Idioot -- indiviid, kes ei ole võimeline informatsiooni analüüsima ja järeldusi tegema. Kunagi peeti idioodiks arengupeetusega inimesi, kelle arusaamisvõime oli samal tasemel 3 või vähema aastase omaga.\nMe elame peaaegu, et kogu planeeti haaravas feodaalkorras (omanikud ruunavad talupoegi), ilma et enamik, tugev enamik, inimesi sellest aru saaks. Ma olen üritanud seda aastaid inimestele selgeks teha, neil silmi üritanud avada, aga Apple, Hullud koduperenaised, terrorismivastane sõda, Hollywood, painduva ekraaniga telefon ja Kim Kardashiani tagumik on alati ette tulnud. Kuid vihastagu palju vaja, asi on kriitiline ja vajab tegustemist!\nInimesed! Tulge mõistusele!\nMaailmavalistus ehk peremehed on inimesi/talupoegi järjekindlalt ja plaanikohaselt ruunanud aastasadu, kuid viimasel 100 aastaga on olukord läinud üle igasuguse piiri.\nInimene, sina ja mina, oleme vabad. Me oleme 100% vabad. Oleme siia planeedile sündinud ning peame arvestama VAID seadustega, mida me ei saa ignoreerida. Näiteks gravitatsioon. Isegi, kui kõik maailma 7 miljardit inimest hakkavad teesklema, et gravitatiooni ei ole, ei muuda see gravitatisooni olematuks. Vat see on SEADUS. Seadus, mida ei saa tõlgendada, seadus, mida ei mõjuta ei Obama, Savisaare ega ühegi idioodi ARVAMUS. Tee või tina, gravitatioon on olemas.\nTäpselt nagu gravitatisoon, on meil olemas ka VABADUS teha, mida me eales tahame. Inimkonda valistevad nn loodusseadused, mitte mingid absurdsed inimeste poolt väljehõigatud soovunelmad. Mõtelge või näiteks loomade peale, kuidas nemad looduses elavad. Loodusseadus.\nVALITSUS on ORJAPIDAJA!\nSul on keha, füüsiline keha, pea, jalgade ja kätega. Sina oled selle keha omanik, sest sina kasutad seda\nSul on vabadus teha, mida iganes SINA ISE arvad heaks teha\nMitte keegi, MITTE KEEGI ei saa Sulle ütelda mida Sa pead tegema. Kui sa tahad äädikat juua, siis lase käia. MITTE KEEGI ei saa sulle ütleda, mida sa tohid või mitte teha.\nigaühel meil on VASTUTUS oma mõtete ja tegevuste eest. Seega kui pudel äädikat hinge all, siis selles ei ole süüdi ei pood, kes äädikat müüs, ei ajakiri, kes käskis äädikat juua, ei naabrinaine, kes soovitas äädikat rüübata ega ka valistus, kes SUNDIS sind äädkat jooma. SINA tegid, SINA VASTUTAD.\nKUI keegi ütleb meile, kuidas midagi peab tegema, on meil alati valik, kas seda teha või mitte. VALIK on alati olemas. ALATI. Alati.\nKui keegi, olgu see näiteks valitsus, ütleb, et Sul on keelatud näiteks suisetada kanepit, siis on kaks valikut:\n1. ALLUDA seadusele\n2. Suitseda rahus\nKUI allutakse seadusele, ollakse ori. Orjus on selline kord, kus inimene KUULUB kellegile teisele ja keegi teine ÜTLEB, kuidas käituda, mida teha, muuhulgas mida suitsetada.\nKui inimene aga otsutab suitsetada, sest ta tahab seda teha, sest ta saab aru, et mitte keegi ei oma tema keha, seega ta võib teha, mida ta tahab ja ta mõistab (sõnast MÕISTUS) ka oma tegevuse tagajärgi, ei tee ta midagi valesti, sest tal on täielik õigus teha, mida iganes ta tahab.\nSama asi homoseksuaalsusega, sama asi punase tulega tee ületamisega, sama asi kellast kellani tööl käimisega jne jne jne.\nVäga kurvaks teevad meie hulgas leiduvad inimesed, kes küsivad vanematelt, õpetajatelt, ülemustelt, poliitikutelt, politseilt, kas nad võivad teha seda, mida nad tahavad teha -- nad on orjad, kes küsivad orjapidajatelt luba.\nVeel kurvemaks teevad mind inimesed, kes vaatavad uudiseid, ajakirju, ajalehti, Hollywoodi filme, "staare", "arvamusliidreid" ja hakkavad neid kopeerima. Paris Hilton ajab selga triibulise kasuka, teeb pildi ja paneb Instagrammi ja IDIOODID (mõtelemispuudega inimesed) jooksevad poodi, et leida samasugune, sest see on IN. Sellised inimesed ei mõtle. Nad on AJULOPUTATUD ORJAD, kes teevad, mida vaja pelgalt seetõttu, et nende jaoks võimupositisoonil olev inimese seda tegi või seda soovib teba või seda soovitab teha.\nKui paljudel on iPhoned???\nKuhu me nii välja jõuame? Meil on viimased 100 aastat idiotarhia (idioot + archos [valisteja]), mis tähendab, et idioodid on võtnud võimu ehk kõikjale, kuhu sa ka ei pööraks, on idioodid ja nad teevad asju nii, nagu neile on ette näidatud.\nKui midagi ei muutu, kui me ei saa lahti idiootidest ja ei suuda kainet mõistust alal hoida, ei muutu maailmas mitte midagi, me jääme konstantsesse seisu, kus orjapidajad valavad üle meid infoga, mis on mõeldud idiootide mõjutamiseks -- "katsuge hakkama saada kuus 200 euroga, sest me elame majanduslanguses ja ei saa rohkem maksta (hoolimata sellest, et rahal ei ole mitte mingisugust katet ja seega kogu majandus on vaid mäng)", "Bill Clinton toppis Levinskile sigari jalgevahesse! Risustage sellega oma mõtlemist, et te ei mõtleks selle peale, kas praegune ühiskonnakorraldus on ikka õige!" või minu viimase aja lemmik: "Cate Blanchett ütleb, et karvane jalgevahe on väga viis, sest karvad on justnagu müstiline loor". WTF!?!?!?\nMe oleme jõudnud välja seisuni, kus enamike inimeste jaoks on see täiesti normaalne, et kui üks mees ehitab tammi enda maalt läbijooksvale ojale, sest tahab paisuga elektrit toota, siis terve ühiskond tänitab ja sõimab seda tegelast, sest ta "rikkus seadust", aga kui Coca-Cola aafrikas ostab ära terve riigi veesüsteemi ja keevitab sellise hinna liitrile veele, et inimesed surevad janusse, on see täiesti normaalne.\nMeie vaenlaseks ei ole uus maailmakord, mis ei tule meile kunagi n-aasta pärast, vaid mis on siin juba AMMU. Olge ausad!\nMeie vaenlaseks ei ole poliitikud, korporatsioonid ega ettevõtjad -- meie vaenlaseks on idioodid, kes kuuletuvad 100% valistusele, brandidele, gurudele, parishiltonitele sest nad ei MÕTLE.\nKas valistus saab tegusteda, kui keegi neist välja ei tee? Kas korporatsioon saab kasvada, kui keegi nende teenuseid/kaupu ei osta? Kas majandus saab kasvada, kui keegi enam tööd ei tee? Ja kõige tipuks -- KAS MAJANDUS SAAB LANGEDA, KUI INIMESED kõik TÖÖTAVAD???\nValistusel, korporatsioonidel ja muudel kargajatel ei ole VÕIMU, kui keegi neile seda ei anna. VÕIM tuleb inimestega, keda nad saavad dikteerida. Apple ei ole edukas seetõttu, et tal on "hea" telefon, vaid seetõttu, et läbi mõjutamise (reklaam, PR, image) juhivad nad masse. Ja nende taktikad on väga head, seetõttu on meelitanud omale palju kliente.\nINIMESED ON VÕIM.\nSiinkohal lõpetan ja eeldan, et keegi ei tule idiootse küsimusega, mida peab tegema, et olukorda muuta, sest minult seda küsides tähendab, et ollakse mõtlemisvõimetu idioot, PROBLEEM. Küsige iseendalt, mida peab selleks tegema. Te teate ise vastust, sest te olete vabad oma mõtlemises. USALDAGE ENNAST.\nKohtume paremas olevikus!\nPS! Kui inimene on vaba ja ta võib teha, mida ta tahab ja vastutab oma tegude eest, siis institutsioon, mis SUNNIB oma käsku täitma, ähvardades vastasel korral JÕUGA, on terrorist (terror -- hirm). Valistused sunnivad meid käskusid täitma, ähvardades meid vägivallaga, vabaduse kaotusega...\nMida peab tegema? Mina lõpetan 7. veebruarist töö orjaks olemise. Lähen abikaasa isa koju, kus on neli põlvkonda elanud-surnud, kus põlluke on seemneootel, puuduvad kauplused, lõbustusettevõtted, puudub mobiililevi. Kus on naabrid, kes suhtlevad suuliselt ja tunnevad kohati tavalisele uudishimule lisaks ka ebatervet uudishimu, kuid on vägagi elus ja abivalmid.\nKus Peipsi kohiseb ja hein kraavi ääres võib kasvada nii kõrgeks kui viitsib. Lähen niikauaks, kuni hing saab terveks. Siis lähen ajan oma lapselapsed minema arvuti tagant, uputan salaja nende mobiiltelefonid, raputan neid seni, kuni nad minuga rääkima hakkavad, mulle otsa vaatavad. Torkan nad ninapidi hommikukastesse ja külma kaevuvette. Lasen lühisesse teleka koos saastmultikatega.\nKui kunagi olin üsna kindel, et ebaõiglus ja idiootsused siia ei jõua, siis täna tunnistan, et eksisin. Kõik on maailmas väga valesti. Mina suudan vaid enda olevikku muuta. Kas sellest piisab? Aega ka juba väheks jäänud ...\nTäna panin postkasti (mitte meili!) käsitsi kirjutatud kirja oma nooremale lapselapsele. Ümbrikusse lisasin 35 aasta taguse foto tema isast lapsena.\nMis minu postituses siis para oleks, võib teist keegi küsida.\nAga see, et igatsen tagasi Tagapäikese Maale. See, et ootan Kuurat ja Vesikuurat.\nJa mul on Gaiast väga kahju.\nManaja , Sa oled õnneseen .\nTõsi ta on, et me igaüks suudame ainult enda olevikku muuta . On eriline õnn, kui ka kaasa ja lapsed sama maailmavaadet jagavad . Aga sellest piisakski, kui igaüks enda eest hea seisaks oleviku muutmisel .\nMa arvan ka , et sellega muutuks kogu maailm . Iseasi jah , kuidas see võimukoridoridesse paistaks . Vallandaks üleüldise terrori elanikkonna suhtes? Ent siiski -kõiki laagritesse ei topi ?\n(selle postituse viimane muutmine: 03-02-2014 14:37 olematu.)\n(03-02-2014 14:37 )olematu Kirjutas: Manaja , Sa oled õnneseen .\nTõsi ta on, et me igaüks suudame ainult enda olevikku muuta . On eriline õnn, kui ka kaasa ja lapsed sama maailmavaadet jagavad .\nNii ta on jah. Ma oleks kah teinud nii, et vara müüki ja vanemate koju, kellel lapp maad ja maja laenust vaba. Aga no naine ja lapsed peaks mind hulluks. Mis siis on õigem kas eralduda ühiskonnast jätta maha sõbrad ja töökaaslased, või üritada elada edasi ja püüda vaikselt muuta ennast ja ümbritsevat ja läbi selle ka maailma. Vaevalt, et kõik korraga maale koliks ja hakkaks elama nii nagu ülalpool kirjutati. Seega maailm sellest paremaks ei muutu. Aga kui me püüame ühiskonnas kaasa lüüa ja üritada süsteemi seestpoolt muuta (mitte väljastpoolt) siis ehk on ka lootust üldiseks muutuseks. Kannatust. Kiired muutused ei pruugi alati olla kõige parem variant. Muidugi kellel see võimalus olemas, et ennast sellest süsteemist täielikult välja lülitada siis ainult edu neile. Eeskuju on alati vaja.\n(selle postituse viimane muutmine: 03-02-2014 15:36 soe1.)\nHeh, niikaua kuni inimene ise ei muutu, ei muutu sest tühjast kolimisest kah midagi - maal on samasugused netinokkijad ja autoga vannituppa sõitjad nagu linnaski ...\n(03-02-2014 13:41 )Manaja Kirjutas: Lähen niikauaks, kuni hing saab terveks.\nOtsisin paar kuud tagasi Haanja lähistel väekohta, millest teadsin, et see lihtsalt peab seal olema, peab, miks ma muidu sinna unes ja unistades satun.\nKõik see, mis oli ennem, on muutunud, ei, pigem teisenenud, Maa on ju sama - mustikametsa asemel on padrik, kunagi läbitavad metsateed on lepavõsa täis, talud, mille elanikke ma vanaisa-ema kaudu teadsin, on lagunenud... Metsaraja ääres, mis juba 30 aastat tagasi oli kasutamatusest sammaldunud, oli toona ristiga kivi. Leidsin ka selle, puhastasin samblast.\nÜkskord jõuan ka mina sinna, kuhu kuulun.\nTänan Sind sellise postituse eest.\nEt kui inimesed on idioodid, siis kellele see postitus on suunatud? Idiootidele? Loeb ja saab mõtlemisvõimeliseks isendiks ning koheselt raputab endalt idioodi-ikke kui paha haisu.\nSee pidev lagipähe tagumine koos arvukate kirjelduste-seletustega, et kui idioot ma olen, ei anna tulemusi. Teema algataja võiks oma elust tuua sündmusi, tegusid, kuidas tal on õnnestunud idioodipainest vabaneda. Sedamoodi saab ehk enam sobivat mõtlemisainet. Muidu arvan, et soov kanepit tossutada jääb ta ainukeseks vabateoks.\nAga endiste aegade igatsusnäljast ja ugrihõimude vabadusiha äratamiseks postitan siia Aleksander Šaronovi poolt ersa ja mokša vanaaegsete müütide, eepiliste laulude ja pajatuste järgi kirja pandu:\nElab Maajumal Maa all.\nPole mehel naist-kaasat,\nPole vennal südameseltsi.\nArvab ta ilukaasa võtta,\nTahab ta naist võtta, naituda.\n– Võeh-ja-oh ma õnnetu!\nOeh-ja-oh ma orvuke!\nKeda ma kaasaks kosima?\nKust mul südameseltsi leida?\nMaaemat kui ma kosiksin –\nMaaema see paistab on iluta:\nMaaemal sel nägu on tume,\nMaaemal sel nina on pikk,\nMaaemal sel huuled on paksud,\nMaaemal sel tissid on väikesed.\nMaaema mul südamesse ei sobi,\nMaaema mul hingesse ei harma.\nVat lähen-sihingi Vee-ema juurde,\nMa Vee-emat moosin-kosin.\nVee-emal sel nägu on iluga,\nVee-emal sel silmad on tumedad,\nVee-emal sel peakarvad heledad,\nVee-emal sel ninake väikene,\nVee-emal sel huuled on õhedad,\nVee-emal sel tissid on rasvased.\nVee-emale huulte peale suud annan,\nVee-emat rindadest raban.\nVat lähengi Vee-emat kosima,\nTeda kaasaks võtma.\nLäks Maajumal Vee-emat kosima,\nNaiseks võtma, naituma.\nKus elab Vee-ema see kaunis?\nKus püsib Vee-ema see kaunidus?\nSuurmeres, suures vees ta elab,\nSuurmere põhjas ta püsib.\nKaksteist on Vee-emal sel tuge,\nKolm on Vee-emal sel akent.\nPingi otsas Vee-ema see istub,\nValge paikatekk Vee-emal sel all.\nProkaatlõnga Vee-ema ketrab,\nSiidkangast Vee-ema koob.\nVee-ema juurde Maajumal kui jõudis,\nVee-ema kotta kui sisse sai,\nLembelt kummardas siis Vee-ema ette:\n– Jumalabi soovin ma sulle, Vee-ema!\n– Minagi tänu sean sulle, Maajumal!\nJumalabi soovin ma sulle, Maajumal!\nMis heaks minu poole sa tuled,\nPole sa tuleja-mineja inime.\n– Iluõun on sinu särki, Vee-ema!\nMust on mari sinu silma, Vee-ema!\nMooniõhe sinu huuli, Vee-ema!\nÜtlen sulle, Vee-ema, ütlen, ütlen,\nMis heaks ma siin tulen-olen,\nMispärast tänu sulle annan.\nArvan, et kosjad sul on minuga, Vee-ema,\nMeeles mul sind kaasaks võtta, Vee-ema.\nIlusti, Vee-ema, vaata,\nHea sõna, Vee-ema, ütle, –\nOma sõna, mis arvad, Vee-ema, ütle,\nOma lõppsõna sa, Vee-ema, anna.\nMaaema, Mastorava – maa kaitsja ning hoidja.\nMaajumal, Mastorpaz– maa-aluse ilma, surnute asupaiga, valitseja; surnute kaitsja, kellelt paluti sugulastele teises maailmas toitu. Sündinud Päikesejumala Tshipazi ja Viljaema Norovava liidust.\nVee-ema, Ved´ava – vee, kalade ja teiste vee-elanike valitseja, kaitsja ning hoidja. Kaitseb ka maad hoidvat kala. Annab inimestele tervist ja ilu, mõnede meelest ka head viljasaaki.\nRõõm oli lugeda, kuidas ka jumalad on õnneihaluse ees võimetud\n(selle postituse viimane muutmine: 03-02-2014 16:50 Sinis.)\nÜsna tähelepanuväärne lause mille puhul ilmselt ei soovi lause autor, fallenboy, oma reaalses elus kogeda kokkupuuteid nendega kes ei ole orjad. Ehk siis ei allu seadustele. Ehk siis pole ju hullu kui mõni mitte ori arvab, et üks fallenboy on meil täiesti ebavajalik ja ülearu ning...\nKui ma sain valesti aru siis ehk täpsustad oma pikka ja arusaamatut posti.\nNäidetega on oht, et idioodid jäävad neisse kinni. Ma ei usu, et eeskuju näitamine mingisuguseid tulemusi annab niikaua, kuni idioot ei võta vastutust, ei kasvata mune, ei muretse endale selgroogu jne... Sest ma olen 100% kindel, et idioodi-ikkest ei vabaneta, kui korratakse järele seda, mida nähtakse-kuuldakse. Üleskutse visata sekka mingisugune konkreetne näide, on justnagu Nõukogude liidu kodanikule tuua näiteks, et üks versioon vabamast elust on kapitalism. Ja idioot hakkab tahtma kapitalismi, aru saamata, et probleem ei ole riigikorras vaid selles, et ta teeb seda, mida talle üteldaks. Et ta on ori.\nProbleem -- järgimine, autoriteedi austamine, orjalisus, enese allasurumine, enda arvamuse tähtsusetuks pidamine -- ei muutu niikaua, kuni inimene ei saa aru, et ta ei pea leppima sellega, et keegi talle ütleb kuidas elada, mida selga panna, mis filmi vaadata, mis muusikat kuulata, mis tööd teha, millist telefoni kasutada jne. Ta peab aru saama, et tema üksi teab, mis talle on parim ja vastavalt sellele ka tegutseb ja vastutab ka ise oma otsuste eest. Kui on väike palk, siis otsitakse uus töökoht. Õpitakse midagi juurde. Proovitakse teistmoodi asjale läheneda. See, et meedia kisendab tööpuudusest, ei tähenda, et inimene peaks loobuma töö otsimisest või maha matma unistuse õnnest. See tähendab, et raadios on mingi uudis, mis on lihtsalt üks jutuke. Tühi sõna, mis ei oma mõju inimese mõtete, otsuste ega tegevuse üle. Igaüks on oma õnne sepp. Vabaks inimeseks olemine tähendab, et enda elu kontrollitakse ise, teadlikult. Vaba inimene ei vingu iial, sest ta teab, et tema enda võimuses on asju muuta ja keegi ei ole süüdi tema olukorras. Vaba inimene teab, et temalt ei saa ära võtta õigust vastutada iseenda ja iseenda tegude eest, seetõttu ta teab, et tal on vaba valik teha mida iganes ja on valmis vastutama kõikide enda otsuste eest. Vaba inimene on nagu iseenda kaitseminister, majandusminister, sotsiaalminister jne ja ka iseenda president.\nInimesed peavad kõigepealt sellise arusaamani jõudma, enne ei saa neile näiteid anda.\nVaja on mõtlejaid, mitte järgijaid.\nMa usun, et kindlasti oleks see tublisti abiks, kui osad idioodid läheks maale elama, sest mitmekesisus elustiilivalikus harjutaks idioote valikuid langetama. Pakuks välja uusi võimalusi. Kuid ei pane inimest iseseisvalt mõtlema.\nMe oleme nii kinni idees, et millegi muutmiseks peab midagi füüsiliselt tegema. Mäge liigutama. Lihtsam on muuta enda mõtlemist. Ja kusjuures kanep aitab sellele kaasa.\nInimene on karjaloom ja ainult karjale tuginedes on võimalik luua tänapäeval enesestmõistetavad abivahendid. Olgu selleks siis tuletikk või mobiiltelefon. See eeldab koostööd, koostöö eeldab aga mingeid reegleid-kokkuleppeid. Seega ei saa karja liige olla kunagi vaba, ta peab alluma karjas kehtivatele reeglitele täpselt niisamuti kui mesilane sülemis või jõuline piison omasuguste seas.\nVabadus saab olla ainult suhteline, täielikku vabadust ei ole ega tule - see hukutaks inimühiskonna.\nKel on tuttav lasteaia kasvataja või kooliõpetaja, siis küsige kuidas need vabakasvatusega jõnglased end ülal peavad ja kas neid täiskasvanuna ikka julgeb inimeste sekka lasta.\nRiik on kui laiendatud perekond, suureks kasvanud suguvõsa. Keegi peab seda elu edendamiseks ning kaose vältimiseks juhtima. Meil on iga nelja aasta tagant tegelik võim rahva käes, siis kui ta palkab omale uued esindajad. Ja siis otsustab rahva enamus kas ta palkab enesele jätkuvalt orjapidajad kukile või rahvast teenivad teenistujad. Paraku ei ole rahvas millegipärast omale teenijaid palgata tahtnud ja eelistab karjeristidest kaabakaid nuumata....\nMulle isiklikult hundiseadused, ehk looduslik valik sobib, mida sa tundud propageerivat. Miks ja milleks - ei tea.\nSee, et sa püüad siin mingit nõukogude propagandat ajada - miks ja milleks ei tea ja ei tahagi teada. Aga jääb mulje, et sa teed seda mingitel endale teadvatel põhjuste.\nKogu su jutu kokkuvõtte saan enda nägemust mööda võtta kokku nii, et meil oleks vaja hundiseadusi koos arenenud kommunismiga. See aga on reaalses elus võimatu ja käib vastu loodusseadustele. Ära unusta, et kõigile meeldivat ühiskonda ei ole võimalik luua.\n(03-02-2014 17:43 )Faraday Kirjutas: KUI allutakse seadusele, ollakse ori. Orjus on selline kord, kus inimene KUULUB kellegile teisele ja keegi teine ÜTLEB, kuidas käituda, mida teha, muuhulgas mida suitsetada.\nMa olen vaba inimene, mis tähendab seda, et ma vastutan oma mõtete ja tegude eest. See tähendab muuhulgas ka seda, et ma austan seadust, mis minu arvates on väärt järgimist. Ja mis tähendab, et ma ei täida seadusi, mis riivavad minu õigusi.\nKahju vaid vaadata, kuidas me oleme jõudnud nii kaugele, et hakkame asustama teisi planeete, kuid mitte-orjad usuvad ikka veel sinisilmselt, et orjad on ressurss, hall mass, tööjõud. 1 tööjõud = 0.01 hobujõudu. Asendatavad, mõtemisvõimetud. jne\nKumb on tugevam jõud, kas 1% tarku või 99% lolle?\nEhk loetled enda poolt üles need seadused mida sa ei austa. Seda peaksime teadma kui selles teemas sinuga edasi arutleda selle üle.\nArvasin, et taipasid, millega on raske leppida – mantraga, mis on igaühel nüüd silme ees, kui ta juhtub foorumis uitama.\n(03-02-2014 17:49 )fallenboy Kirjutas: Näidetega on oht, et idioodid jäävad neisse kinni. Ma ei usu, et eeskuju näitamine mingisuguseid tulemusi annab niikaua, kuni idioot ei võta vastutust, ei kasvata mune, ei muretse endale selgroogu jne... Sest ma olen 100% kindel, et idioodi-ikkest ei vabaneta, kui korratakse järele seda, mida nähtakse-kuuldakse.\nMa rääkisin mõtlemisainest, mida saadakse tegude, sündmuste analüüsist, mitte nende kordamisest.\nPostitusest kumab läbi vaenulikkus nende suhtes, kellede tugevaim külg pole mõtlemine ja püüdluseks vabadusiha, mis peaks päädima maa-metsa eluga koos ainuõigete seadustega. Mul on oma idee, kuidas ilmaruum võiks toimida, et targad ja lollid käsikäes, peas vabadus- ja tarkusmustriga mütsikesed, üksteist täiendaksid. Tarkuse ja rumaluse proportsioone sildistamisega ei muuda, kuigi mulle näib, et need ehtsad targad ei kasuta siin skaalat.\nFaraday poolt nimetatud hundiseadused imponeerivad mullegi teadmata põhjustel – ehk on tegemist esimese sammukesega tarkuse ja vabaduse teel\n(selle postituse viimane muutmine: 03-02-2014 19:36 Sinis.)\nFaraday, sa saad mu ideest aru -- tagasi metsa, tagasi tapa-või-ole-tapetud seisu. Kuid me ei pea selleks ära unustama ühiskonna teadmisi ega loobuma kõikidest tsivilisatsiooni hüvedest. Me ei pea maha lammutama tänast ühiskonnakorda, vaid tänaseid otsustajaid, inimesi... äratama. Sest need inimesed usuvad sinisilmselt, et nemad otsustavad valistuse koosseisu üle, hoolimata igale inimesele teadaolevast faktist, et valida saab ainult neid inimesi, keda meil lubatakse valida. Inimesed ootavad, et valida õigeid ja paremaid inimesi, kuid nad on aktsepteerinud, et nad peavad valima ainult etteantud inimeste hulgast. Seetõttu on poliitikas ka korduvalt ühed ja samad näod. Lihtne on halada, et valitsuses on molkused, aga tõsi kogu selle asja juures on see, et mitte ükski kodanik ei saa valida seda, keda ta tahab. Ühiskonnas mängitakse valimisi, andes inimesele võimalus valida 100 inimese seast ning ka siis ei lähe hääl valitavale inimesele vaid organisatsioonile, kuhu valitav kuulub. Meil on väga pikka aega olnud valida 4-5 ühe ja sama inimese poolt.\nVabadus valida? Inimesed, palun olgem ausad!\nProbleem ei ole ühiskonnakorralduses, probleemiks on inimeste rumalus -- pisike hulk planeedi elanikest kontrollib pea kogu planeeti ning kontrollitavad ei saa sellest aru. Ei saa aru, mida see tähendab, ei saa aru, mida see kaasa toob. Probleem ei ole selles, et infot ei ole. Probleem on ignorantsuses.\nMeil ei ole vaja tappa ära valitsevat eliiti. Meil ei ole vaja tappa orjasid. Meil on vaja JÕUle ehk inimestele meelde tuletada nende tegelikud õigused.\nNiikaua kuniks me teeskleme, et kõik on korras, on meil võimatu liikuda õnnelikuma elu poole.\nMa olen taimetoitlane. Ma ei joo alkoholi nii palju, et see mind purju teeks. Ma ütlen kassapidajale enne tere, kui tema seda jõuab teha, sest mina tulen tema juurde, mitte tema minu juurde. Kui kellegil on paha tuju ja ta minu peale kisab, ei võta ma seda isiklikuna, vaid patsutan õlale. Mul ei ole telekat.\nMa ei ütle inimestele, mida teha. Ma ei võta uudiseid tõsiselt. Ma kogun infot, et saada teemast aru ja vormin siis arvamuse, ma ei korda kellegi arvamust järele. Ma ostan, mida mul tõesti vaja on. Ma ostan enamiku asja turult. Ma olen freelancer. Ma reisin. Ma arvan, et ükski inimene ei ole hea ega halb.\nMa kõnnin punase tulega üle tee, kui see on turvaline. Ma ei piiksuta rohelist kaarti. Ma ei käi valimas.\nSest ma teen oma otsused ise.\n(03-02-2014 20:43 )fallenboy Kirjutas: Ma ei käi valimas.\nOlen tihti mõelnud, et kumb oleks õigem kas ignoreerida süsteemi, või püüda võidelda selle vastu (näiteks valides üksikkanditaati kes tundub asjalik)? Ignoreerides just kui peidaksime pea liiva alla.\n(03-02-2014 21:17 )soe1 Kirjutas:\nIgnoreerida võib rumalaid, kahjulikke ja vaenulikke seadusi.\nValimisega on asi nii, et kuni me seda praegust süsteemi jätkame, kordub sama.\nIse valisin üksikkandidaadi, kellest teadsin, et ta on aus ja loodushoidlik inimene. Ta sai pisut üle 20 hääle ... Aga see oli minu sammuke nende suurte ebaausate valimisliitude vastu võitluses.\nTundumisest , et me saame midagi muuta seaduste osas, on vähe kasu.On olemas küll seadusepügal minu teada, mis lubab rahval seadusandlusi algatada , aga neid algatusi vastu võtma ei kohusta Künkarahvast mitte ükski võim .\nNii kaua, kui pole seadust, mille alusel tõbrikust riigikogulast tagasi kutsuda on ausalt üteldes see valimises mitte osalemine füüsilises mõttes lihtsalt tuuleveskitega võitlemine .\nKuna imeasju on nende valimis häältega tehtud, siis saaks valimissedeli tühjaks jätmisega ehk äärmisel juhul ainult protestimeelt väljendada .\nVaata , kus otsast vaatad, rahva teenrid on osanud endale sellise lepingu koostada, et Toompealt kangutab neid ainult liiva annus . Jätab valimistele minemata, siis nende poolehoidjad ikka lähevad . Nokk kinni-saba lahti .\nMidagi muuta on alati võimalig. Küsimus seisneb ainult selles; kust alustada? Kõige tänamatum töö on alustada teistest. Ka olukorra muutmine ei aita. Jääb üle alustada iseendast. See aga on kõige raskem. Mitte keegi ei taha muuta oma vaateid ja harjumusi. Need on ju minu omad!\nOlen siinsetele vangidele, sellel vangiplaneedil andnud tomiva võtme, millega on võimalik vabaneda vanglast. Paistab et vangid ei ole aru saanud. Mis asi see on? Kui neid väevõimuga vanglast välja vedada, tikkuvad nad oma vanglasse tagasi. Nii on ju lihtsam. Mitte keegi ei taha isegi, iseenda eest vastutada. Aga vabadus ongi; võtan vastutuse oma mõtete ja tegude eest.\n(04-02-2014 09:48 )kalldunn Kirjutas: Olen siinsetele vangidele, sellel vangiplaneedil andnud tomiva võtme, millega on võimalik vabaneda vanglast. Paistab et vangid ei ole aru saanud. Mis asi see on? Kui neid väevõimuga vanglast välja vedada, tikkuvad nad oma vanglasse tagasi. Nii on ju lihtsam. Mitte keegi ei taha isegi, iseenda eest vastutada. Aga vabadus ongi; võtan vastutuse oma mõtete ja tegude eest.\nInimesed armastavad kette, millega nad on orjastatud.\nMa olen samuti selle poolt, et midagi on võimalik muuta, alati. Kuid tõsi see on, et kui on valida, kas iseseisvus, millega kaasneb vastutus või orjus, millega kaasneb vastutuse puudumine, siis enamik ikka kaldub orjaks kätte ära minema. Eks see on ka arusaadav, kui osata vaadata, mis võtetega inimesi hirmutatakse -- enamik inimesi on valmis töötama käpuli orjapidaja jaoks, ikka tagumik kõrgel upakil ja põlved maas, sest see on ju mugav -- tegema peab vaid seda, mida orjapidaja ütleb, tasuks saab aga hea kopika -- keegi ei taha jääda ju ilma rahast, millega osta ülehinnatud pappmaju, platsttelefone ja pakettreis, sest muidu ei saa tunda ennast tähtsana. Mis sellest, et urruauk kipitab, selg kange ja kõht tühi. Hea, et vinguda saab, muidu peaks küll midagi muutma, Jumal hoidku selle eest!\nJa kui hea on veel teiste pihta näpuga näidata ja kaikaid kodaratesse loopida -- kui sa pole ori, pole sa õige inimene. Kridi ärimees! Krdi töötu! Krdi kunstiinimene! Krdi hipi! Krdi kanepisuitsetaja!\nMis puutub kanepisse, siis näite tõin seetõttu, et orjalauludes ehk massimeedias harjutatakse orjasid mõttega, et ehk polegi asi nii paha -- inimeste mõtlemisvõime on nii taandarenenud, lisaks on nad veel nii ära hirmutatud, et vabatahtlikult lähevad hops ja hops bussi ja piiksutavad rohelist kaarti, aru saamata, miks -- sest nii PEAB! Niiet pole ohtu, et nad kanepi tõelisest ohust aru saaksid.\nAga noh, ega siis midagi, kui nii siis nii -- kes saab santi sundida, kui sant ei taha kõndida.\nMis pagana päralt ma peaks turult ostma kahtlase kvaliteediga toorainet, kui mul on võimalus seda ilma vahendajateta osta ? Oled Sa tõesti nii naiivne ja usud , et kogu see kraam seal kodumaine ja mahe on ? Enamus täpselt sama kraam , mis marketites, ainult röögatu juurdehindlusega .\nKui mul tööstuskaupa vaja on, siis ma kas teen ise või hangin raja tagant . Ei maksa unustada, et meie tööstus on pea olematu, seega vahet pole, mis teid pidi see raha Poola või üle lahe kaupmeheni jõuab . Minu või turukaupmehe kaudu .Seda enam, et kohapeal valik suurem . Ja röövimise moment jääb ka ära .\nVaata, kuidas vaatad , kuskil peab ju inimene elama . Tore on, kui Sul on esivanematest jäänud talu . Igaühel seda pole . Igaüks ei taha end ka panga ikkesse suruda .Nii ta lepibki sellega, mis tal on .\nAh et freelanceriteks ? Oskad siis ütelda, mis rahadega inimesed end koolitama peavad , et paremat palka saada ? Miinimumpalgast ?\nVõi soovitad siis ärimeesteks hakata . Miskipärast arvan, et just see Sa oled . Kes Su kaupa ostab, kui inimesed niigi vaevu ots-otsaga välja tulevad ?\nJa seotud ei olda mitte ainult kettidega, seotud ollakse ka inimestega , kes ketis on . Ei maksa ilkuda seepärast . Igale oma valik .\nNii palju siis analüüsist .\nTurult ei osteta mitte seepärast, et seal on parem või halvem kaup (seal on üldjuhul parem kaup, kui ketipoodides, sest enamasti on juur-, puuvili 1. klassi oma, mitte 2. klassi oma (1. klass on vigadeta, standardse suurusega ja kaubandusliku välimusega, vigastusteta. 2. klass on pisikeste vigadega, pisut kannatada saanud või muu defektiga. Iga järgnev klass on suuremate puudujääkidega), vaid seepärast, et turul on enamasti inimesed, kes ei käi tööl, vaid müüvadki selleks, et elu sees hoida. Nad on väikeettevõtjad. Seega, kui mul on valida, kas minna poodi, kust osta kilo kartulit või päts leiba, kus müüja saab alampalka ja müügist saadud kasum jookseb suurkorporatsiooni osanikele, siis ma eelistan siiski osta inimseselt, kelle töö vilju ei võta ära orjapidaja. Pisike asi, aga kui kõik nii käituks, annaksime suhteliselt suure põntsu poodidele/majandusele. See oleks signaal, see oleks tõeline valimine.\nSama asi tööstuskaubaga -- suur vahe, kas ostad otse tootjalt või vahendajalt. Raske on iga asja puhul otse tootjani minna, aga siin ongi nüüd küsimus, kas hoida alles orjalikku korda või üritada seda enda käitumisega muuta. Sest iga inimene oma tegevusega mõjutab kogu ühiskonda.\nPangaiket ei ole olemas. On olemas idiootsed valikud. 2007 jooksid inimesed tormi pappkorteritele, sest hinnad olid TÕUSNUD meeletult ja iga idioot pidi saama korteri, vahet pole mis hinna eest. Saidki. Ja nüüd on panga ike, et see neilt nöörib 7 nahka. Kas pank sundis laenu võtma? Ei. Igas asjas on tasakaal, kui millegi hind läheb kiirelt üles, nimetatakse seda buumiks. Iga buum lõppeb. Mille tulemusena mõtlemisvõimetud inimesed on omanikuks ülikallitele, kuid väärtusetutele korteritele. Kas see on kaine mõistus?\nJah, olen ärimees. Mida see tähendab? See tähendab, et ma saan hakkama. See tähendab, et MINA juhin enda elu, mitte ei hala, et raske on ots-otsaga kokku tulla. Mõtleva inimesena ma ei turusta ennast orjadele vaid orjapidajatele. Ka see on teadlik valik.\nÜtled: "Ja seotud ei olda mitte ainult kettidega, seotud ollakse ka inimestega , kes ketis on . Ei maksa ilkuda seepärast . Igale oma valik ." Surun kätt! Väga õige tähelepanek. Ja just seepärast ma üritangi inimesi mõtlema sundida (mida sina tõlgendad küll ilkumisega), et meie kõigi elu paremaks muuta.\nMinu mõte on ju üks -- iseseisvugem!\n(04-02-2014 09:48 )kalldunn Kirjutas: Olen siinsetele vangidele, sellel vangiplaneedil andnud tomiva võtme, millega on võimalik vabaneda vanglast. Paistab et vangid ei ole aru saanud.\nSa oled vist sujuvalt millestki mööda läinud, sest ma ei ole veel mitte kellegi seletust näinud (v.a. uskumist nõudvad jutud), et me oleme mingis vanglas. Mis siis veel sellest võtme nägemisest rääkida kui pole vanglat ega ustki leitud ehk siis alustaks ikka algusest.\n"Istu, viis ! " tahtsid ütelda ? Paraku ma ei pea eriti sellest käpasurumisest . Ma ei ole kuskil ütelnud, et mina ei tule ots - otsaga kokku . Ma ei hala . Majanduslikud põhjused pole mind kunagi halama pannud .\nÜtled, et müüja saab miinimumpalka . See muide on ka kahe otsaga asi . Boikoteerime marketeid, lisandub veel iks kogus töötuid noori naisi tööturule , kel kõigil on pered . Loomulikult olid vanasti naised kodused . See oli siis loomulik . Aga ma kujutan ette, mida arvaksid kallid suguõed minust, kui ma soovitaks neil ise leiba küpsetada või juustu teha . Või mis siin ikka kujutada, ma täitsa tean kohe . Kuna olen kuulnud, mis minust siis arvatakse .\nJa ega sellegagi oluliselt kokku hoia , hea tooraine maksab palju . Võidab pigem kvaliteediga ja teadmisega, et ma tean , mis mu toidus on .\nNiisiis : ma ei ole ikkagi kuulnud, kuhu need linnakorteris elavad orjad siis Sinu arust minema peavad ?\nTundub , et Sa isegi ei tea antud olukorrale lahendust .\nLõhkuda kiirelt on lihtne . Seda , kuhu see välja viib, oleme me viimased 20 aastat näinud .\nAga tark ei torma , tark vanasse kaevu ei sülita , enne kui uus valmis pole .\nJa üldse on mul tunne, et mina ja Sina saame erinevalt aru töö mõistest . Vanasti oli töö ikka see , mille käigus miskit loodi, aga mitte nagu praegu . Ainult see on töö, mille eest hunnik pappi välja käiakse .\nMingi aeg siiski peab olema üleminekuperiood . Kui ühele riigile ja rahvusele on kurss allamäge kätte antud, siis paugupealt seda ümber ei pööra . Juba see ümberpööramise protsess võtab aega .\nJa tee allakäigutrepist üles ei toimu teps mitte viie aastaga .\nRE: Robert Wright "The Moral Animal"\nSamast teemast ülevaatlik loeng eesti keeles:\nÖÖülikool: Kristjan Piirimets - Evolutsiooniline psühholoogia\n(loengu salvestamiseks .mp3 formaadis, parem klikk ja "Save as...")\nJutu teema on miks siis inimesed ikkagi keskonda reostavad ja tulevikule eriti ei mõtle, kuritegusid sooritavad ja vahepeal niisama märatsevad, miks nad jumalasse usuvad ja nii tihti formaalloogikaga jänni jäävad ning mis suhe on teadvusel intuitsiooni ehk alateadvusega...\nKas kõik inimesed on võrdsed? fallenboy 109 39,082 07-03-2014 13:54


