1 SOTSIAALKAITSE KORRALDUS\n§ 3 Sotsiaalhoolekandelist abi saama õigustatud isik\n§ 4 Sotsiaalteenuste võimaldamise alused\n§ 5 Sotsiaalhoolekandelise abi taotlemine ja teenusele suunamine\n§ 6 Sotsiaalteenuste osutamise lõppemine ja lõpetamine\n§ 7 Sotsiaalhoolekandelise abi finantseerimine ja teenuse eest tasumine\n§ 8 Sotsiaalkomisjon\n§ 81 Järelevalve ja vaidluste lahendamine\n§ 9 Sotsiaalteenuste liigid\n§ 10 Koduteenuse eesmärk ja sisu\n§ 11 Koduteenuse saaja\n§ 12 Koduteenuse taotlemine ja määramine\n§ 13 Koduteenuse osutamisest keeldumine\n3 Väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenust\n§ 14 Väljaspool isiku kodu osutatava üldhooldusteenuse eesmärk ja sisu\n§ 15 Üldhooldusteenuse taotlemine\n§ 16 Üldhooldusteenuse osaline rahastamine valla eelarvest\n§ 17 Üldhooldusteenuse rahastamisest keeldumine\n§ 18 Üldhooldusteenuse jätkamine valla eelarvest\n§ 19 Erandid üldhooldusteenuse rahastamisel valla eelarvest\n§ 20 Teenuse kirjeldus ja nõuded teenuse osutajale\n§ 21 Teenuse taotlemine\n§ 22 Teenuse osutamine\n§ 23 Teenuse tasustamine\n5 Täisealise isiku hooldus\n§ 24 Teenuse kirjeldus\n§ 25 Hooldusvajaduse ja hooldaja sobivuse hindamine\n§ 26 Hooldaja ja hooldajatoetuse määramine\n6 Isikliku abistaja teenus\n§ 27 Teenuse kirjeldus ja nõuded teenuse osutajale\n§ 28 Teenuse taotlemine ja osutamise otsustamine\n§ 29 Teenuse osutamise leping\n§ 30 Teenuse tasustamine\n§ 31 Varjupaigateenuse eesmärk ja sisu\n§ 32 Varjupaigateenusele õigust omav isik\n§ 33 Teenuse osutamine\n§ 34 Turvakoduteenuse eesmärk ja sisu\n§ 35 Turvakoduteenusele õigust omav isik\n§ 36 Teenuse osutamine\n§ 37 Sotsiaaltransporditeenuse eesmärk ja sisu\n10 Eluruumi tagamine\n§ 38 Eluruumi tagamise eesmärk ja sisu\n§ 39 Eluruumi üürile andmine, üürilepingu sõlmimine\n§ 40 Üürilepingu lõpetamine\n§ 41 Eluruumi kasutamine, kommunaalmaksude tasumine\n§ 42 Võlanõustamisteenuse eesmärk ja sisu\n§ 43 Lapsehoiuteenuse eesmärk ja sisu\n§ 44 Asendushooldusteenuse eesmärk ja sisu\n§ 45 Järelhooldusteenuse eesmärk ja sisu\n15 Vältimatu sotsiaalabi\n§ 46 Vältimatu sotsiaalabi sisu ja eesmärk\n16 Täiendavad vajaduspõhised sotsiaalteenused\n§ 47 Täiendavad vajaduspõhised sotsiaalteenused\n§ 48 Sotsiaaltoetuste liigid\n§ 49 Sünnitoetus\n§ 50 Matusetoetus\n§ 51 Esimesse klassi astuja toetus\n§ 52 Jõulupakid eelkooliealistele lastele\n§ 53 Koolilõputoetus\n§ 54 Haigla voodipäevatasu toetus\n§ 55 Toetus õpilaste prilliklaaside ostuks\n§ 56 Hooldajatoetus\n§ 57 Küttetoetus\n§ 58 Toetus laste- ja noortelaagris osalemiseks\n§ 59 Transporditeenuse toetus\n§ 60 Ühekordne sotsiaaltoetus\n§ 61 Toimetulekutoetus\n§ 62 Rakendussätted\nRT IV, 27.01.2021, 19\nVastu võetud 23.01.2018 nr 5\nRT IV, 07.02.2018, 7\n19.09.2019 RT IV, 15.10.2019, 2 18.10.2019\n21.01.2021 RT IV, 27.01.2021, 3 30.01.2021\n1. peatükk SOTSIAALKAITSE KORRALDUS\nSotsiaalhoolekandelise abi andmise kord (edaspidi kord) reguleerib Kanepi valla (edaspidi vald) eelarvest ja riigieelarvega valla eelarvesse eraldatud sotsiaaltoetuste ja -teenuste osutamise vahenditest sotsiaaltoetuste ning -teenuste taotlemise, määramise, maksmise tingimused ja korra.