja õppejõud Tartu ülikooli geograafia osakonnas, kelle peamised uurimisvaldkonnad on Eesti siseränne, elukohamobiilsus linnaregioonides, rahvusrühmade kontaktid linnaruumis, segregatsioon linnades, sotsialismijärgsed muutused linnades, linnaplaneerimine.\non sisekaitseakadeemia teadur rände ja radikaliseerumise alal, kelle peamised uurimisteemad on sisseränne ning äärmuslus. Varasemates töödes on ta eelkõige keskendunud töörände teemadele. Praegu huvitavad teda Euroopa rändekriisi ja sellega esile kerkinud äärmusluse küsimused. Varem on ta uurinud rändega kaasnevaid mõjusid ja ohte ning sisserändajate profiilide vastavust Eesti tööturu vajadustele. Ta on ka sisekaitseakadeemia teadusajakirja Proceedings toimetaja.\non Tartu ülikooli majandusteaduskonna vanemteadur, majandusteaduse doktorikraadi sai ta Tartu ülikoolist 2005. aastal. Tema peamised uurimissuunad on tööökonoomika, rahvusvaheline kaubandus, otsesed välisinvesteeringud, innovatsioon ettevõtetes, teaduspoliitika.\non USA McKibben Demographic Research’i vanemdemograaf. Tema teadushuvide keskmes on rahvastikuprognoosid, piiride muutused ja rändesuunad, rahvastikuprotsesside analüüs ja uurimismeetodid ning statistika, poliitika ja plaanimine, rahvuste ning rassidega seonduv temaatika. Jerome McKibben oli 2014. aastal Tallinna ülikooli Eesti demograafia instituudi külalislektor väikepiirkondade rahvastikuprognooside teemal.\non Tartu ülikooli rahvusvahelise õiguse professor ja avaliku õiguse osakonna juhataja õigusteaduskonnas. Ta on Eesti teaduste akadeemia liige alates 2013. aastast ja L’Institut de droit international’i assotsieerunud liige alates 2015. aastast. Teaduslikus uurimistöös keskendub ta rahvusvahelise õiguse ajaloole ja teooriale, kasutades rahvusvahelise õiguse uurimisel eelkõige võrdlevat meetodit. Tema viimane monograafia „Venemaa käsitused rahvusvahelisest õigusest“ ilmus inglise keeles 2015. aastal ja eesti keeles 2016. aastal. 2017. aastal sai ta riikliku teaduspreemia sotsiaalteaduste valdkonnas.\non rändeuurija ja soosotsioloog, kelle peamised uurimissuunad on kvalifitseeritud tööjõu ränne, sealhulgas peredega töötajate ringlev ränne, tagasiränne ja teadmiste ülekanne. Aastatel 2014–2105 keskendus ta järeldoktorantuuri projektile „Üleilmne teadus-, inseneri- ja tehnoloogiaerialade talendijaht ja „Mobiilsed ajud“: Püüdlused ja reaalsused, mis mõjutavad naissoost SET-teadlaste rännet postsotsialistlikust regioonist Rootsi ja kaugemalegi“. Pajumets koordineerib Tallinna ülikoolis Euroopa rändevõrgustiku Eesti kontaktpunkti, mis teeb päringuid, korraldab rakendusuuringuid ja konverentse sisserände ning rahvusvahelise kaitse valdkondades.\non Tartu ülikooli sotsiolingvistika vanemteadur ja eesti keele külalislektor Helsingi ülikoolis, kelle peamised uurimisteemad on eesti keel maailmas, keele kestlikkus ja mitmekeelsus. Ta on raamatute „Eestlased ja eesti keel välismaal“ (2010) ja „Negotiating Linguistic Identity. Language and Belonging in Europe“ (2013) üks toimetajatest.\non EBS-i meetodikate labori professor. Metoodikate labor korraldab, propageerib ja nõustab uurimismeetodite õpet sotsiaalteadustes, evides distsipliinideülest vaadet. Tema uurimisteemad on valdavalt seotud mikroandmetel põhinevate teadus- ja rakendusuuringutega, tähelepanu keskmes on peamiselt haridusökonoomika ja poliitikakujundus.\non Tallinna ülikooli Eesti demograafia keskuse ja Tartu ülikooli teadur, kelle uurimisvaldkond on peredemograafia, sealhulgas rahvastiku sündimus ja koosellumus. Senistes uurimustes on ta pööranud tähelepanu perekonnas toimuvate muutuste ja ühiskonna kultuurilise ning institutsionaalse konteksti seostele. Eestiga seotud töödes on olulisel kohal siinse välispäritolu rahvastiku demograafilise kohanemise mõtestamine. Varem on ta aidanud luua kultuuride suhtlust toetavaid koolitusprogramme.