Eesti ja Soome tipp-pürotehnikud avasid Ülemistes esinduspoe - Kaubandus\nAutor: Kaubandus.ee • 19. august 2019\nEesti ja Soome tipp-pürotehnikud avasid Ülemistes esinduspoe\nAastast 1948 tegutsenud Soome suurim pürotehnikat ning eriefekte pakkuv Suomen Ilotulitus OY asutas Eestisse tütarettevõtte nimega Pyrocom OÜ ning ühtlasi avas Ülemiste kaubanduskeskuses esinduspoe.\nSelle aasta mais ühines tütarettevõttega ka Showcase Ilutulestikud pürotehnikute meeskond, muutes Pyrocom OÜ suurimaks pürotehnikateenuseid pakkuvaks ettevõtteks Soomes ja Baltikumis. Juunikuus esinduspoe ametliku avamisega Ülemiste kaubanduskeskuses on ühinemine lõpule viidud.\nPyrocomi suurte kogemustega ja pikaajalise staažiga pürotehnikud-disainerid Kersti Resetnjak ning Hannes Närep kinnitavad, et nende ühinemisega kaasneva sünergia tulemusena on Pyrocom OÜ võimeline pakkuma oma klientidele laiemat valikut kui kunagi varem. “Tänu Soome kontserni toele ja mahtudele oleme täna võimelised teostama kõiki teenuseid, mida selle valdkonna tipud maailmas pakuvad.“\nPyrocom OÜ kuulub Soome vanima ja suurima ilutulestikumüüja Suomen Ilotulitus OY kontserni. Ühinenud ettevõte pakub tööd enam kui kümnele pürotehnikule Eestist, Soomest ja Poolast. Ettevõte on ka maailmas pürotehnika tipptehnoloogiat pakkuva kaubamärgi Firetek ainuesindaja kogu maailmas.