\n1) sotsiaalhoolekandeline abi on sotsiaaltoetuste, sotsiaalteenuste, vältimatu sotsiaalabi ja muu abi andmine, mille eesmärk on toetada inimese iseseisvat toimetulekut ja töötamist ning aktiivset osalust ühiskonnaelus, ennetades sealjuures sotsiaalsete probleemide tekkimist või süvenemist üksikisiku, perekonna ja ühiskonna tasandil;\n2) toimetulek on isiku või perekonna füüsiline või psühhosotsiaalne võime igapäevases elus toime tulla;\n3) sotsiaalteenus on isiku või perekonna toimetulekut soodustav mitterahaline hüvitis;\n[RT IV, 27.01.2021, 3 - jõust. 30.01.2021]\n4) sotsiaaltoetus on isikule makstav rahaline hüvitis;\n5) vältimatu sotsiaalabi on elatusvahendite kaotuse või puuduse tõttu sotsiaalselt abitusse olukorda sattunud isikule osutatav sotsiaalabi, mis tagab vähemalt toidu, riietuse ja ajutise majutuse;\n6) rehabilitatsiooniplaan on õigustatud isiku ja tema seadusliku esindaja osalemisel rehabilitatsioonimeeskonna koostatud dokument, milles kajastub hinnang isiku tegevusvõimele, sotsiaalse rehabilitatsiooni eesmärk, eesmärgi saavutamiseks vajalikud rehabiliteerivad teenused ja hinnang sotsiaalse rehabilitatsiooni eesmärgi saavutamise kohta;\n7) hooldusplaan on teenuse osutaja poolt koostöös teenuse saajaga või juhul, kui teenuse saaja pole kontaktne, teenuse rahastajaga koostatud kirjalik dokument, mis sisaldab teenuse osutamise eesmärki, eesmärgi saavutamise tegevusi ja sagedust ning teenuse osutaja hinnangut tegevuste elluviimise kohta;\n8) juhtumiplaan on kirjalik dokument, mis koosneb hinnangust isiku abivajadusele ja abimeetmete rakendamise tegevuskavast;\n9) sotsiaalvaldkonna ametnik on vallavalitsuse koosseisu oleval sotsiaalvaldkonna tegevustega hõlmatud ametikohal töötav ametiisik.\n§ 3. Sotsiaalhoolekandelist abi saama õigustatud isik\n(1) Sotsiaalhoolekandelist abi on õigustaotleda isikul, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht on Kanepi vallas.\n(2) Põhjendatud juhtudel võib kooskõlastatult isiku rahvastikuregistrisse kantud elukoha järgse kohaliku omavalitsuse üksusega osutada sotsiaalhoolekandelist abi isikule, kelle rahvastikuregistri järgne elukoht ei ole Kanepi vallas.\n(3) Vältimatut sotsiaalabi on õigustaotleda isikul, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht ei ole Kanepi vald, kuid kes viibib abi vajamise ajal Kanepi valla haldusterritooriumil.\n§ 4. Sotsiaalteenuste võimaldamise alused\n(1) Sotsiaalteenuste võimaldamisel võetakse aluseks isiku tervislik seisund, tegelik toimetulekuvõime ning sellest tulenev abivajadus.\n(2) Abivajaduse väljaselgitamisel lähtutakse terviklikust lähenemisest isiku abivajadusele, võttes arvesse tema toimetulekut ja ühiskonnaelus osalemist mõjutavaid asjaolusid, sealhulgas isiku personaalse tegevusvõimega seonduvaid asjaolusid ning isiku füüsilise ja sotsiaalse elukeskkonnaga seonduvaid asjaolusid.\n(3) Isiku toimetulekuvõime ja abivajaduse hindamisel kasutatakse üldtunnustatud hindamisinstrumente ja metoodikaid, juhtumiplaane ning muid olemasolevaid dokumente ning vajadusel võetakse arvesse teiste spetsialistide hinnang teenuse vajadusele.\n(4) Juhul, kui isikule on koostatud rehabilitatsiooniplaan, arvestatakse teenuste osutamisel rehabilitatsiooniplaani tegevuskavas nimetatud teenuseid.\n(5) Sotsiaalteenuste sihipärasemaks osutamiseks ja abivajava isiku tulemuslikumaks abistamiseks koostatakse isikule vajadusel hooldus- või juhtumiplaan.\n[Kehtetu - RT IV, 27.01.2021, 3 - jõust. 