\non Tartu ülikooli Narva kolledži eesti keele dotsent, kelle peamised uurimisteemad on keelepoliitika ja keelekorraldus, sealhulgas keelelised õigused, lõimumine ja segregatsioon, keeleõppekorraldus ning keelemetoodikad. Temalt on ilmunud kaastöös Gabrielle Hogan-Bruni, Uldis Ozolinsi ja Meilutė Ramonienega „Language Politics and Practices in the Baltic States“ (2009), „Пособие по языковой политике“ (2004) ning koos Ülle Rannuti ja Anna Verschikuga „Keel, võim, ühiskond“ (2003). Varem on ta töötanud keeleameti peadirektorina, diplomaadina Läänemeremaade inimõigusvoliniku büroos ja Vabariigi Presidendi nõunikuna inimõigusküsimustes.\non Tallinna ülikooli sotsioloogiaprofessor, kelle peamised uurimisteemad on seotud sotsiaalse kihistumise, hariduse ja elukestva õppega. Ta on osalenud ja osaleb praegu suurtes rahvusvahelistes projektides. 2014. aastal tunnustati tema teadustööd riikliku teaduspreemiaga. Ta on 2013. aastal ilmunud raamatu „Lifelong Learning in Europe: National Patterns and Challenges“ (Edward Elgar) esimene toimetaja ja avaldanud artikleid teadusajakirjades, näiteks European Sociological Review, European Societies, Racial and Ethnic Studies, Higher Education.\non Tallinna ülikooli ühiskonnateaduste instituudi Eesti demograafia keskuse juht ja vanemteadur, kes on olnud Eestis pikaajalisemaid rändeprotsesside uurijaid. Uuringute peatähelepanu on olnud välispäritolu rahvastiku demograafilise ja tervisekäitumise erinevustel võrreldes põlisrahvastikuga. Viimastel aastatel on ta rohkem keskendunud vananemisega seotud temaatikale ja on üleeuroopalise vanemate kui 50-aastaste inimeste rahvastiku-uuringu SHARE Eesti teaduskoordinaator.\non Tartu ülikooli inimgeograafia teadur, kelle praegused uurimisteemad on inimeste ajalis-ruumiline käitumine, linnaruumi analüüsid, sotsiaalsed võrgustikud ja segregatsioon (etniline, vanuseline). Uurimisel kasutab ta peamiselt mobiilpositsioneerimise ja rahvaloenduste andmeid.\non filosoofiadoktor, töötab eesti keele kui teise keele professorina ja õpetab kultuuridevahelist kommunikatsiooni Tallinna ülikoolis. Ta on sotsiolingvistika vanemteadur Tartu ülikoolis, olles projekti IUT20-3 „Eesti keele kestlikkus avatud maailmas“ täitja. Ta juhib ERA-NET Rus Plus projekti „Venemaa kuvand läbi Euraasia: mälu, identiteet, konfliktid“ ja on COST IS1306 projekti „Uued kõnelejad mitmekeelses Euroopas: võimalused ja väljakutsed“ vastutav täitja Eestis. Tema teadustööd käsitlevad identiteeti, keelekontakte, koodivahetust ja keelemaastikku.\non statistikaameti rahvastiku vanemanalüütik, kelle peamine tööülesanne on välja töötada ja arendada rahvastikustatistika metoodikaid ning analüüsida ja selgitada tulemusi. Peamiselt tegeleb ta praegu rändestatistika ja aegridade täiustamise võimaluste otsimisega. Tartu ülikooli geograafia instituudis kaitstud teadusmagistritöö keskendus sisserännanute ja nende järeltulijate kohanemisele.\non Tallinna ülikooli strateegia ja tuleviku-uuringute professor ning rahvusvaheliste suhete ja tulevikuseire uurimissuuna projektijuht. Ta on tuleviku-uuringute instituudi asutaja ja tuleviku-uuringute ning tulevikuseire uurimissuuna eestvedajaid Eestis. Tema uurimisvaldkond seostub Eesti majandusliku, poliitilise ja sotsiaalse arengu väljavaadetega muutuvas geopoliitilises ja geoökonoomilises keskkonnas. Mitmel aastal on ta olnud Eesti inimarengu aruannete toimetaja ja autor.\non Tartu ülikooli etnoloogia osakonna doktorant ja rakendusliku antropoloogia keskuse uuringute juht, kelle peamised uurimisteemad on pendelränne Eesti ja Soome vahel ning hargmaised perekonnad. Ta on ka Ida-Soome ülikooli nooremuurija ja seotud kahe rahvusvahelise projektiga, mis keskenduvad perede rändemustrite uurimisele. Ta otsib humanitaarvaldkonna rakenduslikke võimalusi ja teeb ühiskonnas uuringuid antropoloogiale omaste meetoditega. Tema magistritöö rände teemal sai 2012. aastal üliõpilastööde konkursil esimese preemia.\non OÜ Positium LBS tegevjuht, Tartu ülikooli geoinformaatika doktorant. Alates 2005. aastast on ta arendanud mobiilpositsioneerimise metoodikat, tema teadustegevus on peamiselt seotud suurandmetega, mille alusel uurib ta inimeste paiknemist ning liikumist lühi- ja pikaajalise rände, igapäevase tegevusruumi, turismi ja muudes valdkondades. Ta osaleb rahvusvaheliste organisatsioonide, näiteks ÜRO, Eurostat, rahvusvaheline telekommunikatsiooni liit, OECD, inimeste mobiilsuse, suurandmete ja statistika töörühmades ning projektides.