Poliitikud: kihutustöö korda tuleb muuta - Poliitika - Postimees.ee\nPoliitikud: kihutustöö korda tuleb muuta\n9. oktoober 2017, 18:30\nEesti tipppoliitikud on ühel nõul, et praegune valimisagitatsiooni piirav kord vajab ümbertegemist, kuid ühest lahendust nad pakkuda ei oska.\nKristen Michal: politseil on paremat teha, kui käia plakatite suurust mõõtmas\n«Valimispäeval aktiivse agitatsiooni mittetegemine ei ole Eestis kunagi suur probleem olnud, vaid pigem tava, mida aktsepteerivad nii kandidaadid kui inimesed,» ütles Reformierakonna Tallinna linnapeakandidaat Kristen Michal.\nTema sõnul on täna suurem probleem ebaõnnestunud regulatsioon, mille järgi politsei peab aktiivse kampaania ajal (40 päeva enne valimisi) käima vaatamas, kuhu plakat paistab ning kas logo erakonna telkidel on õige suurusega.\n«Tohutult tarbetu politsei tööaja raiskamine. Justkui poleks politseil aega millelegi paremale, kui plakatite järelvalvele kulutada,» ütles Michal.\n«Nägin ka selle kampaania ajal, kuidas üks patrull ning lisaks veel uurija tegelesid ühe plakatiga. Endalgi oli naljakas, aga mida sa teed, kui seadus kehtib?» ütles Michal.\nTema sõnul lähtus valimisseaduse vastuvõtjate tollane loogika ettekujutusest, et välireklaami keeld teeb kampaania odavamaks.\n«Ütlesime juba siis vastu hääletades, et see väide ei pea vett. Välireklaam oli üks odavamaid kampaanialiike, ning selle puudumine võib pigem vähendada valimisaktiivsust,» ütles Michal.\n«Kandidaat peab telgist valijale lähenema, nagu üritaks hõlma alt varastatud kaupa müüa. See on rumal seadus ja sotsid ning respublikaanid, kes seda asja tollal ajasid, ei taha, et seda meelde tuletataks,» ütles Michal.\nMichal pakkus välja, et pärast valimisi tuleks 40-päeva regulatsioon üle vaadata. «Seda eriti olukorras, kus palju infot ja auru on tänavalt juba sotsiaalmeediasse kolinud,» ütles Michal.\n«Keeldude asemel tuleks usaldada vabade inimeste võimet ise otsustada.»\nHelir-Valdor Seeder: jalgpalli MMi näidatakse kuu aega järjest, aga valimiste eel on kaks-kolm erisaadet\n«Et hääletamisprotseduur toimub erinevates tingimustes, pole olukord kaugeltki ideaalne,» tõdes IRL-i esimees Helir-Valdor Seeder, kuid lisas, et paremat lahendust ta välja pakkuda ei oska.\n«Ega ei saa ju kõike viia ühe päeva peale kokku või keelata kaks nädalat enne valimiste lõppu ära valimispropaganda,» ütles ta.\nSeedri sõnul oleks põhipäeval kampaania lubamine uus samm eesti poliitkultuuris. «Praegu on proovitud tagada valimisrahu,»\nSeedri sõnul nõuab korra muutmine laia arutelu. «Mida lähemal valimistele, seda rohkem piiratakse kandidaadi võimalusi suhelda rahvaga,» ütles Seeder\nTema hinnangul on tänane kord loogilist arengut arvestades vastupidi. «See peaks olema see periood, mil kõik kanalid on maksimaalselt avatud,» ütles ta.\n«Võrdlus pole ehk kõige korrektsem, aga 2015. aasta parlamendi valimiste ajal polnud rahvusringhäälingus rohkem kui paar-kolm erisaadet. Jalgpalli MM-i ajal anti inimestele võimalus kuu aega ja viis tundi päevas vaadata jalgpalli,» ütles Seeder ja lisas, et kuigi ta on suur spordifänn, ei ole asjad propotsioonis.\n«See on kogu ühiskonna poliitilise kultuuri küsimus.»\nVILJANDI, EESTI, 15JAN16Pildil Helir Valdor Seeder.ELMO RIIG/SAKALA / ELMO RIIG/SAKALA\nRainer Vakra: keelamine toob kaasa «K-kohukese» juhtumid\n«Esiteks olen seisukohal, et e-valimised ja eelvalimised peaksid kõik algama esmaspäeval ning lõppema pühapäeval. Ehk tehnoloogiliselt on tehtav, et ka viimasel päeval saab e- hääletada. Lihtsustatult, valimised kestaksid ühe nädala,» selgitas Sotsiaaldemokraatide Tallinna linnapea kandidaat Rainer Vakra oma visiooni.\n«Sellest tulenevalt oleks mõistlik lubada suhtlust valijatega kõikidel päevadel,» ütles Vakra. Tema sõnul toovad keelamine ja piirangud kaasa trikitamise ja «K- Kohukese» juhtumid.\n«Samasugust segadust näeme välireklaami keelamisega 30 päeva enne valimisi,» ütles Vakra ja lisas, et kampaania eelarvel peaks olema maksimum lubatud määr. «Selleks, et rahakott ei hakkaks valimistulemusi määrama.»\nMihhail Kõlvart: üks päev võiks jääda kampaaniavabaks\n«Meil on selline mitmekülgne süsteem, kus ühekülgset lahendust pole. Kas piirata agitatsioon terveks nädalaks või siis lubada seda ka valimispäeval?“ arutles keskerakondlasest Tallinna abilinnapea Kõlvart.\n«Sellega, et 15. oktoobril ei tohi kampaaniat teha, olen ma absoluutselt nõus. Üks ametlik päev võiks jääda ikka kampaaniavabaks,» ütles Kõlvart.\n«Formaalselt on eelhääletamine ju lisavõimaluseks neile, kes ei saa põhipäeval valida,» ütles Kõlvart, kuid lisas, et sisuliselt valib inimene endale lihtsalt sobiva päeva ja ei mõtle formaalsusele.\n«Puhtarvutliselt vaadates, suurem osa valib siiski 15. oktoobril,» ütles ta.\nKõlvarti sõnul pole eelhääletamise ja põhipäeva vaheline tingumuste erinevus ainukene vastuolu. «On ka elektrooniline hääletus, kus saab anda ja tagasi võtta häält, mida klassikalisel viisil pole võimalik teha,» rääkis Kõlvart.\n«Seda teemat käsitledes tuleb vaadata, kas on õige, et meil on eelhääletamise, e-hääletamise ja põhipäeva puhul erinevused hääletamistingimustes.»\nMihhail Kõlvart. Михаил Кылварт.\nOlga Ivanova: 40-päevane välireklaami keeld on oma aja ära elanud\nTegusa Tallinna ja Savisaare valimisiidu liikme Olga Ivanova hinnangul muutus aktiivse agitatsiooni keeld eelhääletamise ja e-hääletamise kehtestamisega mõttetuks. «Ka täna saime teate valimisjaoskonna kõrval seisva Keskerakonna bussi kohta, kus valijaid enne jaoskonda minekut aktiivselt mõjutatakse,» ütles Ivanova ja lisas, et ka 40-päevane välireklaami keeld on oma aja ära elanud.\nArtur Talvik: valimiskampaania kuludele tuleb seada lagi\nVabaerakonna esimehe Artur Talviku sõnul protestib erakond jõulise sisuga plakatitega võimu rahaga ostmise vastu ning soovib murda uusi poliitilisi jõude ja demokraatlikku debatti ahistavaid reegleid.\nTalviku sõnul on nende eesmärk vähendada raha osakaalu poliitilise võimu saavutamisel ja muuta valimiskampaania sisulisemaks. «Vabaerakond pole nõus, et kartellierakondade üleriigilised kampaaniad makstakse suuremas osas kinni parteidele antavast riigitoetusest,» ütles ta ja lisas, et valimiskampaaniad, eriti tänavune, on muutunud meeletult kulukaks.\n«Poliitika pole pesupulber, mida peaks inimestele reklaamiga müüma,» ütles Talvik\n«Valimiskampaania kuludele tuleb seada lagi, kärpida erakondade raha ja anda see edukatele valimisliitudele ja üksikkandidaatidele, võtta maha välireklaami keeld, kuid panna suurusepiiranguks üks ruutmeeter,» ütles ta.\n«Ja loomulikult keelata peibuspartlus – ministrid kandideerivad kohalikel valimistel, kuid volikokku kuuluda ei tohi.»\nArtur Talvik. / ELMO RIIG/SAKALA\nValimistega seotud aktiivne agitatsioon, s.o. aktiivne valijate veenmine, seisukohtade, programmide selgitamine ning valimisteemaliste meenete jagamine on lubatud kuni valimise päevani, s.o. 15.10.2017. Nimetatud tegevus on keelatud ja on karistatav valimisjaoskonna ruumides ning ruumides, mille kaudu valijad hääletamisruumi sisenevad.\nValimispäeval on keelatud aktiivne agitatsioon. Seega on nt keelatud ja karistatav tegu, kui bussis, millega kohalik omavalitsus on korraldanud valijate transpordi valimisjaoskonda, agiteeritakse hääletama kellegi poolt, seisab Politsei- ja Piirivalveameti kodulehel.