30.01.2021]\n(7) Määruses kirjeldatud Kanepi valla poolt osutatavate sotsiaalteenuste loetelu ei ole ammendav ning määrusega reguleeritud kord laieneb kõigile sotsiaalhoolekande seaduses, sotsiaalministeeriumi kodulehel või käesolevas määruses kirjeldatud sotsiaalteenustele, mille taotlemise ja osutamisega seonduv ei ole reguleeritud eraldi õigusaktidega.\n(8) Määrusega sätestatud teenuste osutamise menetlusele kohaldatakse sotsiaalseadustiku üldosa seadust. Vastuolu korral määruse ja sotsiaalseadustiku üldosa seaduse vahel kohaldatakse seaduses sätestatut.\n§ 5. Sotsiaalhoolekandelise abi taotlemine ja teenusele suunamine\n(1) Sotsiaalhoolekandelise abi taotlemiseks esitab taotleja vallavalitsusele taotluse, kui käesolevast korrast ei tulene teisiti. Taotluses märgitakse ära vähemalt taotleja nimi, isikukood, elukoht ja teenuse taotlemise põhjus ning vajadusel andmed perekonna koosseisu ja sissetulekute kohta.\n(2) Taotluste vormid kinnitab vallavalitsus.\n(3) Vältimatut abi vajavatele isikutele osutatakse teenuseid koheselt. Edasine teenuse osutamine vältimatut abi vajanud isikule toimub kokkuleppel isiku elukohajärgse kohaliku omavalitsusega.\n(4) Sotsiaalhoolekandelise abi määramiseks või sotsiaalteenuse rahaliseks hüvitamiseks hindab sotsiaalvaldkonna ametnik taotluse põhjendatust ja taotlusele lisatud dokumente. Vajadusel viiakse läbi taotleja kodukülastus või hangitakse muul viisil täiendavat informatsiooni isikule sobivaima teenuse väljaselgitamiseks.\n(5) Sotsiaalhoolekandelise abi määramise otsustab vallavalitsus korraldusega hiljemalt 10 tööpäeva jooksul vormikohase taotluse esitamisele järgnevast päevast arvates või taotluse puuduste kõrvaldamise päevast arvates.\n(6) Sotsiaalhoolekandelise abi võimaldamisest keeldumine peab olema põhjendatud ning see otsus tehakse taotlejale ja isikule, kellele teenust taotleti, teatavaks kirjalikult 5 tööpäeva jooksul.\n§ 6. Sotsiaalteenuste osutamise lõppemine ja lõpetamine\nSotsiaalteenuse osutamine lõpetatakse vallavalitsuse korralduse alusel:\n2) teenuse saaja surma korral;\n3) teenuse vajaduse lõppemisel;\n4) teenuse saaja elama asumisel teise omavalitsusüksuse haldusterritooriumile;\n5) teenuse saaja elama asumisel hoolekandeasutusse;\n6) kui teenuse vajaduse katavad riiklikud või valla eelarvest makstavad toetused ja teenused;\n7) kui teenuse vajadust on võimalik või otstarbekas katta muu abiga.\n§ 7. Sotsiaalhoolekandelise abi finantseerimine ja teenuse eest tasumine\n(2) Sotsiaalteenuse osutamise eest võib võtta tasu.\n(3) Sotsiaalteenuste hinnad kehtestab vallavalitsus määrusega.\n(4) Sotsiaalteenuse eest tasu võtmisel võetakse arvesse teenust saava isiku sissetulekuid, seadusjärgsete ülalpidajate olemasolu ja nende sissetulekuid, teenuse kasutamise põhjust ning muid juhtumiga seotud asjaolusid. Otsuse sotsiaalteenust saavalt isikult tasu võtmise määra kohta teeb vallavalitsus.\n(5) Sotsiaalteenuse eest võetava tasu suurus ei tohi olla teenuse saamise takistuseks. Vallavalitsus võib põhjendatud juhul vabastada abi vajava isiku täielikult või osaliselt sotsiaalteenuse eest tasumisest.\n§ 8. Sotsiaalkomisjon\n(1) Vallavalitsus moodustab alatiselt tegutseva sotsiaalkomisjoni sotsiaalhoolekandelise abi andmist puudutavates küsimustes ettepanekute tegemiseks vallavalitsusele.