\non Tartu ülikooli kultuurisemiootika professor, kelle peamised uurimisteemad on vahendusprotsessid kultuuris, märgisüsteemide tõlgitavuse ja transmeedialisuse probleemid, kultuurisemiootika ja tõlketeaduse metodoloogia. Eesti keeles on temalt ilmunud raamatud „Kultuurimärgid“ (1999) ning „Tõlge ja kultuur“ (2011), vene keeles „Totaaltõlge“ (1995, tõlgitud itaalia, poola ja ukraina keelde) ja „Dostojevski: ajalugu ja ideoloogia“ (1997). Ta on ajakirja Sign Systems Studies ja raamatusarjade „Tartu Semiotics Library“ ning „New Perspectives in Reading 19th Century Russian Literature“ kaastoimetaja.\non alates 2014. aastast Tartu ülikooli majandusteaduskonna doktorant ja nooremteadur, kelle doktoritöö hõlmab tööjõu rahvusvahelise rände ning soolise palgalõhega seotud teemasid.\non üle kümne aasta töötanud rändvaldkonnaga seotud ametikohtadel. Ta on töötanud siseministeeriumis rändepoliitikat kujundavas üksuses, täites nii osakonnajuhataja kui ka asetäitja ülesandeid. Viimased seitse aastat on ta töötanud sisekaitseakadeemias üksuse juhi ja rändeeksperdina, arendades akadeemia võimekust rände, pagulaste ja lõimumisuuringute koostamisel ning koolituste ja teavitusürituste korraldamisel, pidades samal ajal ka loenguid.\n(PhD psühholoogias 2001) on viimase 25 aasta jooksul uurinud etnilist ja riiklikku identiteeti erinevate rühmade hulgas nii Eestis kui ka teistes Balti- ja Põhjamaades. Ta on avaldanud kümneid artikleid ja toimetanud raamatuid nii erinevatel haridusteemadel kui ka võrdlevatel kultuuriteemadel. Varem on ta töötanud Tartu ülikooli avatud ülikooli direktori ja õppeosakonna juhatajana, Tallinna ülikoolis ja kirjandusmuuseumis teadurina ning OECD täiskasvanute oskuste uuringu PIAAC riikliku projektijuhina. Praegu töötab analüüsiosakonna juhatajana haridus- ja teadusministeeriumis.\non Tartu ülikooli rahvusvahelise ettevõtluse ja innovatsiooni professor ja Eesti teaduste akadeemia liige. Ta on uurinud otseste välisinvesteeringute rolli Eesti ja teiste siirderiikide majanduse ümberstruktureerimisel ning teadmussiirdes, riigi innovatsioonisüsteemi rajasõltuvust ja teadmussiirde küsimusi, pöörates erilist tähelepanu ülikoolide ja ettevõtete koostööle. Oluline oli tema roll teadus-, arendus- ja innovatsioonipoliitika seire programmi TIPS elluviimisel, mis mõjutas oluliselt Eesti teadus-, arendus- ja innovatsioonistrateegia kujundamist ning teaduse rahastamismudelite uuendamist. Tema tööd on tunnustatud riikliku teaduspreemiaga sotsiaalteadustes (2003) ja Valgetähe teenetemärgiga (2013).\non Tartu ülikooli kommunikatsiooniuuringute professor, kes uurib kommunikatsiooni rolli ühiskonnamuutuste protsessides ja õpetab samal teemal ka tudengeid. Oluline osa tema kirjutatud ligi 90 teadusartiklist ja raamatupeatükist käsitleb Eesti venekeelse elanikkonna identiteeti, keele- ja meediakasutust. Ta alustas hiljuti uurimistööd poliitilise kriisi mõjudest hargmaise eluviisiga inimeste identiteedile Eesti ja ka Läti venekeelse elanikkonna näitel. Ta on Eesti sotsioloogide liidu asepresident ja Euroopa sotsioloogia assotsiatsiooni transformatsioonisotsioloogia võrgustiku nõukogu liige.\non Tallinna ülikooli filosoofiaprofessor ja humanitaarteaduste instituudi direktor, kelle teadustöö lähtub fenomenoloogia-, kultuurifilosoofia- ja kultuuriteooria traditsioonidest. Tema uurimistöö keskendub kultuurisõltelisele tähenduseloomele ja selle käsitlemisele fenomenoloogilisest vaatenurgast. Ta on uurinud ka eesti kultuuri tähendust rahvuskultuurina ja avaldanud artikleid filosoofia ajaloost, fenomenoloogiast ning kultuurist.\non alates 2014. aastast Tartu ülikooli rände- ja linnauuringute keskuse teadustöö assistent. Tal on magistrikraad inimgeograafia ja regionaalplaneerimise erialal. Tema peamised uurimisteemad on ränne, segregatsioon linnades ja elukohamobiilsus.