Mälumängu esimese vooru tulemused\nMälumängu esimese vooru tulemused on lõpuks selgunud. Poolfinaali pääsenutega on juba ühendust võetud, üritus toimub sel laupäeval, 06.04, kell 12 Miina Härma Gümnaasiumis. Maksimaalne puntkisumma, mida võis saada, oli 56.\n1. Pilvemetsakiisud, Hugo Treffneri gümnaasium, 39 punkti\n2. Kinglased, Kilingi-Nõmme gümnaasium, 37,5 punkti\n3. NRG 57B, Nõo Reaalgümnaasium, 36,5 punkti\n4. Tiim Riiwu, Nõo Reaalgümnaasium, 35,5 punkti\n5. Ö Kehra gümnaasium, 34,5 punkti\n6.-7. KiNG 12 R, Kilingi-Nõmme gümnaasium, 33,5 punkti\n6.-7. Poskalased, Tartu Jaan Poska gümnaasium, 33,5 punkti\n8. Mõnusad Sellid, Kadrinast Kadrina keskkool, 33 punkti\n9. Härmas finest!, Hugo Treffneri gümnaasium, 32,5 punkti\n10.-11. Kidur Memmeke, Audentese Erakool, Tallinna 21. keskkool, Jüri gümnaasium, 32 punkti\n10.-11. Lillede Jumalaema, Hugo Treffneri gümnaasium, 32 punkti\n12. Justteam, Kohtla-Järve gümnaasium, 31 punkti\n12.45 I küsimusteblokk\n13.30 LÕUNA (toitlustamine toimub võistluspaigas)\n14.30 Lühiettekanne mälumängu ajaloost\n14.45 II küsimusteblokk\n15.30 Lõpusõnad ja edasipääsenute väljakuulutamine\nLisainfo aadressil malumang@sakala.ee


Lähipäevad toovad vihmasaju - Uudised - Virumaa Teataja\nLähipäevad toovad vihmasaju\n3. juuli 2018, 16:19\nIlm läheb sajule. Foto on illustratiivne.\nIlmateenistus prognoosib lähipäevadeks vihmast ja mõõdukalt sooja ilma.\nIlmateenistuse prognoosi järgi läheb kolmapäeval ilm veidi soojemaks, kuid püsib sajune. Öösel on vahelduva pilvisusega ilm, kohati sajab vihma. Puhub põhjakaare tuul 1–6 m/s. Sooja on 7–13 kraadi. Päeval on pilves selgimistega ilm. Mitmel pool sajab hoovihma, võib äikest olla. Puhub valdavalt läänekaare tuul 2–7, rannikul puhanguti kuni 10 m/s. Sooja on 16–22 kraadi.\nNeljapäeva öösel on vähese ja vahelduva pilvisusega ilm. Kohati sajab hoovihma. Puhub läänekaare tuul 2–8 m/s. Sooja on 8–14 kraadi. Päeval on vahelduva pilvisusega ilm. Mitmel pool sajab hoovihma, on äikeseoht. Puhub läänekaare tuul 2–8 m/s. Sooja on 15–20 kraadi.\nReede öösel on vähese ja vahelduva pilvisusega ilm. Kohati sajab hoovihma. Puhub läänekaare tuul 2–8 m/s. Sooja on 10–15 kraadi. Päeval on pilves selgimistega ilm. Mitmel pool sajab hoovihma. Puhub läänekaare tuul 4–10, põhjarannikul puhanguti kuni 14 m/s. Sooja on 15–20 kraadi.\nLaupäeva öösel on vahelduva pilvisusega ilm. Kohati sajab hoovihma. Puhub läänekaare tuul 4–10 m/s. Sooja on 10–15 kraadi. Päeval on vahelduva pilvisusega ilm ning mitmel pool sajab hoovihma. Puhub läänekaare tuul 4–10, saartel puhanguti kuni 14 m/s. Sooja on 15–20, Ida-Eestis kuni 22 kraadi.


Näitused ja üritusedFILMIPÜHAPÄEVADHARIDUSPROGRAMMIDEesti Filmimuuseumi nõukodaEesti Filmimuuseumi põhimäärusEesti Ajaloomuuseum\tAvaleht > Näitused ja üritused > FILMIPÜHAPÄEVAL MATSALU LOODUSFILMIDE FESTIVALI VÕIDUFILM\nFILMIPÜHAPÄEVAL MATSALU LOODUSFILMIDE FESTIVALI VÕIDUFILM\tPühapäeval, 6. oktoobril 2013 kell 14.00 linastub Eesti Ajaloomuuseumi Maarjamäe lossi (Pirita tee 56, Tallinn) kinosaalis 11. Matsalu Loodusfilmide Festivali Grand Prix' võidufilm „Džungliraamatu karu" (režissöör Oliver Goetzli, Gulofilm, Saksamaa 2012). Filmi kommenteerib tunnustatud loodusdokumentalist Rein Maran.\n"Džungliraamatu karu" ("Jungle book bear") on esimene loodusfilm Indias elava huulkaru elust. Kirjanduses on huulkaru tuntust kogunud kui Rudyard Kiplingu raamatu „Mowgli" tegelane karu Baloo. Matsalu loodusfilmide festivali žürii sõnul on tegemist suurepärase loodusfilmiga, mis demonstreerib kõiki vajalikke filmitegemisoskusi: kaameratööd, heli, muusikat, jutustust. Filmi iseloomustab vahva lähenemine loomale, keda on varasemalt harva lindile saadud. See film näitab hästi, kui palju lisainfot saame liikuvate piltide vahendusel. Film on inglise keeles ja kestab 59 minutit.\nFoto filmist "Džungliraamatu karu". Vaata filmi treilerit SIIN\nLisainfo:Maria MangEesti Filmimuuseumi juhatajaTel: 6228 615maria.mang(at)ajaloomuuseum.ee