\n(2) Isik võib soovi korral osaleda sotsiaalkomisjoni töös teda puudutava küsimuse arutelul, samuti on sotsiaalkomisjonil õigus kutsuda isik koosolekule ja kuulata ära tema arvamus ning esitada täiendavaid küsimusi.\n§ 81. Järelevalve ja vaidluste lahendamine\n(1) Järelevalvet teenuste osutamise üle teostab vallavalitsus.\n(2) Teenuste korraldamise ja teenuse osutamise üle arvestuse pidamise eest vastutavad sotsiaalvaldkonna ametnikud.\n(3) Sotsiaalkaitse korraldamisel tehtud otsuse või toiminguga mittenõustumise korral on taotlejal õigus esitada vaie täitevorganile, samuti kaebus halduskohtule.\n§ 9. Sotsiaalteenuste liigid\n14) muu tugiteenus.\n2. jagu Koduteenus\n§ 10. Koduteenuse eesmärk ja sisu\n(1) Koduteenus on valla poolt osutatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on täisealise isiku iseseisva ja turvalise toimetuleku tagamine kodustes tingimustes, säilitades ja parandades tema elukvaliteeti.\n(2) Koduteenused koosnevad teenuse saaja kodus või väljaspool kodu tehtavatest toimingutest, eelkõige:\n1) toiduainete, ravimite ja muude esmatarbekaupade koju toomine lähimast poest ja apteegist;\n2) kütte tuppa toomine ja selle hankimise korraldamine (kütte tellimine ja varju alla paigutamine);\n3) pesupesemise korraldamine;\n4) abistamine toidu valmistamisel, toidunõude pesemine;\n5) abistamine tubade koristamisel ja kütmisel, prügi välja viimine, voodipesu vahetamine;\n6) veevärgi puudumisel vee tuppa toomine ja heitvete väljaviimine eluruumist;\n7) asjaajamise korraldamine ametiasutustes;\n8) kommunaal- ja muude maksete tasumine;\n9) esmase arstiabi korraldamine ja vajadusel saatmine arsti juures;\n(3) Vajadusel saab kokku leppida lisateenustes, mis tulenevad konkreetsest abivajajast.\n§ 11. Koduteenuse saaja\n(1) Koduteenust on õigus saada rahvastikuregistri andmetel Kanepi vallas elavatel täisealistel isikutel, kes vajavad kõrvalist abi igapäevase eluga toimetulekuks kodustes tingimustes.\n(2) Isikutele, kes rahvastikuregistri andmetel ei ela Kanepi vallas, kuid asuvad selle territooriumil, osutatakse koduteenust vabade ressursside olemasolul kooskõlastatult isiku elukoha järgse valla- või linnavalitsusega.\n(4) Koduteenust osutatakse koduteenuse saaja nõusolekul.\n§ 12. Koduteenuse taotlemine ja määramine\n(1) Koduteenust taotlev isik esitab vallavalitsusele taotluse, milles kirjeldatakse ja põhjendatakse kõrvalabi vajadust. Koduteenuse vajadusest võivad teatada ka naabrid, sugulased, lähedased, meditsiinitöötaja või muud isikud.\n(2) Sotsiaalvaldkonna ametnik teeb kodukülastuse, mille käigus hindab koduteenuse taotleja toimetulekuvõimet ja selgitab välja koduteenuse vajaduse.\n(3) Sotsiaalvaldkonna ametnikul on õigus küsida täiendavaid andmeid teenuse taotleja suhtes perekonnaseadusest tulenevat ülalpidamiskohustust omavate isikute kohta.\n(4) Otsuse koduteenuse otsustamise või sellest keeldumise kohta teeb vallavalitsus sotsiaalkomisjoni ettepanekul. Haldusaktis määratakse muuhulgas kindlaks kõrvalabi vajaduse määrast tulenevad koduteenuse toimingud ning koduteenuse osutamise eest tasumise kohustus, kui teenus on tasuline. Otsus tehakse asjaosalisele teatavaks isiku vanust ja arengutaset arvestaval viisil.