Ärasaatmine olgu väärikas\n– 06/02/2016Rubriik: Arvamus\nKa luterlaste hulgas on tuhastamismatus hakanud võimust võtma. Kui juba piisavalt paljud uutmoodi teevad, hakkavad teisedki järele tegema, mõtlemata asja olemust veidi sügavamalt läbi. Ja nii teatavad lahkunu lähedased krematooriumisse: “Palun mulle see urn selleks kuupäevaks.” Aeg lepitakse kokku ja alles siis helistatakse õpetajale: “Kas te tuleksite urni matma?” Lahkunu viiaksegi krematooriumisse ja põletatakse, ilma et oleks peetud matusetalitust. Teenus tehakse ära.\nSoovitan oma lahkunud siiski vana kombe järgi teele saata. Ikka kirstus. Vähemalt alguses. See ei ole midagi õudselt kallist. On olemas need ajutised kirstud, mis on tammised, võimsad ja ilusad. Lahkunu tuleks ikka väärikalt ära saata ja alles siis teha tuhastamine.\nKa urn maetagu kiiresti\nNormaalne matuse käik ka tuhastamise puhul on see, et kõigepealt kogunevad inimesed kas kabelisse, kirikusse või koju kirstu juurde tseremooniale. Edasi urnimatuse juurde tuleb õpetaja juba vaid selleks, et seal lühidalt palvet pidada, mõned kirjakohad ütelda, inimesi õnnistada, meieisapalvet lugeda.\nVahel aga teevad inimesed nii, et lahkunu saadetakse ära kirstus, toimub tuhastamine ja siis seisab urn kuskil kamina peal aasta-kaks-kolm-kuus… Hiljaaegu kuulsin lugu inimesest, kes on hädas, sest tema abikaasa teatanud talle: “Kui ma suren, siis tuhastad mu ära ja võtad mind igale poole kaasa, kuhu lähed!“ No tule taevas appi! Kas isegi siis ei saa terroriseerimist lõpetada?! Kas peaks hakkama tuhaurniga mööda maailma ringi sõitma? See on võigas. Ütlen kindlalt: ka urn tuleb maha matta nii kiiresti kui võimalik. Ka õigeusu kiriku mõtteviis on Piiblist alguse saanud, see 40 päeva – selle aja jooksul tuleks inimene maha matta. Mitte mingil juhul ei tohiks hakata teda hoidma kuskil kaminasimsi peal või raamaturiiulis, et seal ees küünalt põletada. Palun ärge seda tema ega endaga tehke. Ärge terroriseerige iseennast ega ka mitte oma lähedasi selliste tegude või soovidega.\nJa tuha raputamine kuskile merre… Olen keeldunud selliste asjade juurde minemast. Kui keegi tahab tuhka merre raputada, siis palun, ilma minuta, või ma lihtsalt hoian väga kaugele eemale. Mu ainuke kogemus sellega oli kummaline. Inimene oli öelnud, et tahaks oma tuha puistamist merre: “Olen siit alati käinud merd vaatamas ja kaugusi silmitsemas.”\nTuulevaikne ilm oli, tuhka viskavat inimest oli täpselt instrueeritud. Aga nii kui ta viskas, tuli tuuleiil ning meil olid suud-silmad kadunukest täis. Veel kolmandalgi päeval oli mul kahtlus, et mälun kadunukest edasi oma koogi või kotleti juurde.\nNormaalne on – isegi kui tuhastatakse –, et lahkunu saadetakse ära kirstus kas kirikus, kabelis või krematooriumis. Nädala pärast saadakse urn kätte, selleks ajaks on matuse aeg õpetajaga juba kokku lepitud. Ka surnuaia töötaja peab seda teadma, sest sa ei tohi seal ise kaevata ega matta. Õpetaja võiks olla mõlemal korral juures.\nKui räägime sellest, mis see maksab, et õpetaja tuleb pärast hauale urni matma, siis ei maksa see paljude vaimulike puhul midagi. Matus on tervik. Hind sõltub paljudes paikades hoopis sellest, kas inimene on olnud koguduse liige või mitte. Kui mitte, on kirikus toimuv tseremoonia kallis. Kui ta on olnud koguduse liige, on kirikus n-ö ruumi kasutamise ja õpetaja kutsumise eest makstav summa peaaegu olematu – mõnikümmend eurot küünalde kulu jms eest. Tavaliselt ei küsita hiljem urni matuse eest enam midagi.\nSelle pealt ei hoia kokku, kui sa õpetajat pärast ei kutsu. Samas seal seista selle urniga ja mõelda, mida me teeme ja ütleme … Õpetajad teevad seda 50 korda aastas, sina paar korda elus. Loomulikult sa ei tea, mida peab tegema, pärast aga võib olla tunne, et midagi jäi tegemata.\nJa jätke järele see jutt, et maa on külmunud ning et “matame urni siis, kui maa on lumest vaba”. Enamasti ei ole Eestis ka selliseid talvesid, kus maamuld oleks 70 sentimeetrit külmunud. Pealegi – kui rääkida külmunud maast, siis tänapäeval on selle jaoks olemas tehnika. Te ise ei kaeva maad, see on teenus ja urni riiulile ootama panemine pole mõistlik.\nTegelikult ei ole põhjusi selleks, miks peaks tuhastama. Isegi see kaks ruutmeetrit maad, mis kulub, ei ole minu jaoks põhjendus. Ärge rääkige palun, kuidas te maad ei taha raisata jms. Olgem ausad, Eestimaal on maad piisavalt. Kui sa ei saa enam omade juurde, plats on täis, siis tuleb leida uus.\nTõepoolest, juhul kui on oluline, et lahkunu maetaks just perekonna matusepaigale, aga see on nii täis, et sinna enam kuidagi muudmoodi ei mahu, siis võib-olla on tõesti mõistlik urniga matta. Mida mina iseendale tahan? Kindlasti kirstumatust, vana, klassikalist matust. Ma ei taha, et mu identiteet lõpuni hävitataks.\nAnna soovidest teada\nKontide uhmerdamine põletamisel… Kui inimene natuke mõtleks, mis seal põletamisel toimub ja millist vägivalda seal keha kallal tarvitatakse, siis ta võib-olla enne mõtleks, kui otsustaks, et “ma tahan, et mu emale korralikult haamrit antaks, et ta korralikult purki saaks”. Kui ema on seda ise palunud, siis palun väga. Keskkonna suhtes on põletamine ülimalt kahjulik. See, mis sealt korstnast tõuseb, on ülimalt kahjulik. Nii et tuhastamismatusele ütlen pigem ei. Aga kui inimesed on otsustanud tuhastamismatuse kasuks, siis ma lähen kindlasti kohale ega ütle ühtegi paha sõna.