Elustiil | November 2021\nStephen Hawkingi vanem poeg Robert Hawking! Sissevaade tema isiklikusse ja tööellu ning lapsepõlvepäevadesse koos tööga seotud isa!\nRobert Hawking on maailmakuulsa füüsiku Stephen Hawkingi vanem poeg. Ta on ise teadlane ja töötab Microsofti tarkvarainsenerina. Tema isa kohta on palju kirjutatud ja teada, kuid Robert Hawkingiga on seotud ainult piiratud ja hajutatud teave.\nTema eluloolised visandid ja elu tipphetked on siin toodud selleks, et paremini mõista seda maailmakuulsa isiksuse poega!\nRobert Hawking: Bio, vanus, vanemad\nRobert Hawking sündis 30. aprillil 1967 Ühendkuningriigis. Tema isa Stephen Hawking on kuulus füüsik, ema aga Jane Beryl Wilde. Tema vanavanemad on Frank ja Isobel Hawking ning Beryl ja George Wilde. Tal on 2 nooremat õde-venda: õde Lucy Hawking ja vend Timothy Hawking\n. Tema ema Jane on samuti autor. Tema vend õppis Exteri ülikoolis ja õppis hispaania keelt. Noorem õde Lucy on ajakirjanik ja kirjutab romaane. Nende vanemad lahutasid 1998. aastal.\njenna moodustavad pikkuse\nRobert on näinud, et tema isa tervis halveneb motoorse neuroni haiguse tõttu. Varem hoolitses ta isa eest ja pidi tegema asju, mida teised lapsed oma lapsepõlves ei pea.\nLapsepõlves tundis ta huvi teaduse vastu, kuid ei järginud isa jälgi. Robert Hawking õppis oma ülikooli tasemel tarkvaratehnikat. Ta on lõpetanud maineka Oxfordi ülikooli.\nRobertist sai tarkvarainsener ja ta on tegelenud infotehnoloogiaga. Ta töötab Microsofti teenistuses ja töötas paar aastat Kanadas. Seejärel kolis ta Washingtoni Seattle'i ja töötab Microsoftis.\nTema netoväärtus on hinnanguliselt 5 miljonit dollarit.\nIsiklik elu, suhe\nRobert Hawking on abielus mees. Tal on tütar ja poeg ning ta on oma eluga rahul. Tema naise ja laste nimesid ning nende vanust ei teata.\nRobertil on vanematega, eriti isaga, väga eriline side. Varem hoolitses ta juba väga noorelt. Jane oli paljastanud, et isa Stephen Hawking oli töönarkomaan ja kinnisideeks oma uuringutest. Stephen ei suutnud enda eest hoolitseda 3 aastat pärast Roberti sündi. Kuid Stephen oli eitamisrežiimis ja keeldus hooldamisest kõrvalist abi otsimast. Jane oli sel ajal öelnud:\n'Loomulikult oli ta eitus, kuid ka tema mõistus oli nii sügavalt seotud Universumi päritolu uurimise intellektuaalse valdkonnaga, et tal polnud aega mõelda tavalisematele küsimustele,'\nTa lisas, et varem oli ta töökoormusest kurnatud ning Robert tatsas end sisse ja abistas. Kiites Robertit, oli Jane öelnud:\ncheryl hines kõrgus\n'Meie uhke laps, kes oli nii valmis aitama, pidi isa jaoks tegema asju, mida lapsed tegelikult ei pidanud tegema,'\n1995. aastal olid tema vanemad lahutatud. Tema ema Jane abiellus muusiku Jonathan Jonesiga. Kui tema isa abiellus 1996. aastal ühe oma hooldajaõe nimega Elaine Mason. Elaine Masoni süüdistati Stephen Hawkingi ärakasutamises ja temale määrati kullakaevaja. Stepheni lapsed ja Robert käivad regulaarselt oma vanemate juures.\nPeter Akemanni netoväärtus\nÜhel sellisel visiidil leidsid Robert ja tema õed-vennad isa kehalt verevalumeid. Nad kasvasid kahtlustavalt ja uskusid, et see oleks tõenäoliselt tingitud perevägivallast. Nad häälitsesid oma hirmu. Stephen Hawking oli sel ajal igasugust sellist perevägivalda eitanud. Kuid hiljem, 2006. aastal, lahkus Stephen Elaine'ist.\nRobert on olnud oma isa väga armastav, totter ja pühendunud poeg. Tema ema Jane mälestusteraamat kohandati filmiks nimega Theory of Everything (2014). Roberti tegelaskuju oli hästi kujutatud ja mängitud.\nJane oli öelnud:\n'Pärast Stepheni teist lahutust oli meil jälle võimalik suhelda. Ta elab meist 10 minuti kaugusel ja ma kutsun teda nii tihti, et arutada perekonnaasju. '\nOli vaidlus, et Stephen ei pruugi olla tema bioloogiline isa, vaid pigem ema armuke Jonathan Hellyer. Kuulujutud pandi rahule pärast seda, kui ema ütles oma memuaarides, et ta ütles ämmale, et Steven oli kindlasti isa.\nSaygin Yalcin | Biograafia, vanus, naine, Forbes, puhasväärtus (2020), kõrgus, sotsiaalmeedia |\nJon Huertase vanus, filmid, netoväärtus, kõrgus, Instagram\nCaitriona Perry Biograafia, vanus, abielus, abikaasa, rase, toitumine, netoväärtus (2020), ajakirjanik |\nRobin väriseb vanus, vanemad, filmid, telesaated, Twitter, kõrgus\nsophia lucia kõrgus\non salice roosi lesbi\nseo in guk sõbranna\ncatherine disher vanus


Pukklaud pukklaua rent peoinventari rent peomööbli rent sündmustele\nMõõdud – 70x70x110cm\nPukklaua raam on metallist ja plaat puidust.\nIdeaalne pulmade, konverentside, messide, vastuvõtu tarbeks, kus ei ole planeeritud istumist laudade taga.\nPukklaud on ideaalne pulmade, konverentside, messide, vastuvõtu tarbeks, kus ei ole planeeritud istumist laudade taga.\nPüstiseisulaud erinevatele üritustele/sündmustele – messide, vastuvõtu, väliürituse tarbeks, kus ei ole planeeritud istumist laudade taga vaid sündmus toimub püstijalu. Laua pind on tugevast ja vastupidavast polüetüleenist ning jalad metallist. Lisaks lauale rendime ka pukklauale katteid.\nPukklaua rent – püstiseisulaud\nMõõdud: Ø70x70cm x h110 cm\nTraditsioonilise kokkupandava pukklaua saate rentida siit püstiseisulaud


Väikesed inimesed, Suure Maailma staar Amy Roloff ütleb, et eksabikaasa Mattiga on kõik korras, kui teda süüdistati tema sotsiaalmeedias varjutamises - Uudised\nVäikesed inimesed, Suure Maailma staar Amy Roloff ütleb, et eksabikaasa Mattiga on kõik korras, kui teda süüdistati tema sotsiaalmeedias varjutamises\nAmy jättis Matti isadepäeva soovipostitusest välja ja inimesed arvasid, et ta varjutab teda, kuid selgub, et postil pole midagi ja kahe endise vahel on kõik korras.\nUuendatud: 2. märts 2020, 22:19 PST Kopeerida lõikelauale\nAmy Roloff ja Matt Roloff (Allikas: Getty Images)\nAmy Roloffil pole vihkajate jaoks aegu ja ta teeb selle selgeks. Väike rahvas, Suure Maailma staar pöördus oma Facebooki, et lüüa kuulujutud, mis näitasid, et ta varjutas oma hiljutises postituses oma endist meest Matthew Roloffi (Matt). Inimesed vihastasid Amy peale, kui ta otsustas jätta Matt välja, soovides Zach Roloffile ja Jeremy James Roloffile head isadepäeva.\n'Head õnnelikku isa päeva Zach Roloff ja Jeremy James Roloff. Olen nii uhke teie mõlema ja isa üle, kelleks te oma poja ja tütre pärast kasvate. See on parim igavene roll, mis õnnistab sind iga päev, 'kirjutas ta. Paljud fännid olid maruvihased, et ta otsustas soovi korral Matti kõrvale jätta. Üks fänn kirjutas: 'Kui poleks Matt olnud, poleks neid poisse siin olnud. Palun Mattile head isadepäeva. Ära jäta teda palun. '\nVahepeal kommenteeris teine fänn: 'Head isadepäeva, Zack ja Jeremy !!! Ja ärgem unustagem Mattit. Head isadepäeva Matt !!!! ' Nähes, kuidas inimesed tema postitusele reageerisid, otsustas Amy sulgeda kuulujutud, et paaril pole head tingimused. 'See kõik on hea,' kommenteeris ta postitust. 'Matt on hea isa ja me mõlemad oleme osa oma lastest ja mõlemad armastavad neid väga.'\nSee pole esimene kord, kui inimesed on Amy üle Mattile näpuga näidanud. Inimesed on saanud palju kriitikat selle kohta, kuidas ta kohtleb perefarmi juhataja Caryn Chandlerit ja Matti tüdruksõpra. Inimesed vihastasid tema käitumise peale, kui hiljutises osas nähti Amyt, kes ütles, et talle ei meeldi näha Caryni oma laste või lapselaste läheduses.\n'Talu kaasomanikuna teen ma seda, mida pean kõrvitsahooajal tegema, kuid võitlen siiski:' Kuidas ma temaga suhtlen. Mida ma ütlen? ' Tunnistan, ma näen sellega ikka vaeva. Caryni ja Mattiga on koostöö olnud keeruline. Teda näha koos Jacksoniga ... see on keeruline. Need on minu lapsed ja mu lapselapsed. Kindlasti on seda olnud kõige raskem vaadata, ”ütleb naine episoodis, nagu teatasid InTouch Weekly .\nCaryn lisas, et talle ei meeldinud ka töö, mida ta tegi. 'Ma austan Amyt tohutult, kuid alati tuleb ette mõni crossover ja ebamugavus,' ütles ta TLC kaameratele. 'Ma töötan väga-väga kõvasti, et seda ei juhtuks.' Hiljuti arutas duo talu müümise võimalust, kuna Matt ja Amy elavad lahusolekust hoolimata endiselt ühes farmis. 'Ma tahan lihtsalt oma teed talust eemale, Amy juurest eemale,' ütles Matt hiljutises osas. 'See on alati ebamugav.' See on fännid veendunud, et need kaks jätavad teineteisega lõplikult hüvasti.\nkas jerry lewis abiellus oma nõbuga\njoe rogan uus stuudio austin\nkui palju inimesi käis trumprallil\nsobib 9. hooaja 7. osa promo\nõnnelik 4. juuli piiblisalm


[CTC] Peipsi Koostöö Keskus » Kingitus Peipsi äärest\nKingitus Peipsi äärest\nProjekti kestvus: jaanuar-detsember 2010\nKontaktisik: Sirje Tamm, sirje@ctc.ee\nProjekti eesmärgiks on arendada välja ja käivitada Peipsi Koostöö Keskuse sotsiaalse ettevõtluse alane äriplaan, et tagada püsiv ja stabiilne organisatsiooni ülalpidamine, toetades samas Peipsi Koostöö Keskuse põhikirjaliste ja strateegiliste eesmärkide elluviimist, sh. positiivsete sotsiaalsete ja keskkonnamuutuste saavutamist Peipsi piirkonnas.\nProjekti raames tehakse tihedat koostööd Peipsi-äärsete huvigruppidega: piirkonna põllumajandustootjad, käsitöökojad, toitlustus- ja turismiettevõtjad jt väikeettevõtjad kaasatakse uute toodete, teenuste väljaarendamisse. Samuti arendatakse välja keskuse uus, vabavaral põhinev kodulehekülg ja antakse välja keskuse infovoldik.\n- Aprillis 2010 valmis Peipsi Koostöö Keskuse teenuste Äriplaan.\n- Infoleht Peipsi Koostöö Keksuse Loodushariduslikest teensutest\n- Projekti raames analüüsiti Peipsi Koostöö Keskuse teenuste potensiaali ning valiti välja kolm suurem potensiaaliga teenuste gruppi. Alanud on aktiivne teenuste reklaamimine ja müük.\nI Loodushariduslikud teenused\nSuvel 2010 valmistas Peipsi Koostöö Keskuse ette laste loodusharidusliku sisuga (õppe)päevad: "Päev Peipsimaal", "Päev Mustvees", "Päev Sibulamaal", "Peipsi kalad", "Peipsi Reisipäevik " ning alustas nende reklaamimist ja müüki.\nPeipsi Koostöö Keskusest on võimalik tellida allolevaid teenuseid registreeritud õppekava alusel (koolitusluba nr 5534HTM).\nLoodusõppeprogrammide läbiviimine: Kooli õppekava täiendavad programmid on mõeldud loodusõpetuse, bioloogia ja geograafia mitmete teemade omandamiseks aktiivõppe meetoditega.\nLoodusvaatluse läbiviimiseks on Peipsi Koostöö Keskusest võimalik laenutada kõik vajaminevad õppevahendid, alates mallist kuni anemomeetrini.\nLoodusharidusprojektide kirjutamine ja juhtimine\neadlikkuse tõstmisega seotud üritusi, koolitusi, konverentse, õppe- ja infopäevi.\nLooduslaagrid ja koolitused lastele ja noortele.\n9. septembril osales Peipsi Koostöö Keskus Keskkonnaameti infopäeval, kus tutvustasime õppeprogramme ja töölehti.\n27. oktoobril tutvustasime Peipsi Koostöö Keskuse õppeprogramme Haridusfestivalil Jõhvi Kontserdimajas.\nII Projektide koostamine, juhtimine ja koolitus\nPakume praktilist projektikirjutamise koolitust algajatele. Koolituse eesmärk on anda osalejatele praktilisi teadmisi projektiideede arendamiseks, rahataotluse koostamiseks ja projekti edukaks läbiviimiseks. Koolitusel osalenud peaksid iseseisvalt suutma koostada lihtsamat abikõlbulikku taotlust kõige sinna juurde kuuluvaga (eesmärkide ja oodatavate tulemuste püstitamine, veenev põhjendus projekti olulisuse kohta, selge tegevuskava, realistliku eelarve koostamine ja korrektne vormistamine).\n2010 aastal on Peipsi Koostöö Keskus viinud läbi projektijuhtimise ja projektikorralduse loenguid Maaülikoolis ning Tallinna Tehnikaülikooli Tartu Kolledzis.\nIII Piiriülese koostööga seonduvad teenused\nPeipsi Koostöö Keskusel on 15-aastane kogemus piiriülese koostöö projektide elluviimisel Eesti-Vene piirialal aga ka Kesk- ja Ida-Euroopa ning SRÜ piirialadele eriomastes kultuurikontekstides. Peipsi Koostöö Keskus on aidanud erinevatel ülikoolidel, uurimisasutustel korraldada piiriülese koostöö uuringuid, seminare, õppereise.\n2010 novembris korraldab Peipsi Koostöö Keskus Södertörni ülikooli tellimusel seminari "Twin cities and border identities"\n2010 sügisel viib Peipsi Koostöö Keskus Inglismaa uuringufirma MRAG tellimusel läbi uuringut Peipsi kalandusest.\n2010 augustis korraldas Peipsi Koostöö Keskus Piiriülese Koostöö alase suvekooli\n08.03.2011 Tallinnas toimus KÜSK sotsiaalse ettevõtluse vooru SE-10 tulemuste analüüsanalüüsiseminar. Seminaril esitlesid projektijuhid aasta jooksul toimund projekte ja analüüsisid saavutatut.\nPeipsi Koostöö Keskuse SE projekti " Kingitus Peipsi äärest" esitles Sirje Tamm.\nValiti välja ka 5 parimat organisatsiooni , kes sõidavad õppereisile Šotimaale.\n26.10.2010 Peipsi Koostöö Keskus viib läbi Peipsi kalanduspiirkonna teemalist uuringut.\n10.09.2010 Peipsi Koostöö Keskus korraldab sügisel 2010 ja kevadel 2011 Tartu-, Jõgeva- ja Põlvamaa koolidele 30 loodusõppepäeva.\n28.07.2010 Kutsume lapsi vanuses 7-13 aastat veetma sisukat suvepäeva Peipsi ääres!\n23.08.2010 Rahvusvaheline piiriülese koostöö suvekool Värskas „Cross border cooperation and regional sustainable development in the European border areas, on the EU immediate neighborhood“\n03.06.2010 Alustasime KÜSKi poolt toetatava sotsiaalse ettevõtluse alase äriplaani teise etapiga