\n(5) Teenuse osutamiseks sõlmivad teenuse saaja ja vallavalitsus lepingu, milles määratakse muuhulgas kindlaks teenuse saajale osutatavate koduteenuse toimingute täpsustatud loetelu ning maht, tasulise teenuse korral teenuse eest tasumise kord. Lepingu pooleks võib olla ka teenuse saaja suhtes perekonnaseadusest tulenevat ülalpidamiskohustust omav isik, kes võtab kohustuse tasuda osutatava teenuse eest.\n(6) Üks kord aastas või teenuse vajaduse muutumisel viib sotsiaalvaldkonna ametnik läbi korduvhindamise teenuse sisu ja mahu muutmise vajaduse hindamiseks. Korduvhindamise tulemustele tuginedes koostatakse vajadusel lepingu lisa, kus määratakse kindlaks teenuse saajale osutatavad koduteenuse toimingud. Korduvhindamise tulemusel võib sotsiaalkomisjon teha ettepaneku teenuse osutamise lõpetamiseks.\n§ 13. Koduteenuse osutamisest keeldumine\n3. jagu Väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenust\n§ 14. Väljaspool isiku kodu osutatava üldhooldusteenuse eesmärk ja sisu\n(1) Väljaspool isiku kodu osutatav üldhooldusteenuse eesmärgiks on turvalise keskkonna ja toimetuleku tagamine täisealisele isikule, kes terviseseisundist, tegevusvõimest või elukeskkonnast tulenevatel põhjustel ei suuda kodustes tingimustes ajutiselt või püsivalt iseseisvalt toime tulla.\n(2) Üldhooldusteenust osutatakse isikutele, kes vajavad püsivalt või ajutiselt igapäevaeluks vajalike toimingute sooritamisel ja enesehooldamisel kõrvalabi sellisel määral, et kodu kohandamisest või koduteenustest inimese toimetuleku ja turvalisuse tagamiseks ning elukvaliteedi säilitamiseks ei piisa.\n(3) Teenuse osutaja tagab teenuse saajale hooldustoimingud ning muud toetavad ja toimetulekut tagavad toimingud ja teenused, mis on määratud hooldusplaanis.\n(4) Hooldusplaani koostab teenuse osutaja koos teenuse saaja või tema seadusliku esindajaga 30 päeva jooksul isikule teenuse osutamise alustamisest. Hooldusplaan on personaalne ja selles määratletakse hooldusteenuse pakkumise raames sooritatavad toimingud, mis lähtuvad konkreetse kliendi abivajadusest ning mille eesmärk on tagada inimese turvalisus, toimetulek ja elukvaliteedi säilimine;\n(5) Hooldusplaan vaadatakse üle ja korrigeeritakse vähemalt üks kord poole aasta jooksul.\n(6) Väljaspool kodu osutatava üldhooldusteenuse raames tagatakse teenuse saajale järgmised toimingud:\n1) hooldustoimingud (riietumine, toitmine, hügieenitoimingud, abistamine ravimite manustamisel jne);\n2) majutamine nõuetele vastavates ruumides;\n3) toitlustamine vähemalt 3 korda päevas;\n4) esmatasandi arstiabi kättesaadavuse korraldamine (sh perearsti visiidid, koduõendusteenus jms);\n5) kaasamine aktiviseerivatesse tegevustesse (näiteks huvitegevus, ühistegevus);\n6) muud toetavad tegevused (sotsiaal- ja abivahendite alane nõustamine, juhendamine ning abistamine igapäevatoimingute sooritamiseks jne).\n§ 15. Üldhooldusteenuse taotlemine\n(1) Üldhooldusteenuse saamiseks esitab teenuse taotleja või tema seaduslik esindaja taotluse vallavalitsusele.\n(2) Üldhooldusteenuse vajadust hindab sotsiaalvaldkonna ametnik. Üldhooldusteenuse osutamise perioodil kõrvalabi vajaduse määra muutumisel teenuse saaja terviseseisundi või elukeskkonna tõttu tuleb läbi viia korduv hindamine.\n(3) Kui üldhooldusteenuse taotlejal on õigusteenust saada, soovitab või aitab sotsiaalvaldkonna ametnik leida sobivaid teenusepakkujaid. Kui hindamise käigusteenuse taotleja teenuse vajadust ei tuvastata, soovitab sotsiaalvaldkonna ametnik teenuse taotleja toimetuleku ja/või hoolduse tagamiseks ja/või kõrvalabi katteks teisi meetmeid.