\nMatuste puhul on asi nii, et ole sa 36- või 96-aastane, ikka oleks mõistlik oma lähedastele inimestele neist asjust rääkida. Et nad teaksid. Kasvõi pooleldi nalja vormis, et “kui ma kunagi saja aasta pärast peaksin ära surema, siis…”. Et mitte jätta pärast oma surma lähedasi umbes kaheks päevaks niisugusesse stressiseisundisse, et nad ei tea, mida sinuga nüüd teha… Nagunii on neil valus ja vaev ja lisaks peavad nad hakkama mõtlema, kas tuhastada, kuhu, millisesse surnuaeda matta jne.\nOleks hea, kui su soovid oleksid kirjas. Sa ei pea teistele neid šokeerivalt teatama, vaid ütled lihtsalt: “Mul on olemas siin üks riiul. Kui ma viimasele reisile lähen, siis palun need asjad mulle selga panna, matus võiks kindlasti olla kirikus ja pangas on nii palju raha ka, et te saate selle ära teha.” Ehk siis on hea, kui see on korraldatud inimese enda poolt. Sest Eesti tingimustes on matuste korraldamiseks aega sisuliselt kaks päeva. Ei saa nii, et kõigepealt mõtled nädal aega ja siis teatad inimestele, et tulge täna kell viis. Sa pead kohe, järgmisel päeval pärast lähedase surma inimestele helistama ja sul peab olema selge, millisel viisil ja kus matus toimub.\nKui inimene on surnud ja ta on enne seda soovi avaldanud, et vaimulik teda mataks, siis kõigepealt helista õpetajale ja küsi, millal ta saab tulla. Küsimus ei ole selles, et õpetaja valiks, vaid õpetajal on kindlad päevad ja ajad täis ning mingid teised jälle kindlalt vabad.\nSee, et me kõik ükskord sureme, on kindel. On mõistlik, et me selle peale ka mõtleme ja oma lähedastele mõned olulisemad soovid selgelt välja ütleme. Vähemalt sellegi, et olen ristiinimene ja tahan kord kindlasti kristlikku matusetalitust. Rääkige oma lähedastega.\nLühendatult EELK Tallinna Jaani koguduse ja kiriku Facebooki lehelt\nJaan Tammsalu, Tallinna Jaani koguduse õpetaja, saarlane\n(Vaadatud 1 431 korda, sh täna 1)\nLisatud: 06.02.2016 / 14:21\nOn`s klientidega nõnna kiire armas ligemine?\nLisatud: 06.02.2016 / 15:39\nTegelikult väga mõistlik soovitus – rääkida mis ja kuidas, enne kui aeg käes. Kuid see on küll eluvaenuliku usu teene, et hirmu tõttu kardetakse sel teemal mõeldagi, ammugi siis rääkida (on nii, lähedalt nähtud.)\nLisatud: 06.02.2016 / 19:36\nKõige rohkem tuleb karta selliseid inimesi, kelle sõnad ja teod kokku ei lange. Väärikusest saab rääkida ikka see, kes ka ise väärikas.\nOh püha müristus!\nLisatud: 07.02.2016 / 12:17\nIkka peab keegi siin tõmblema ja sülge pritsima, olgu siis jutt millest tahes… Kole piinlik on selliste pärast!\nLisatud: 08.02.2016 / 12:20\nÕige jutt. Need kes selle jutu üle irvitavad, pole järelikult elus teemaga kokku puutunud.\nLisatud: 08.02.2016 / 13:01\nLugege lugu läbi. Kui te leiate, et üks inimene peaks selliste solvavate väljendite ja sallimatusega tema usule võõrast kombest rääkima, siis on kurb. Kantslist sallivust kuulutav kirikumees on sedakorda üle piiri läinud. Teemaga olen kokku puutunud paraku liigagi palju ja heade inimeste toel kõigega toime tulnud.\nSAARTE HÄÄLE VIDEOKÜSITLUS: Kuidas olete rahul…\nHuntide skoor: 100 murtud ja haavatud lammast\nNoortalunik Piret Lember avas aiandi


Konkurendiga pusklema läinud Verstappen sai täpse karistuse teada - F1 - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nKonkurendiga pusklema läinud Verstappen sai täpse karistuse teada\n12. jaanuar 2019, 8:27\nMax Verstappen ja Esteban Ocon läksid Brasiilia etapi järel rüselema.\nFOTO: XPB / XPB Images/Press Association Images / Scanpix\nMax Verstappen, kes põrkas vormel 1 hooaja eelviimasel etapil kokku Esteban Oconiga ning läks pärat boksis juhtunut kättpidi klaarima, sai karistuseks kaks päeva «ühiskondlikult kasulikku tööd». Nüüd selgus, millisel moel hollandlane peab seda tegema.\nVerstappen tegutseb sel nädalavahetusel Marrakechis peetaval elektrivormelite ehk vormel-E sarja etapil kohtuniketöö vaatlejana. FIA rõhutas siiski, et ei näe seda karistuse, vaid õppimisvõimalusena. Tegu on esimese tipptasemel sarja etapiga sel hooajal, kus Verstappen saab viibida, vahendab väljaanne Autosport.\nFIA määratud kohtunik on Marrakechi etapil endine Red Bulli vormel 1 võistkonna sõitja Vitantonio Liuzzi. Tema töö jälgimisega saab Verstappenil aga täidetud vaid pool karistust ehk üks päev ettenhätud kahest. Mil moel hollandlane teise päeva sisustab, pole veel teada.\nVerstappen oli Interlagose rajal teel etapivõidule, kui ringiga maha jäänud Ocon otsustas temalt ringi tagasi võtta ning mehed kokku põrkasid. Vihane Verstappen läks pärast võistlust Oconilt aru pärima ning tõukas prantslast kätega rindu. «Mida te eeldasite, et ma pärast sellist tegutsemist teen? Oleksin pidanud Oconi juurde minema, kätt suruma ja tänama teda selle eest, et ma võidu asemel teiseks jäin?» torises hollandlane pärast juhtunut.\nVormel 1 sarja uus hooaeg saab avalöögi 17. märtsil Austraalias, kuid esimeste testidega alustatakse Barcelonas juba 18. veebruaril ehk viie nädala pärast.