Vee puhastamine Vs Basic Filtration - Näitus - Guangzhou Jieming Veepuhastusseadmed Co, Ltd\nVee puhastamine Vs algfiltratsioon\nMajanduskasvuga kaasneb reostus. Reostusega kaasneb saastunud vesi.\nKas vanad põhilised filtratsioonimeetodid annavad endiselt parimat joogivett? Või kas vajame rohkem intensiivseid puhastusmeetodeid, et võidelda tänapäevaste saasteainetega meie veevarustuses?\nVastus on ilmselt viimane. Kuid pidage kõigepealt aru traditsiooniliste filtreerimismeetodite üle. Need traditsioonilised traditsioonilised meetodid võivad hõlmata mitmeid valikuid, kusjuures kaks kõige levinumat keemistemperatuuri ja keemilist. Kuigi mõne asjana vee eemaldamine on tõhus, näitab, et need meetodid jätavad endiselt veest välja kahjulikud materjalid.\nTraditsioonilised vee filtreerimismeetodid\nAjalooliselt on keetmine seda, mida on kasutatud mikroorganismide vee desinfitseerimiseks. Tegelikult võib see korrektselt korralikult tappa enamikke baktereid, kuid mitte kõiki. Bakterid ja algloomad tapetakse esimesel mullidel ja ülejäänud osa tapmiseks kulub umbes kolm minutit.\nSelle filtreerimismeetodi puudused:\nsee võib nõuda palju kütuse ja toiduvalmistamise seadmeid.\nvett ei saa kasutada kohe, kuna see peab jahtuma.\nkuna keev vesi on nii kuum, võib osa veest enne selle kasutamist aurustuda.\nvesi võib veel sisaldada osakesi. Seega võib vaja minna filtrit läbi taskurätiku.\nLõpuks, keev vesi ei kõrvalda keemilisi saasteaineid (sealhulgas kloori ), ebameeldivate lõhnade halba maitset ja võib tegelikult jääda maha.\nKeelduv vesi võib olla ainus meetod sellistes olukordades nagu telkimine, kuid leibkonnas on olemas tõhusamad ja tõhusamad meetodid.\nVesi puhastamiseks kasutatakse kaht peamist kemikaali: joodi ja kloori. Mõlemad on kerge, odav ja hõlpsasti kasutatavad. Jood on osutunud efektiivseks viiruste, bakterite ja algloomade hävitamisel. Kuid mida külmem vesi on, seda rohkem aega joodiga puhastamiseks kulub. Jood võib imenduda ka looduses leiduva mustuse ja prügi hulka, nii et annus muutub alati. Samuti ei tohiks rasedad naised või kilpnäärme haigusseisunditega patsiendid seda kemikaali vett juua. Tavaliselt kasutatakse joodi lühiajalisteks eesmärkideks ja seda ei tohi kasutada enam kui kolme järjestikuse kuu jooksul. Paljud ei poolda maitset, mida see ka jätab. Ebasoodsat maitset saab võidelda, segades vett suhkrut sisaldava joogiseguga või veelgi paremini, kuna meetodit üldse mitte.\nKloori pleegitamine on teine keemiline puhastusvahend. Kloorimise protsess põhjustab mustuse ja prahi veemahuti põhja ja muudab vee visuaalselt selgemaks. Ameerika Punane Rist kiidab heaks Chloroxi brändi. Punane Rist täpsustab, et inimesed peaksid kasutama 550% naatriumhüpokloriti sisaldavat lahtistavat koduvärvi valgendit. Kui puhastate puhastamiseks puhastamiseks, soovitatakse lisada 16 tilka valgendi ühe liitri kohta, segada ja lasta seista 30 minutit. Kui veel pole kerge valgendava lõhna, korrake annust ja lasege seista veel 15 minutit. Kloorimismeetodil on palju puudusi. Kui leibkonna pleegitus on üle kuue kuu vana, ei pruugi see desinfitseerida piisavalt tõhusust. Samuti on kloor väga mürgine ja liiga palju lisamine võib põhjustada haigusi, sisemisi elundikahjustusi või isegi surma. Kloor on seostatud paljude terviseprobleemidega. Te saate lugeda neid veebisaidi tervise osas. Samuti, kui keegi otsustab kasutada valgendi, lisage kindlasti see aeg, mis on mõeldud vee kasutamiseks, mitte ladustamisel.\nNende traditsiooniliste filtreerimismeetodite puuduste nägemine aitab meil mõista, miks tänapäeval on vaja täiustatud veepuhastust .\nTäiustatud kaasaegsed vee puhastamise meetodid\nMõiste "vee filtreerimine" tähendab lihtsalt lisandite väljatõrjumist veemahust. Mida suurem on lisandiosakeste kogus, seda lihtsam on filtreerida. Vastu on vastupidine: mida väiksem on lisandiosa, seda raskem eemaldada. Seega on filtri pooride suurus ja filtreeriva elemendi vastupidavus olulised filtri pikaealisuse ja selle võimet täita. Enamik filtreerivaid elemente on valmistatud keraamilisest, klaaskiust, kõvasulamitest süsinikust või materjalidest, mis sarnanevad surutud kirurgilisele paberile.\nMõned paremad puhastusmeetodid hõlmavad aktiivsütt ja pöördosmoosi . Süsiniku kõige parem panus filtreerimistehnoloogiasse on selle võime vähendada keemilisi koguseid, halva maitse, lõhnu ja paljusid saasteaineid. Kuna tahkete osakeste ja mikroorganismide filtreerimisel süsinik on vaid vähesel määral efektiivne, kasutatakse seda enamasti teise või kolmanda etapi filtrina kodus ja kaasaskantavas veekasutuses. Seda kasutatakse harva eraldiseisvaks filtreerimiseks ja sageli korduvalt, kasutatakse koos pöördosmoosiga. Pöördosmoos, mis kasutab poolläbilaskvat membraanfiltrit vee eraldamiseks saasteainetest.\nPöördosmoos on väga efektiivne mitmete lisandite eemaldamisel veest, nagu näiteks täielikult lahustunud tahked ained , hägusus, asbest , juhtima ja muud mürgised raskmetallid, raadium ja paljud lahustunud orgaanilised ained . Protsess eemaldab ka kloori ja võib samuti eemaldada tuumakiirguse, näiteks radioaktiivse plutoonium või strontsium joogivees. Seepärast tundub olevat seni välja arendatud kõige arenenum veepuhastusmeetod , mille kohaselt pöördosmoos koos aktiveeritud süsinikega.\nJärgmise:Miks eemaldada kogu meie kloor?


Rüütel: EKRE ja Isamaa osalusega valitsus aitaks kaitsta Eesti rahvuslikke huve - Objektiiv\nUudised » Rüütel: EKRE ja Isamaa osalusega valitsus aitaks kaitsta Eesti rahvuslikke huve\nEKRE auesimees Arnold Rüütel EKRE volikogu koosolekul, 29. septembril 2018 Tallinnas. Foto: Scanpix\nEesti Vabariigi endine president ja Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna auesimees Arnold Rüütel toetab EKRE ja Isamaa otsust minna ühisesse valitsusse, kuna nende koostöö aitaks kaitsta Eesti rahvuslikke huve. Ühtlasi väljendab ta usku, et Keskerakond on selle koalitsiooni sünni nimel valmis kompromissideks.\n"Isamaa ja EKRE moodustavad koos tugeva isamaalise mõtete maailma," kommenteeris Rüütel EKRE ja Isamaa võimalikku koalitsiooni ERRile. "See on Eesti poliitikas omaette saavutus. Summa summarum arvan, et sellises [Keskerakonna, EKRE, Isamaa – toim] valitsuses oleksid Eesti rahvuslikud huvid kaitstud."\nKuigi Rüütel nentis, et Keskerakonna seisukohad on konservatiivsete erakondade omadest küll kahtlemata erinevad, väljendas ta ühtlasi usku, et "Keskerakonna esimees Jüri Ratas on valmis kompromissideks".\nÜhtlasi kiitis Rüütel EKRE esimeest Mart Helmet kui suure kogemusega poliitikut, kes seisab läbirääkimistel kindlasti väga jõuliselt oma erakonna ja selle valijate eest.\nEesti ja tulevase valitsuse ees seisvatest väljakutsetest rääkides tõi Rüütel olulisematena välja aga sündivuse, rahvusliku kapitali ja maavarad:\nSuure murekohana tõi Rüütel esile ka madala sündivuse, eriti olukorras, kus idast tuleb võõrtöölisi kontrollimatult sisse. Tema sõnul ei tohiks Eesti riik oma elu ehitada mitte võõrtööjõule, vaid peaks töökäte puudust leevendama hoopis välismaal elavate ja töötavate eestlaste koju toomisega.\nSildid Arnold Rüütel EKRE isamaa kapitalism Keskerakond Mart Helme Riigikogu valimised 2019 sündimus


Betoonist Sillutise Hinnad M² Kohta - Kipsi Kulud! - 2019 | Ehitusmaterjalid\nPõhiline EhitusmaterjalidBetoonist sillutuskivi hinnad\nReeglina võib kogumaksumus olla kolmandik\nKombineeritud kive saab paigaldada mehaanilise abiga\nSuurem osa betoonist sillutuskividest on saadaval materjalide hindade vahel vahemikus kümme kuni 25 eurot. Betoonist sillutise professionaalseks paigaldamiseks, sealhulgas sillutise ja süvendi ehitamiseks, on oodata kümme kuni nelikümmend eurot ruutmeetri kohta. Lisaks täiendav töö, näiteks serva loomine, vee äravoolu ja kaevukaante paigaldamine ning pinnase võimalik ettevalmistamine betoonkatte all. Te peate veenduma, et kõik hinnangud sisalduvad kulude kalkulatsioonis, kuna need moodustavad suure osa kogukuludest. Samuti tuleb eelnevalt arvutada transport või tarne. Eelnevalt tuleks selgitada selliseid tegureid nagu tarnekogus, juurdepääsu marsruut ja mahalaadimis- ja paigalduskoha vaheline kaugus.\nKui soovite betoonist katet paigaldada, siis eeldage, et kogukulu on kolmandik. Kaks peamist rühma on materjali- ja tööjõukulud ning sarnane suur osakaal on „Muu”. Näiteks võite eeldada, et kogu betoonist katus maksab umbes 60 eurot ruutmeetri kohta, kui kasutate sillutuskive kakskümmend eurot ruutmeetri kohta. Muidugi võivad aktsiad nihkuda. Kui valite väga väikesed sillutuskivi mõõtmed või vajate keerukamaid paigaldamismustreid, võib tööaeg olla kuni pool kõigist kuludest. Aluspinnase ja mulla põhjalik ettevalmistus ja kaevamine võib isegi vajaliku drenaažiga jätta teie arvutusest välja oma betoonkatte jaoks. Mõnikord ei tee seda tööd sillutusoperatsioon, eriti kui liigutatakse suuri koguseid maad. Sellisel juhul pöörake tähelepanu ka kõrvaldamisega seotud kuludele, näiteks transpordikonteineritele.\nKui teie betoonist sillutise tööd tehakse komposiit tellistest, võib tööjõukulusid vähendada. Luud, rohumaad või muud komposiitpõrandad saab kiiresti paigaldada ja neid võib isegi osaliselt töödelda spetsiaalsete paigaldamismasinate abil. Individuaalselt paigaldatud ristkülikukujuliste, ümmarguste või erineva kujuga betoonist sillutuskividele tuleb kasutada käsitsi tööd. Suurem osa betoonist sillutuskividest olid kuuekümne kuni 150 euro ruutmeetri kohta.\nVideo Board: Ikodor -- tänavakivid olgu tugevad! (Kodusaade, 02.04.2011)\nSarnaselt sellele, mida te teate mikrolaineahjus toidu ja jookide soojendamise kohta, kiireneb ka mõju puiduvormile. Me ütleme, kuidas.\nKleeplindide või šabloonidega saate ise oma seinapildi teha. Tutvustame võimalusi ja antakse nõu, kuidas ideid leida.\nPalju kasutatav suurus 30x30 cm loob suure turu sillutusplaatide valdkonnas. Millist hinda peaksite arvutama, õppige siit.