\n(4) Kui vallavalitsus tasub osaliselt teenuse taotleja üldhooldusteenuse eest, valitakse teenuse saajale sobivaim madalaima kohamaksumusega teenuse osutaja.\n(5) Kui üldhooldusteenuse saaja või tema lähedased finantseerivad teenust kogu ulatuses ise, võib teenuse osutaja poole pöörduda ilma vallavalitsust kaasamata.\n§ 16. Üldhooldusteenuse osaline rahastamine valla eelarvest\n(1) Isikul, kelle sissetulekutest ja varast ei piisa üldhooldusteenuse eest tasumiseks ja kelle hoolekandeteenuse maksmisel ei osale ülalpidamiskohustuslane või ülalpidamiskohustuslase osalus ei võimalda hoolekandeteenuse eest täies ulatuses tasumist, on õigustaotleda hoolekandeteenuse osalist tasumist Kanepi valla eelarvest.\n(2) Üldhooldusteenust vajav isik, kes ei ole suuteline üldhooldusteenuse eest täies mahus tasuma, esitab vallavalitsusele kirjaliku vormikohase taotluse hooldusteenuse rahastamiseks Kanepi valla eelarvest.\n(3) Teenust rahastatakse valla eelarvest ulatuses, mis tagab üldhooldusteenuse maksumuse tasumise. Valla eelarvest makstakse üldhooldusteenuse maksumuse see osa, mis jääks katmata, kui isik ja tema ülalpidamiskohustuslane on tasunud üldhooldusteenuse eest vastavalt oma varalisele olukorrale.\n(4) Valla eelarvest makstava üldhooldusteenuse eest osalise tasumise otsustab vallavalitsus korraldusega võttes otsustamisel arvesse sotsiaalkomisjoni ettepanekut.\n§ 17. Üldhooldusteenuse rahastamisest keeldumine\n(1) Vallavalitsus võib jätta taotluse rahuldamata, kui:\n1) teenust vajava isiku ülalpidamiskohustuslased, keda kohus ei ole vabastanud ülalpidamiskohustuse täitmisest või kelle ülalpidamiskohustuse ulatust ei ole kohus vähendanud, ei osale hoolekandeteenuse kulu katmisel;\n2) teenust vajava isiku toimetulekut on võimalik tagada teisi sotsiaalteenuseid (koduteenuste osutamine, eluaseme kohandamine, hooldaja määramine jms) osutades;\n3) teenust on võimalik tagada ülalpidamiskohustuslase poolt;\n4) teenust vajav isik või ülalpidamiskohustuslased jätavad ametiasutusele täiendavalt nõutud dokumendid esitamata;\n5) isikul on vara, mille müüki võib mõistlikult eeldada, kuid ta keeldub seda võõrandamast või kasutusse andmast, et tasuda enda ülalpidamiskulud.\n(2) Otsus üldhooldusteenuse taotluse rahastamata jätmise kohta vormistatakse vallavalitsuse korraldusega.\n§ 18. Üldhooldusteenuse jätkamine valla eelarvest\n§ 19. Erandid üldhooldusteenuse rahastamisel valla eelarvest\n(1) Juhul, kui isik vajab hoolekandeteenust viivitamatult, tasub ametiasutus isiku eest puudujääva osa, kuni isiku enda või tema ülalpidamiskohustuslase varalise olukorra väljaselgitamiseni.\n(2) Kui hooldust vajaval isikul on ülalpidamiskohustuslane, on ametiasutus õigustatud nõudma neilt valla poolt tasutud hoolekandekulud sisse ulatuses, millest nad ei ole vabastatud ülalpidamiskohustuse täitmisel.\n(3) Kui hooldust vajaval isikul ei ole rahalisi vahendeid enda ülalpidamiskulude kandmiseks, kuid tal on vara, mida on võimalik võõrandada või anda kasutusse ülalpidamiseks vajalike rahaliste vahendite saamiseks, võib ametiasutus tasuda hoolekandekulud osas, milleks isikul endal hetkel rahalised vahendid puuduvad, kuni vara võõrandamiseni või kasutusse andmiseni. Ametiasutus on õigustatud nõudma tehtud hoolekandekulude hüvitamist vara võõrandamisest või kasutusse andmisest saadud raha arvel.