Kungla 40, Tallinn | Uusarendused - Kinnisvaraekspert | Kinnisvaraekspert\nKungla 40, Tallinn\nUnikaalse arhitektuuriga Kalamaja on Tallinna kõige kiiremini arenev ja võimalusterohkeim piirkond. Siin on hubased ja kaunilt nikerdatud puupitsidega hooned kõrvuti kaunilt võlvitud akendega kivimajadega, väikesed armsad lokaalid jagavad tänavaid isikupäraste ja stiilsete kohvikutega.\nTelliskivi loomelinnakus on endale pesa leidnud paljud nutikad idufirmad, kelle kõrval toimetavad aktiivselt teatrid, loomingulised grupid ja noored ettevõtjad. Fantastiline F-hoone pakub mõistliku hinnaga mõnusat toiduelamust, sealsamas kõrval torkavad silma erilise köögiga ka Lendav Taldrik, Foody Allen, Pudel, Frenchy ja paljud teised originaalsed ja huvitavat toiduelamust pakkuvad söögikohad.\nKultuurielamusi pakub Vaba Lava ning paljud suvised festivalid, mis oma rõõmu siinse piirkonna tänavatel jagavad.\nKõik vajalik on siin elades käe-jala juures, lühikese jalutuskäigu kaugusel asub kesklinn, kus leidub kvaliteetset ja maitsekat kaupa nii Viru Keskuse, Kaubamaja kui ka Solarise Keskuse arvukates toidu-, tarbekauba ja rõivapoodides. Elamusi pakub Draamateater ja ooperiteater Estonia, võrratute vaadete ja paljude väikeste armsate kohvikutega vanalinn. Spordisõbrale pakuvad sportimisvõimalusi teiste kõrval ka Kalev ujula ja SPA, MyFitnessi treeningruumid Postimajas ja ViruKeskuses kui ka vanalinnas asuv Reval Sport.\nTallinna lahe võrratu rannajoon pakub nii silmailu kui unikaalseid elamusi. Linnahalli omalaadse hoone juurest viib tee Patarei hoonekompleksini, mille kõrval paikneb põnev Lennusadam, kus saab tutvuda Eesti merenduse ajalooga ning jalutada omal ajal merd seilanud laevade tekkidel. Siin on külastajatel ka võimalik laskuda tõelisesse allveelaeva! Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseum täidab vaba aega paljude huvitavate projektidega, põneva teadusega saab tutvust teha ka Energia Avastuskeskuses, kus saab õppida ka ühtteist huvitavat terve universumi kohta. Samas kõrval turgutavad maitsemeeli suussulavate roogadega söögikohad Klaus ja Moon. Veidi maad edasi asub kaunis Noblessneri sadam, mille huvitava arthitektuuriga hooned annavad aimu selle piirkonna erilisest ajaloost.\nIlusal Kungla tänaval asub ka ajalooline Estonia Klaverivabrik.\n+372 5694 6469


Teeninduse tingimused - TSC\nViimati uuendatud: [04.04.2019]\n1. Garantiiremont – tasuta remont, mille tagab vastavalt seadme ostmise tingimustele ja siduvatele õigusaktidele tootja, kui on peetud kinni tootja määratud seadme kasutamise eeskirjadest.\n2. Garantiiväline remont – tasuline teenus, mida osutatakse juhul, kui vastav defekt on tekkinud tootja nõuetele mittevastava kasutamise tagajärjel, nt mehaaniline vigastus, niiskuse mõju, tootja poolt kinnitamata tarkvara paigaldamine, samuti muu defekti kõrvaldamine, mis ei kuulu tootja garantii alla ja on tekkinud kasutaja süü tõttu.\n3. Kui klient annab seadme tasulisse remonti, kuid ei soovi teha remonti pakutud summa eest, peab ta tasuma diagnostika eest (vastavalt hinnakirjale). Diagnostika hind ulatub 14.88 eurost 24.00 euroni, sõltuvalt teenust pakkuvast teenindusest. Diagnostika hõlmab defektsete detailide kindlaks määramist, kuid mitte nende vahetamist.\n4. Teeninduskeskus ei võta endale vastutust seadme lahtivõtmisega põhjustatud kahjustuste eest, kui on tuvastatud, et seadmele on eelnevalt tehtud volitamata remonti, mille käigus on paigaldatud mittekvaliteetsed mitteoriginaalvaruosad, või et seadet on kasutatud tootja kehtestatud seadme kasutamise tingimusi eirates.\n5. Teeninduskeskus ei võta endale vastutust kliendi poolt teadlikult või mitteteadlikult varjatud visuaalsete ja mehaaniliste kahjustuste eest. Näiteks prao varjamine paksu ekraani kaitsekile alla. Samuti ei võta teeninduskeskus endale vastutust seadme lahtivõtmise tagajärjel ekraani kaitsekilele või -klaasile põhjustatud kahjustusi. Klient vastutab ekraani kaitsekile või -klaasi eemaldamise eest enne seadme remonti andmist.