Algaja naisterahvale chopper - Biker.ee foorum\nTänane kuupäev on 29 Sept 2020, 16:41\nAlgaja naisterahvale chopper\nLiitunud: 22 Mär 2012, 15:14\nLugemata postitus Postitas läpakas » 17 Sept 2012, 13:17\nHei, olen äsja autokooli lõpetanud ja hakkan vaatama ratast, no et ennast uueks hooajaks valmis sättida. Ja mul soov chopper osta. Kas on häid nõuandeid, milline võiks olla algaja ratas?\nÜks mille poole kiikan on selline:Suzuki Intruder 0.8 V2 37kW\nOlen pikkuselt 160 naisterahvas ja eks selle tsikli valikuga ongi ju nii, et jalad maha ulatuks ja kindel tugi jalge all. Või mis? Seega head bikerlased, andke nõu.\nLugemata postitus Postitas miu » 17 Sept 2012, 15:18\nLugemata postitus Postitas tali » 17 Sept 2012, 15:43\nEt mitte küsijale päris suu peale lüüa, siis nappi eelinfot arvesse võttes on "väike" Intruder päris hea valik. Töökindel, läheb edasi küll, hoolt nõuab vähe (kardaanülekanne).\nRe: Algaja naisterahvale chopper\nLugemata postitus Postitas ullivilli » 17 Sept 2012, 16:17\nViragod on hea valik olnud alati.\nKuid alustuseks olen kõigile hoopis klassikalisi soovitanud, kuna algajana õpib sõidu ära standard asendiga paremini ning siis saab parema ettekujutuse ka, mida ja kuhu suunda soov liikuda.\nMinu kroomi soovist sai hoopis matkaenduro soov.\nLugemata postitus Postitas villy » 17 Sept 2012, 17:56\nÜldiselt näeb väga palju tsikke väikeste chopperitega ringi sõitmas. Arvatavasti on põhjuseks madal isteasend Ja sõitma õppimises vs naked ma ei teagi. Ütleks et väikese chopperiga on imelihtne ja tsill sõita, isegi platsil koonuste vahel kulgeda.\nLugemata postitus Postitas daub » 17 Sept 2012, 18:21\nKui Tallinnas/Harjumaal paiknete võin kuskil vaikses parklanurgas vanemat 800ccm Intruderit proovida anda. Huvi korral PS.\nLugemata postitus Postitas grahv » 17 Sept 2012, 20:55\nKui just see ratas meeldib ja selga istudes mugav ka tundub - osta ära Mugav näiteks istme laiuse osas ja kui krõnksu põlved jäävad. Trude800 võiks sobida küll - ei ole suur kolakas pigem kiitsakas, rahulik vesimootor ja kardaan... Jalatoed pole ka liiga kaugel ees, mis ongi algajale mugavam... Kui eksamid tegid täis A rattaga, siis hakkama saad sellega kindlasti. Oletan, et hooldama sa seda päris ise ei hakka? Sel juhul ju pole probleemiks ka nt veidi keerulisem karburaatorite sünkimine.\nSelle mootori eripära (sh VX800) on võrdlemisi jäik käiguvahetus - üsna konkreetselt tuleb varvast liigutada ja käik võib lülituda vahel paraja kolksuga. Ja madala pöördega sõit ei meeldi talle eriti - eriti kiirendamisel hakkab siis rapsima ja kardaani kolksutama. Aga eks nii ole enamuse kardaanilistega - mõnel rohkem, mõnel vähem. Noja esipidur on tal nõrguke nobedamate tänavaratastega võrreldes.\nLugemata postitus Postitas grahv » 17 Sept 2012, 21:14\ntali kirjutas: "väike" Intruder\nAhjaa 800 pole sugugi "väike" Intruder - väike on 600, seda igas mõttes... Ja 1400 pole ka teab mis suur masin. Suur on 1500, aga see on ka hoopis teine VL-mudel.\nLugemata postitus Postitas Julge » 17 Sept 2012, 21:19\nLugemata postitus Postitas vincent » 17 Sept 2012, 21:30\nEks sarnased teemad ole siit aastate jooksul ennegi läbi jooksnud - http://biker.ee/phpbb/viewtopic.php?f=8&t=51738\nLugemata postitus Postitas Säga » 17 Sept 2012, 22:16\nma panustaks ka sportsteri peale... või siis kui harrikas just vastukarva on, siis mu mäletamistmööda oli selle va Marauderiga ka päris hea sõita...\nKeegi ütles, et virago pidi hea valik olema .. ma jätaks selle elu koleda ratta kohe kõige viimaseks...\nLugemata postitus Postitas tali » 18 Sept 2012, 08:26\nSry, ma olen lihtsalt suur klassikasõber ja minu jaoks on 800 "väike" ja 1400 "suur". Viimane neist unistuste kroom... Uued (1800) nö technocustomid ei ole väga minu teema.\nLugemata postitus Postitas Suhkur » 18 Sept 2012, 11:01\nHonda Shadow VT750 Spirit madalaim,kergeim,mugavaim,kindeleim,ilusaim kui Marauder.\nHonda see on ikka Honda.\nKui Tallinnas voib proovida/osta/vaatama:\nhttp://www.auto24.ee/kasutatud/auto.php ... rhash=9e52\nLugemata postitus Postitas extremist » 18 Sept 2012, 11:16\nSorri ei saa aru, 600 on väike, 1400 on väike, 800 on suur, 1500 on suur?\nLugemata postitus Postitas tali » 18 Sept 2012, 11:21\nment kirjutas: Honda Shadow VT750 Spirit madalaim,kergeim,mugavaim,kindeleim,ilusaim kui Marauder.\nLugemata postitus Postitas Tõnis » 18 Sept 2012, 11:35\nKui Intruderit vaatad siis võid proovida istuda ka Marauderi peale, mul on 800-ne marauder ja see on päris madal. Sobib väga hästi lühikestele inimestele (kuigi ise ei ole, olen 178cm, kohati on tunne et võiks iste kõrgemal olla, või jalgadel lihtsalt rohkem ruumi, et nad sirgemad oleksid).\nRaskuskese ka madalal, seega tundub ka päris kerge olevat.\nLugemata postitus Postitas K2bi » 18 Sept 2012, 11:51\nintruuder on ilgelt vedel söites. süda läheb pahaks selle öötsumisega :d\nLugemata postitus Postitas Sadness » 18 Sept 2012, 12:45\nKawasaki EN500 Vulcan. 166 cm naisterahval olid täistallad ilusti maas korraga. Pommikindel mootor (küll R2) ja 50 hobust selle sees peaks olema algajale sobilik. Kui aga nõudliku pilguga vaadata, siis ilmselt suurem jagu inimesi küll vist leiaks, et Shadow on silmale meeldivam.\nLugemata postitus Postitas grahv » 18 Sept 2012, 12:55\nextremist kirjutas: Sorri ei saa aru, 600 on väike, 1400 on väike, 800 on suur, 1500 on suur?\nNo see oli kontekstis... Lihtsalt infoks tahtsi öelda seda, et Tali poolt "väikeseks" tituleeritud 800 (ja veidi väiksemad) ei ole väikseimad Intruderid... Et on olemas ka 600, mis on tõesti väike (eestis paar-kolm tk ainult). Ja 1400 pole ju ka kuigi suur kui 1500 võrrelda.\nLugemata postitus Postitas läpakas » 19 Sept 2012, 09:32\nNonii,loen siin diskussiooni ja kirjutan, et leidsin alguseks tsikli: Yamaha xv535 '91\nSeega, tulistage nüüd, häid ja halbu varjante.\nLugemata postitus Postitas laser » 19 Sept 2012, 10:31\nSoe soovitus; võta keegi kaasa, kes oskab tehnika ülevaadata ja istu selga. Kui ikka seljas on mõnus olla, siis võta ära (eeldusel,et tehnika on enam-vähem ikka) Kahjuks/õnneks ostad sa selle endale ja nagu kapa-kohila vanasõna ütleb: "nii nagu sina hoiad tehnikat, nii hoiab tehnika sind\nEsimese rattaga saad hiljem aru, mida tegelikult tahad, see sama nagu mehe valimisel.\nläpakas kirjutas: Nonii,loen siin diskussiooni ja kirjutan, et leidsin alguseks tsikli: Yamaha xv535 '91\nLugemata postitus Postitas virxx » 19 Sept 2012, 10:45\nIse alustasin ka Virago 535-ga(96a.) ja esimene hooaeg(a4000km) mööduski selle rattaga. Ratas on siiani alles(nüüd harjutab ja sõidab teine pool sellega), väga hästi vastu pidanud. Hooldused tehtud, rehvid vahetatud, samuti aku ja lenksulaagri vahetus.\nAlustamiseks hea väikese raami ja kerge kaaluga ratas, ei ehmata kohe ära, kui selga istud. Igatahes julgen soovitada(eriti naisterahvale)\nIse Virago 535-ga sõites sain aru, et üle 180cm pikkusele on raam ikkagi väike, natule jalad konksus tuleb istuda seal peal. Seega tuli valik teha suuremale rattale.\nLugemata postitus Postitas grahv » 19 Sept 2012, 11:03\nOli/on täitsa popp ratas algajate kruiserihuviliste seas. Igati usaldusväärne (kui pole käest lastud), kergelt käsitsetav ja puha... Aga aeg teeb oma töö - lase asjatundjal üle vaadata aj kui korralikult hoitud ratta leiad, ei näe põhjust miks mitte osta. Neid igiliikureid on ja on olnud mitmel tuttaval. Ainult see maitseasja teema... on kaugelt ilusama joonega rattaid.\nLugemata postitus Postitas Credo » 19 Sept 2012, 12:27\nKunagi ammu ostsin ühele naisterahvale ka cruisertüüpi ratta (see ei ole chopper millest sa räägid).\nSelleks sai siis Yamaga Dragstar 650 Classic. Just ka pikkuse parast, sest sul on selline naljas vertically challenged disability, mis seab oma räiged piirid.\nVaadates, et sa noolid selle eelkäijat, siis minu soovitus oleks veidi raha koguda ja osta järgmine mudel. Keegi ütles, et tehnika kulub ja aeg liigub edsi. Nii on. Saad oluliselt parema ratta ja muresid ka vähem. Ja koikvoimalikke vidinaid juurde on ka rohkem kui tahad saada lisavarustust.\nAhjaaa... Kardaan voiks ikka olla. Minu arust nendel pisikeste suzudel oli kett. Aga see on maitseasi.\nLugemata postitus Postitas Säga » 19 Sept 2012, 19:44\nkepivedu oleks muidugi õige. Kontrolli, et õli sees on ja ainult keera peale.\nDragstar oleks igati hea valik


AINSAD PÄIKESEPÕLETUSE RAVIMID, MIS TEGELIKULT TOIMIVAD - DIY - 2022\nPäikesepõletuse raviks on parim asi, mida saate teha, ennetades enesetunnet. Kandke kaitseriietust, ärge viibige liiga kaua valguse käes, laske päikesekaitsekreemidel libiseda (palju rohkem kui arvate, et peaksite) ja kandke seda sageli uuesti.\nIsegi parimate kavatsuste korral jõuavad paljud meist selle kohutava homaari väljanägemiseni. Sellest tulenevalt pakub turg palju ravimeetodeid - ja nagu väidavad paljud vanade naiste abinõud, et need pakuvad parimat leevendust. Kuid teaduslik vastus on üllatavalt lihtne: jahutage ja niisutage lihtsalt oma põletatud nahka.\nPäikesepõletus juhtub siis, kui päikese ultraviolettkiirgus kahjustab naharakkudes olevat DNA-d. Selle tulemusel surevad need rakud apoptoosina tuntud protsessis. See liigne kahjustus ja surm ajendavad immuunsüsteemi vabastama piirkonda põletikuliste valkude ja vere tulva. Selle käigus muutub välimine nahk kuumaks, ärritunuks ja punaseks.\nPäikesepõletusi võib olla raske kohe märgata. Sageli kuvatakse neid tunde pärast päikese käes viibimist, mis raskendab nende äratundmist enne halvenemist. Kuid kui viibite päikese käes pikema aja vältel, võib naha kontrollimine aeg-ajalt peatada selle jälgede põletuse.\nKui märkate, et teie nahal on hakanud muutuma värv, pöörduge varjutatud ala poole otse, soovitab New Yorgis juhatuse kinnitatud dermatoloog Meghan Feely. Samuti, kui leiate, et olete pärast pikka päeva päikese käes põlenud, siis ärge suunduge õue tagasi enne, kui on pime.\nNii nagu kuuma joogi või taldriku põletamine, püüab päikesekiirtest nahas soojust kinni. Nii et esimene suur samm päikesepõletuse ravimisel on selle kuumuse vabastamine. Feely soovitab kogu ülejäänud päeva jooksul 15-minutiliste intervallidega jahedat kompressi teha või jaheda dušši alla võtta.\nKui põletus on tõesti halb, võivad villid ilmneda ka järgmiste tundide või päevade jooksul. See on iseloomulik teise astme päikesepõletusele. "Ärge poputage ville, sest need abivahendid naha paranemiseks ütlevad Feely'le. Kui lasete neil loomulikul teel taastuda, aitab teil vältida nakkusi. Selleks, et neid kogemata ei hüppaks, proovige võtta dušši asemel jahedat vanni. Kui nad on eriti valulik, võite end paremini tunda kui käsimüügiravimid, nagu ibuprofeen või aspiriin, või aktuaalse kortikosteroidi, näiteks hüdrokortisooni, manustamine.\nPärast duši all käimist või suplemist on oluline mitte nahka terveks kuivatada, vahendab Feely. Päikesepõletus võib teie välimist kihti dehüdreerida ja veidi vett oma kohale jättes võimaldab teie epidermis osa imendunud H 2 O-st imenduda.\nKui nahk on endiselt niiske, kandke niisutajat, et seda vett veelgi lõksu jätta, et teie rakud saaksid seda uuesti absorbeerida. Turul on lugematu arv tooteid ja mõned väidavad isegi, et nad hoolitsevad spetsiaalselt põletatud naha eest. Feely ütleb, et kõik niisutajad, mis sisaldavad C- ja E-vitamiini, toimivad kõige paremini. Neil on antioksüdante, mis aitavad nahal paraneda, minimeerides sellega kaasnevat ketenduse hulka.\nAloe vera sisaldavaid niisutajaid või isegi lihtsalt taime geeli kujul olevat mahla peetakse sageli parimaks päikesepõletuseks. Feely sõnul kasutatakse aaloed tavaliselt naha paranemiseks ja hüdraatimiseks ning põletiku vähendamiseks ning see sisaldab teatud nahka tervendavaid valke, mis aitavad nakkusi vältida.\nKuid aloe vera parem päikesepõletuse paranemise eelis võrreldes mõne muu niisutajaga pole täiesti selge. Mõned uuringud näitavad, et see annab statistiliselt olulise eelise. Kuid muud uuringud ei näita seda sama tõuget. Lõppkokkuvõttes sisaldavad väga vähesed laiaulatuslikud päikesepõletuse ravi uuringud aloe vera ja platseebo võrdlust.\nKuigi paljud niisutajad, eriti vitamiinide E ja C vitamiinid, töötavad just hästi, peaks Feely sõnul teatud tooteid vältima. Kõik, mis sisaldab ravimeid lidokaiin või bensokaiin, ärritab nahka, mis pikendab paranemisprotsessi. Naftapõhised võimalused, näiteks vaseliin, püüavad soojust lõksu, muutes selle eraldumise palju raskemaks.\nKui kaua päikesepõletus kestab? "Feely ütleb, et olenevalt raskusastmest võib punetus püsida ükskõik kus paar päeva kuni nädalat. Aja möödudes võib ka loota, et naha koorumine põhjustab halbu põletusi. Ja kuigi (vähemalt mõne jaoks) pole miski rahuldavam kui tõsta õrnalt õhuke kiht nahka ilma seda purustamata, see rahulolu ei kaalu üles nahale tekitatavat kahju.Ärge tõmmake koorimisnahka selga. Tegelikult proovige päikesepõletusele järgnevatel päevadel kanda lahtisi rõivaid, et vältida kangas niigi tundliku ala hõõrumisest ja ärritumisest.\nIsegi pärast päikesepõletuse kadumist võite näha nahale püsivat mõju, näiteks peeneid jooni, kortse või päikeselentigiine, mida räägitakse päikesepistetena. Kõik need märgistused tekivad sagedamini pärast korduvat päikese käes viibimist. Neid muutusi märgates võib abi olla paikse retinoidi (A-vitamiinist saadud keemiliste ühendite klass) nagu Retin-A rakendamine, väidab Feely. Seda tüüpi salvid muudavad naha kollageeniks ja blokeerivad nahapigmendi melaniini tootmist, mis aitab päikesepiste tuhmuda.\nPäikesepõletuse ennetamine on alati parem kui naha hooldamine tervisega. Plus, ütleb Feely, päikesepõletused suurendavad teie nahavähiriski ja need, mis villid kahekordistavad, suurendavad riski.\nKui kavatsete pikema aja jooksul päikese käes viibida, soovitab Feely päikesekaitsetoote toetamist heade rõivavalikutega. Näiteks pakuvad sünteetilised kangad nagu polüester või nailon palju paremat UV-kaitset kui puuvill. "Voodipesu neelab ultraviolettvalgust, samas kui sünteetilised kangad, näiteks rayon, peegeldavad seda, " ütleb ta.\nNii et minge välja ja nautige päikest, kuid ärge unustage oma nahka kaitsta.\nBodyByDarwincom : Ainsad päikesepõletuse ravimid, mis tegelikult toimivad © 2019. All Rights Reserved.


Aet köögis: Kuidas me lõpuks igavese sea ära sõime\nMonika 25. oktoober 2010 09:39\nVäga tore restoranide/pubide ülevaade! :) Kes seal Scotland Yardis köögi eest vastutab? Koka vaimustus tundub vales kohas olevat.\nSoe sült jätab lihtsalt sõnatuks.\nPille 27. oktoober 2010 14:57\nAet, ma astuks "sooja süldi" kaitseks välja. Olen seda saanud Stenhusis Tõnis Siiguri valmistatuna (detsember 2008, käisime ühe firma jõuludineel seal) ja see oli ääretult mõnus ja meeldiv. Kindlasti kohe mitte ebameeldiv (a la rasvane vms).\nNii et asi on pigem kokas kui idees :)\nAet Trisberg 27. oktoober 2010 15:01\nSoe sült on igal juhul julge valik ja kui seda julget valikut kuidagi õigustada ei saa/ei osata, on minu meelest katse nurjunud. Rae süldi sees olid ka närimatud tükid ja lõhn ei olnud meeldiv. Sülti eelistan mina edaspidi siiski külana ja tahenenuna.\nPille 27. oktoober 2010 15:51\nTõnis serveeris seda väikese üllatuskäiguna pokaalide seest, peal oli õhuline hapukoorekreem. Töötas kenasti.\nKodus söön isegi ikka ja alati külmalt ja tahenenuna (kuigi sooja süldiliha tuleb puhastamise käigus korduvalt mekkida, no et teaks soolasust jms hinnata)..