\n4. jagu Tugiisikuteenus\n§ 20. Teenuse kirjeldus ja nõuded teenuse osutajale\n(1) Tugiisikuteenus on sotsiaalteenus, mille eesmärk on iseseisva toimetuleku toetamine olukordades, kus isik vajab sotsiaalsete, majanduslike, psühholoogiliste või tervislike probleemide tõttu oma kohustuste täitmisel ja õiguste teostamisel olulisel määral kõrvalabi. Kõrvalabi seisneb juhendamises, motiveerimises ning isiku suurema iseseisvuse ja omavastutuse võime arendamises.\n(2) Last kasvatavale isikule tugiisikuteenuse osutamisel on täiendav eesmärk lapse hooldamise ning turvalise ja toetava kasvukeskkonna tagamine. Last kasvatavaks isikuks ei loeta isikut, kes on käesoleva seaduse tähenduses asendushooldusteenust vahetult osutav isik.\n(4) Tugiisik töötab teenuse saaja igapäevases elukeskkonnas (milleks võib olla ka haridus- või hoolekandeasutus). Tugiisik võib kohtuda teenuse saajaga ka mujal mõlemale sobivas kohas ning käia kaasas ametiasutustes jm. Tugiisik võib teenuse saajaga suhtlemiseks kasutada telekommunikatsioonivahendeid sel määral, et see ei takista tal inimese olukorra õiget hindamist.\n(5) Tugiisikuks on isik, kes omab psühholoogilist, pedagoogilist või sotsiaaltöö baasharidust või on läbinud pere tugiisiku koolituse või on oma isikuomaduste ja võimete poolest sobiv tugiisikuteenust osutama.\n§ 21. Teenuse taotlemine\n(1) Tugiisikuteenuse saamiseks esitab teenuse taotleja, hooldaja või tema seaduslik esindaja edaspidi vallavalitsusele kirjaliku taotluse.\n(2) Teenust võib taotleda/algatada ka kolmanda isiku (õpetaja, sotsiaaltöötaja, lastekaitsetöötaja, perearst jne) ettepanekul, kui ta märkab tugiisikuteenuse vajadust ja kui isik ise ei ole abi taotlemiseks võimeline.\n(3) Tugiisiku teenuse taotluse rahuldamine või mitterahuldamine ja tugiisiku määramine otsustatakse vallavalitsuse korraldusega.\n§ 22. Teenuse osutamine\n(1) Tugiisikuteenust osutab ja/või korraldab vallavalitsus, vajadusel soovitab või aitab leida isikule sobivaid teenusepakkujaid.\n(2) Sotsiaalvaldkonna ametnik selgitab välja tugiteenuse vajaduse, sageduse ja mahu:\n1) teenuse osutamise sagedus ja kestus oleneb teenuse vajaduse hindamise tulemustest;\n2) üldjuhul on tugiisikuteenuse minimaalne osutamise periood 3 kuud, laste puhul 6 kuud.\n(3) Isikul, kellele on määratud tugiisikuteenus, on õigus enne tugiisikuteenuse saamist kohtuda omavahelise sobivuse hindamiseks isikuga, kes vahetult tugiisikuteenust osutama hakkab.\n(4) Tugiisikuteenuse osutamiseks sõlmitakse teenuse saaja, vallavalitsuse ja tugiisikuteenuse osutaja vahel kolmepoolne leping.\n(5) Leping lõpetatakse teenuse vajaduse lõppemisel, pere või tugiisiku soovil kooskõlastatult vallavalitsuse sotsiaalvaldkonna ametnikuga.\n§ 23. Teenuse tasustamine\n(1) Tugiisikuteenus on abivajajale üldjuhul tasuta.\n(2) Tugiisikuteenust finantseeritakse valla eelarvevahendite arvelt ja/või riigi rahastatava lapsehoiuteenuse rahaliste vahendite ülejäägi arvelt (raske või sügava puudega laste tugiisikuteenus) või riigieelarvest valla eelarvesse eraldatud sotsiaaltoetuste ja –teenuste osutamise toetusest.