\n6. Teeninduskeskus utiliseerib seadme remondi käigus vahetatud varuosad (jäätmed), kui klient ei ole teavitanud, et ta soovib defektsete osade tagastamist koos seadmega. Kliendi soov saada vahetatud varuosad endale tuleb märkida remondi kviitungile seadme parandusse andmisel.\n7. Teeninduskeskus teeb remondi võimalikult kiiresti, ületamata 15 (viieteist) tööpäeva pikkust tähtaega, kuid remondi tähtaega võidakse pikendada, sõltuvalt kahjustunud detaili olemasolust teeninduskeskuse laos, või siis, kui sideseade (edaspidi: seade) tuleb saata kõrgema taseme teenindusse, mis asub mõnes Euroopa Liidu liikmesriikidest. Sellistel juhtudel kohustub teeninduskeskus teavitama klienti lühisõnumiga vajadusest remondi tähtaega pikendada.\n8. Kui alates hetkest, mil teeninduskeskus on teavitanud klienti lühisõnumi, kõne või vabatahtlikkuse alusel esitatud e-posti aadressi kaudu vajadusest vastata, kommenteerida või saata tarvikud, on möödunud 7 (seitse) kalendripäeva ja klient ei ole vastanud või tarvikuid saatnud, siis on teeninduskeskusel õigus anda seade ilma eelneva hoiatuseta kliendile ilma remonti tegemata tagasi. Klienti on teavitatud, et tema tellitud remondiga seotud tehingu tagamiseks võidakse vestlus teeninduskeskusega salvestada.\n9. Teenuse hinna määravad teeninduskeskuse spetsialistid vastavalt teeninduskeskuse teenuste hinnakirjale. Teeninduskeskuse spetsialistid selgitavad kliendi soovil täpsemalt hinnakirjas olevaid hindu ja tehtavate tööde spetsiifikat. Kui seadmele on tehtud garantiiväline remont, annab teeninduskeskus tehtud remondile ja välja vahetatud osadele garantii 3 (kolm) kuud alates hetkest, mil seade on kliendile üle antud. Kliendil on lisaks ka õigusaktides sätestatud õigused.\n10. Tehingu tagamiseks on klient enne seadme remonti andmist kohustatud eemaldama ekraani turvakoodi. Kui see ei ole aga võimalik, siis teatama teeninduskeskusele seadme turvakoodi, võtma välja SIM-kaardi või -kaardid ja mälukaardi või -kaardid ning kustutama seadmest isikuandmed, sealhulgas kontaktid, galeriid, kalendrikirjed jm. Seadme andmete salvestamise eest väljapoole seadet vastutab klient. Vajaduse korral teeb klient endale andmetest varukoopia (backup). Klienti on informeeritud ning Klient on teadlik asjaolust, et seadmesse ning mälukaarti (kui mälukaart on seadmes) jäänud andmed võivad kustuda selliselt et andmeid ei saa taastada. Kui SIM kaart/kaardid on jäetud seadmesse, siis need hävitatakse Teeninduskeskuses. Andmete salvestamise teenuse kasutamisel on võimalik salvestada ainult kontaktid, Apple'i seadmete galerii ja kontaktid, galerii, SMS, kõnelogi ja kalendrikirjed teiste tootjate seadmete puhul.\n11. Klient kinnitab oma allkirjaga, et seade kuulub kliendile ja kliendi esitatud andmed on õiged. Kui klient on esitanud kolmanda isiku andmed remondi protsessi korraldamiseks, siis klient vastutab täies ulatuses seadusest tulenevate ning kolmanda isiku poolt teeninduskeskusele esitatud vastuste ja tellimuste täitmise eest. Kui klient on esitanud ebaõige teabe ja teeninduskeskusel on selle tõttu tekkinud kahju, kohustub klient kogu tekkinud kahju hüvitama.\n12. Remondiga seotud tehingu täitmise tagamiseks on teeninduskeskusel kui vastutaval töötlejal ja tema volitatud isikul õigus töödelda kliendi isikuandmeid, sh ees- ja perekonnanime, kontakttelefoni ja vabatahtlikkuse alusel esitatud e-posti aadressi, samuti remondi tagamiseks vajalikke andmeid, sh seadme tootja, mudel, IMEI-kood, komplektsus, defektide kirjeldus, visuaalne hinnang, turvakood (olemasolu korral) ning seadme ostu (tehingut) tõendava dokumendi koopiad. Andmete töötlemise alus on kliendi remondiavaldus ja sellega seotud õigusaktide täitmine. Töötlemise eesmärk on tehingu tagamine, sh sellega seotud kliendi õiguste ja nõuete elluviimine, suhtlemine kliendiga remondi kulgemise asjus, kliendi esitatud küsimuste lahendamine ja teenuse kvaliteedi kontrollimine, samuti arveldused ning seadme remondi haldamine ja arvestus.