Kirik keset küla kaupleb kõigi talentidega - Eesti Kirik\n25.05.2010 | Mari Paenurm | Rubriik: Uudised\nTallinna Peeteli kirikus peeti diakooniapäeva, mille peaeesmärgiks oli EELK vastloodud diakooniatalituse arengustrateegia tutvustamine ja arutelu.\nPäeva esimeses pooles kuulati kaht heatasemelist päevakohast ettekannet – hiljuti oma teoloogiaalast doktoridissertatsiooni kaitsnud Ingmar Kurg kõneles oikumeenilistest väljakutsetest diakoonias ning prof dr Randar Tasmuth käsitles diakoonia alusväärtuste elluviimist Usuteaduse Instituudi ja EELK diakoonia- ja ühiskonnatöö talituse koostöös.\nKerstin Kask, kes koordineeris arendusprojekti «Algatusrühmast meeskonnaks» – see tõi Eesti eri piirkondades kokku nii kiriku diakoonia- kui kohaliku omavalitsuse sotsiaalvaldkonna spetsialistid võrgustikutöö paremaks arendamiseks – tutvustas projekti kokkuvõtet ning ilmuvat koguduste diakooniatööd käsitlevat abimaterjali «Head praktikad», mis annab ülevaate EELK koguduste juures tehtavast.\nDiakooniatalituse juht Avo Üprus tutvustas talituse arengustrateegiat aastateks 2010–2017. Ta tuletas meelde, et kirik, kes ei tunne oma sotsiaalset vastutust, on justkui vangistatud, ning meenutas peapiiskop Andres Põderi mõtet, et diakoonia on väljaspool kirikut mõistena võõras ja kiriku sees alaväärtustatud. Idee kohaselt peaks diakooniatalitusest kujunema kiriku diakooniatöö kompetentsikeskus, mille kaudu saavad konkreetseteks tegevusteks juhendamist ja tuge nii kogudused kui nende juurde loodud diakooniaasutused. Seeläbi tahetakse enam kaasa rääkida sotsiaalteenuste turul ning tagada seal konkurentsivõime.\nPäeva lõpetas rühmatööde osa, kus arutleti strateegia praktiliste rakendusvõimaluste ja probleemide üle.\nEelmine: Tunnustati ustavaid ja pühendunud inimesi\nJärgmine: Sajad misjonärid kogunesid Gandias


Ulmekirjanduse BAAS - Joe Abercrombie - The Heroes\n25.02.2011, kell 18:07\nAbercrombie on oma The First Law triloogia ja eraldiseisva Best Served Cold`iga tõestanud ennast uue laine fantasy autorite avangardi kuuluva kirjanikuna. Uus samasse maailma paigutuv, kuid eraldiseisev raamat "Kangelased" kinnistab seda veelgi ja nihutab meest veelgi ettepoole, kui mitte täitsa tippu. Raamat on lihtsalt oimetukstegevalt hea.\nAbercrombie loomingu tundjale ei tule muidugi erilise üllatusena küüniline ja ülisarkastiline-irooniline suhtumine oma tegelastesse, teemadesse ja tegevusse. Juba pealkiri mängib siin mitmetähenduslikkusega. Nimelt on The Heroes üks küngas, millel paikneb terve raamatu sisuks olnud Osringi lahingu ühe osapoole, Põhjalaste juhi Black Dow laager. Tegelikult mängib raamat kangelaste ja kangelaslikkuse mõistetega, tirides neil halastamatult ja küüniliselt maha kõik kassikullast võltssära ja õõnsa pateetilise kõnekõmina. Noor põhja poiss, kes unistab kangelaseks saamisest ja nime väljateenimisest lööb reaalses lahingus araks, peidab end kappi ja tapab täiesti kogemata ja juhuslikult enda kaaslase. Kangelaseks sõjaväkke värvatud mees langeb "kangelasena" sooltetühjendamise käigus, saades oma tunnimehelt kogemata ammunoole rindu. Üksinda imetegusid tegev Lõuna kangelane (The First Law - triloogiast läbivilksatav Bremer dan Gorst) sooritab imetegusid, otsides ise sealjuures surma ja olles täielikult ükskõikne kuulsuse vastu. Lisaks ei anna ta kuidagi kangelase mõõtu välja - lisaks sellele et tal puudub kael, räägib ta imeliku falsetiga. "Best Served Cold" üks peategelastest, naiivne põhjalane Shivers on siin juba paadunud ja küüniline mõrvar, keda kardavad isegi teised Põhja barbarid. Ja nii edasi. Ja nii edasi. Kuna terve see 500-leheküljeline raamat räägib ühest kolmepäevasest lahingust, siis põhimõtteliselt siin muud ei olegi kui kibeküüniline ja sarkastiline pilguheit sõtta kui erimeelsuste lahendamise viisi. Abercrombie loominguga tuttavad ei tohiks ka üllatuda äärmise räigusastmega naturalismi üle. Kolm päeva lahingut, kus vastasosapoole võitluseks eemaldamiseks tuleb ta nüri rauajupiga lödiks hakkida annab kirjanikule üsna palju ja piisavalt võimalusi demonstreerida oma naturalismioskuseid. Ma ütleks, et Abercrombie ei jää siinkohal alla kodumaisele Kusnetsile, on aga temast oluliselt rafineeritum ja...mõjuvam.\nRaamatu lugemise aegu sattusin kummalisele netivaidlusele. Keegi peast põrunud idioot kirjutas mingi essee, kus süüdistas moodsa fantasy autoreid kõige ilusa ja helge ärarikkumises. Püha ja harda kirjanduse eeskujudeks olid toodud Tolkien ja -hm, hm - Robert Howard. Seltskonnas avalikult peeretajate võrdkujude hulgas oli esinumbriks näitena toodud just Joe Abercrombie ja just seesama "The Heroes". Minule aga meenutas "The Heroes" rohkem ühte filmi. Kui oma arvustuses "Best Served Cold`le" võrdlesin ma raamatut Tarantino filmiga "Kill Bill", siis "The Heroes" jälle teeb eepilise suhkrumaitselise fantasyga sama, mida Clint Eastwoodi antiwestern, legendaarne "The Unforgiven" tegi klassikalise westerniga. Isegi mõningaid paralleele võib tõmmata, tõenäoliselt on need tahtlikud. Näiteks püüab Eastwoodi filmis endisest püstolikangelasest šerif tsiviilellu naasta ja üritab endale maja ehitada, sealjuures selgub aga et puusepana on ta alla igasugust arvestust. Abercrombie raamatus juhtub täpselt sama vana kõrilõikaja Craw`ga. Kangelasi ei ole olemas. Need keda peetakse kangelasteks, ei ole seda, ei ole kunagi olnudki ja ei saa mitte kunagi. Õilsust, ausust, truudust, kindlameelsust ja muid kõrgeid tundeid ei eksisteeri, nende asemel on argus, reeturlikkus, alatus , tapahimu ja muud inimlikumad tunded. Abercrombie on, nagu öeldud, ülimalt küüniline.\nVägev, võimas, fenomenaalne. 500 lehekülge loevad ennast ise ja lugedes tabad pidevalt end kahetsusega silmitsemast järelejäänud, lugemata osa raamatust, mis väheneb hirmuäratava kiirusega. Julgen soojalt soovitada kõigile aga ise tahaks veel. Õnneks on Abercrombie nüüdseks alla kirjutanud lepingule veel kolmele romaanile samas maailmas, ja kuna tegu pole kirjutamiskiiruselt Martini suguse fossiiliga, siis on isegi täiesti reaalne lootus neid varsti näha. Viis kolme plussiga.\n10.03.2013, kell 22:41\nÜldjoontes ühinen Lauri Lukase arvustusega. Aga pean märkima, et Abercrombiel on siin siiski ka üks positiivne peategelane. Kusagilt selle raamatu lehekülgedelt jäi meelde ühe Põhja sõjamehe ütlus mille mõte oli umbes selline et julgus pole mitte see kui sa ei karda lahingusse minna, vaid hoopis see kui kardad hullupööra aga lähed ikkagi. Nii et selles osas vastab Curnden Craw igati kriteeriumidele. Tema kinnisidee "teha alati õiget asja" mõjub kohati küll lausa ebausutavalt, aga õnneks tasakaalustab seda aeg-ajalt lisatav mööndus et "õige asi võib igaühe jaoks tähendada erinevat asja".\nAhjaa, nagu "Best Served Cold", nii ka "Heroes" sisaldab ulmelist elementi nii vähe et selle kohta ei sobi isegi öelda "minimaalselt".\n21.09.2014, kell 14:44


Kõpu kogudus sai tagasi kirikuvarad - Eesti Kirik\nKõpu kogudus sai tagasi kirikuvarad\n18.03.2004 | ek | Rubriik: Esileht, Uudised\nPalvepäeval toimus Kõpu Peetri kirikus tavapärasest pidulikum jumalateenistus – kodukogudusse jõudsid tagasi ristimisvaagen ja altaririistad.\nJumalateenistusel jutlustas Tarvastu koguduse õpetaja Markus Haamer, oma tervitused kogudusele saatis Viljandi Pauluse koguduse õpetaja Mart Salumäe. Just nimetatud kirikutes olid aastakümneid hoiul Kõpu koguduse varad.\nKiriku puhul on sajandite jooksul olnud tavaline, et koguduseliikmed on ise oma kiriku eest hoolt kandnud – ehitanud kiriku, muretsenud vajaliku sisustuse, lasknud teha sobivad riistad ja kaunistanud kodukiriku just nii, nagu on osatud ja olnud võimalik. Kui ka palju sellisest tööst hävib, on ristimis- ja armulauariistad sageli need, mis mitusada aastat kestavad.\nKõpu Peetri koguduse ajalugu ei ole võrreldes mõne teistega eriti pikk – esimene märge on aastast 1669, mil Rootsi valitsus andis käsu ehitada Kõppu kirik. 1674. aastal pühitsetigi puust kirik, pea 100 aasta pärast, 1780 räägitakse uue puukiriku pühitsemisest.\nKõpu kahe esimese kiriku vahepealsesse aega jääb aasta 1734, mil keegi helde annetaja Tõnnis Möller kinkis kirikule Jumala auks suure ristimisvaagna. Ei ole täpselt teada, millal see Kõpust ära viidi, aga ühel ilusal päeval avastati Suure-Jaanis, et seesama ese oli olnud pikka aega ühe pere kanade sööginõu.\nRistimisvaagen toimetati taas kirikusse Suure-Jaani, sealt edasi Viljandi Pauluse kirikusse. Käesoleva aasta palvepäeval sai ring täis ja väärikas ristimisvaagen jõudis koju – Jumala auks! Nii nagu ristimisvaagengi, oli ka armulaualeibade taldrik hoiul Viljandi Pauluse kirikus. Taldriku annetaja 1938. aastast tunti Kõpus kohe ära.\nKuigi Kõpu kogudusel ei ole 59 aastat olnud oma õpetajat, on hooldajaõpetajad siiski suutnud tagada koguduse edasikestmise ja järjepidevuse.\nOtsitakse kadunud asju\nÕpetajata olek tõi koguduse ellu suuri raskusi, kuid ometi sõitis teiste vaimulike kõrval Tarvastu omaaegne õpetaja Harri Haamer vahel isegi jalgrattaga pühapäeviti Kõppu, et jumalateenistust pidada.\nTema oli koguduse hooldajaks 16 rasket aastat. Ja just tema viis armulauakarika endaga Tarvastusse, et see alles võiks jääda. Nüüd, kui Kõpus taas oma õpetaja ametis, andis Harri Haameri pojapoeg Markus karika kogudusele tänuga tagasi. Tema sõnade järgi on see Tarvastu kogudust väga hästi teeninud seniajani, olles mugavam ja praktilisem kui Tarvastu oma karikas.\nKui aga Kõpu koguduse kirikuvara veelgi otsida, jääb lahtiseks paar küsimust – kuhu on sattunud armulauaveini kann ja kas on veel alles üks puidust kullatud kroonlühter? Kui keegi neist midagi teab, on iga teave tänuga vastu võetud! Lootus, et nii mõnigi kadunud asi tagasi oma kohale ettenähtud ülesandeid täitma jõuab, püsib siiski.\nPaastuaja esimese täisnädala kolmapäeva ehk palvepäeva jääb Kõpu kirikus märkima seegi, et üle pika aja oli kasutusel paastuaja liturgiline värv – altar sai peale lilla katte. Tasapisi hakkab ehk taas ellu ärkama vana mõte teha midagi ise oma kiriku jaoks.\nTegu ei pea alati olema suur ja kallis, aitab ka vähesest – ja Kõpu prouad said sellise tööga palvepäeva kirikut ehtides väga hästi hakkama! Kavandamisjärgus on aga uued kirikutekstiilid viies liturgilises värvis, sellegi töö tegemine ootab heldeid annetajaid ja kaasalööjaid.\nNõnda liigume meie oma ajas edasi, tegelikult samamoodi kui näiteks aastal 1734 või 1906, kui Kõpu mõisaproua kirikule torni lasi ehitada. Ka täna teeb igaüks nõnda palju, kui suudab: üks õmbleb, teine annab tüki hõbedat, kolmas kirjutab projekti ja keegi lööb kella.\nNii on kogudus ühistegevuse arendamise kohaks, kus Jumala ees seistes tõusevad esile taolised «head viljad» nagu armastus, rõõm, rahu, pikk meel, lahkus, headus, ustavus, tasadus, enesevalitsus. Kõpu kogudusse tagasi jõudnud kirikuvarad sisaldavad sama mõtet – kandku ja edendagu siis möödunud aastasadade pärandus ka meid, 21. sajandi inimesi.\nEelmine: Kristuse päralt olla\nJärgmine: Kui palju meid on?


Tallinna korterite mediaanhind püstitas uue rekordi - Ärileht\nTallinna korterite mediaanhind püstitas uue rekordi\nEesti korteriomanditega tehtud tehingute mediaanhind tõusis tänavu esimesel poolaastal 1 219 euroni ruutmeetri kohta, mis on 5,8% kõrgem kui aasta tagasi. Tallinnas kerkis korteriomandite ruutmeetri mediaanhind 1 636 euroni, mis on uus rekordtase, selgub maa-ameti turuanalüüsist.\nLaenuga finantseeritud tehingute osakaal oli 2017. aasta esimesel poolel 47%– see on viimaste aastate kõrgeim näitaja. Müüjate seas on juriidiliste isikute osakaal jätkuvalt suurenenud. Eraisikutest müüjate osakaal oli 2017. aasta esimesel poolel madalaim alates 2009. aasta teisest poolaastast.\nTehingute mediaanhind tõusis 2017. aasta esimesel poolel 1 219 euroni ruutmeetri kohta, mis on 5,8 protsenti kõrgem kui eelmise aasta esimesel ja 1,1 protsenti kõrgem kui eelmise aasta teisel poolel. Uute korterite müügi ehk esmamüügi osakaal aasta esimesel poolel oli 16,7 protsenti. Näitaja on võrreldes eelmise perioodiga langenud, kuid siiski kõrge.