\nSeadmele antud tootja garantii ja õigusaktides sätestatud kliendi õiguste tagamiseks võidakse remondi tegemiseks vajalikud kliendi isikuandmed (ees- ja perekonnanimi, kontakttelefon ja vabatahtlikkuse alusel esitatud e-posti aadress), seadme andmed ja seadme ostu (tehingut) tõendavate dokumentide koopiad anda üle kliendi seadme tootjale või tema määratud isikule kui töötlejale, et ta teostaks andmete töötlemise eesmärgi – remonditehingu. Kui klient on tellinud teenuse, näiteks remonditava seadme kohaletoimetamise, siis võidakse vajalikud andmed anda teeninduskeskuse koostööpartneritele, näiteks kohaletoimetajale, et ta võiks tagada vastava teenuse. Andmete töötlemise alus on kliendi avaldus ja sellega seotud õigusaktide täitmine.\nErinevalt neist nõusolekutest, mille andmine on kliendi vaba valik, on tehinguga seotud andmed vajalikud tehingu teostamiseks ja nende mitteesitamine võib tehingu tagamist osaliselt või täielikult takistada.\nTeeninduskeskuses on kliendi andmete kaitse kõrgeim prioriteet ning andmeid töödeldakse vastavalt õigusaktide nõutele ainult konkreetsel eesmärgil ja ainult vajalikus mahus, järgides andmete minimeerimise põhimõtet, samuti vastavalt konkreetsele alusele, seahulgas tehingute teostamiseks, õiguste tagamiseks, kliendi antud nõusolekute raames ja siduvate õigusaktide täitmiseks. Andmete säilitamise kestuseks määratakse vastavalt kliendi õigustele ja asjakohaste õigusaktide nõuetele aeg, mille jooksul võib esitada tehinguga seotud nõudeid, kui need tekivad.\nKui klient on andnud nõusoleku konkreetseks eesmärgiks, võib klient selle igal hetkel tühistada kergesti kättesaadaval viisil, mis võimaldab klienti üheselt tuvastada, sealhulgas teeninduskeskuse suhtluskanalite kaudu. Nõusolek kehtib kuni selle täideviimiseni või tühistamiseni, sõltuvalt sellest, kumb leiab aset varem. Tühistamine ei mõjuta sellise töötlemise seaduslikkust, mis on leidnud aset enne vastava nõusoleku tühistamist.\nKliendil on vastavalt õigusaktidele õigus saada teavet oma andmete kohta, esitada vastuväide nende töötlemise kohta, samuti neid parandada, kustutada, piirata või üle kanda. Kliendil on õigus suhelda ka järelevalveasutustega. Need andmetöötluse privaatsuse põhimõtted on käesolevate tingimuste lahutamatu osa. Rohkem teavet teeninduskeskuse privaatsuspõhimõtete kohta on saadaval kõigis teeninduskeskuse suhtluskanalites.\n13. Klient kinnitab oma allkirjaga, et võtab endale täieliku finantsvastutuse remondi ajaks välja antud asendusseadme eest. Kui klient ei tagasta asendusseadet teeninduskeskusele, kohustub klient katma tekkinud kahju väärtuses. Klient on kohustatud tagastama või tasuma asendusseadme kahju hiljemalt remonditud seadme vastuvõtmise hetkel. Asendusseadme tagastamisel on klient kohustatud kustutama sellest igasuguse isikliku teabe, sh isikuandmed.\n14. Teeninduskeskus kohustub säilitama kliendi seadet 20 (kakskümmend) kalendripäeva tasuta alates hetkest, mil klienti on lühisõnumi, kõne või vabatahtlikkuse alusel esitatud e-posti aadressi teel teavitatud võimalusest seade kätte saada. Seadme edasise säilitamise eest kohustub klient tasuma 1.00 (ühe) euro iga järgmise ööpäeva eest.\n15. Kui klient tuleb seadmele järele, peab ta enne seadme kättesaamist tasuma kõik saadud teenustega seotud kulud: tasuline remont, diagnostika, seadme säilitamine jm.\n16. Seadme kättesaamisel pärast remonti peab klient tagastama hoolduskeskusele oma vastuvõtukviitungi eksemplari. Kui vastuvõtukviitung on kadunud, väljastab hoolduskeskus seadme üksnes kviitungil märgitud isikule. Sellisel juhul on klient enne seadme väljastamist kohustatud esitama hoolduskeskuse nõutud dokumendid või nende koopiad, mille alusel saab tuvastada isiku ja tema seose seadmega.\n17. Seadme kättesaamisel pärast remonti peab klient kohapeal kontrollima järgmist:\n17.1. kas pärast remonti kätte saadud seade on samamoodi komplekteeritud nagu remonti andmisel, sealhulgas seadme salvestatavate andmete osas, kui selline teenus on teeninduskeskuses enne seadme remonti andmist tellitud;\n17.2. kas seadmel on pärast remonti kõrvaldatud kõik teatatud defektid;\n17.3. ega seadmel ei ole pärast remonti ilmunud uusi visuaalseid defekte.\nSeadme kättesaamisel kinnitab klient oma allkirjaga seadme väljaandmise kviitungil, et on teinud nimetatud kontrollimise, seade on remonditud kvaliteetselt ja kliendil ei ole seoses sellega teeninduskeskuse vastu pretensioone.