\n5. jagu Täisealise isiku hooldus\n§ 24. Teenuse kirjeldus\n(1) Hooldus seatakse täisealisele isikule, kes vaimse või kehalise puude tõttu vajab abi oma õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks (edaspidi hooldatav).\n(2) Hooldus seatakse, kui isiku toimetulekut ei ole võimalik tagada muude teenuste, täiendavate toetuste või muu abi osutamisega.\n(3) Hooldajaks võib olla isik, kes ei ole hooldatava suhtes ülalpidamiskohustusega ning kellel ei ole sügavat puuet. Hooldajaks võib olla ülalpidamiskohustusega isik, kui hooldatava toimetulek igapäevastes majapidamistoimingutes ja eneseteeninduses on raskelt häiritud või hooldatav ei suuda neid teostada või neis osaleda.\n§ 25. Hooldusvajaduse ja hooldaja sobivuse hindamine\n(1) Hooldusvajadus on isiku abi-, toetuse ja järelevalve vajadus, mille teeb sotsiaalvaldkonna ametnik hoolduse seadmiseks kindlaks hindamismetoodika abil hooldatava elukohas.\n1) raskelt häiritud toimetulek igapäevastes majapidamistoimingutes ja eneseteeninduses;\n2) suutmatus osaleda igapäevastes majapidamistoimingutes ja eneseteeninduses või neid teostada;\n3) eestkostetava järelevalve ja juhendamise vajadus igapäevastes majapidamistoimingutes ja eneseteeninduses.\n(3) Hindamismetoodika abil teeb sotsiaalvaldkonna ametnik kindlaks hooldajaks määratava isiku sobivuse ja võime tagada hooldatavale abi ja toetus harjumuspärases elukeskkonnas toimetulekuks ja järelevalve.\n§ 26. Hooldaja ja hooldajatoetuse määramine\n(1) Isiku võib määrata hooldajaks kuni kahele hooldatavale, kui:\n1) eraldi elavate raskelt häiritud hooldatavate toimetulek igapäevastes majapidamistoimingutes on raskelt häiritud;\n2) hooldatavad, kelle toimetulek igapäevastes majapidamistoimingutes ja eneseteeninduses on raskelt häiritud või nad ei suuda neid teostada või neis osaleda, elavad samas eluruumis.\n(2) Hooldajatoetus määratakse üldjuhul tähtajatult.\n(3) Hooldajatoetus määratakse tähtajaliselt:\n2) seatud eestkoste lõpptähtajani.\n6. jagu Isikliku abistaja teenus\n§ 27. Teenuse kirjeldus ja nõuded teenuse osutajale\n(1) Isikliku abistaja teenus on sotsiaalteenus, mille eesmärk on suurendada puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 2 lõike 1 tähenduses puude tõttu füüsilist kõrvalabi vajava täisealise isiku iseseisvat toimetulekut ja osalemist ühiskonnaelu erinevates valdkondades sh hariduses ja tööhõives ning vähendades teenust saava isiku hooldaja hoolduskoormust.\n(2) Isiklik abistaja abistab isikut lähtuvalt tema puudest järgmistes tegevustes: liikumisel, söömisel, riietumisel, suhtlemisel, hügieeniprotseduuride sooritamisel, kirjutamisel, lugemisel, majapidamistöödes ja teistes toimingutes, milles isik puude tõttu abi vajab. Isiklik abistaja aitab puudega inimesel endal tegutseda, isik ja isiklik abistaja tegutsevad koos.\n(3) Isikliku abistaja teenuse osutajaks võib olla täisealine täieliku teovõimega füüsiline isik, kes on oma isikuomaduste ja võimete poolest sobiv (elu- ja töökogemused, teadmised, füüsiline ja vaimne tervis) teenust osutama.\n(4) Isiklik abistaja ei ole teenust vajava isiku perekonnaliige või isik, kellel on teenuse saaja suhtes perekonnaseadusest tulenev ülalpidamiskohustus, või isik, kes elab alaliselt või püsivalt samas eluruumis teenuse saajaga.\n§ 28. Teenuse taotlemine ja osutamise otsustamine\n(1) Teenuse taotlemiseks esitab isiku või tema seaduslik esindaja või hooldaja vallavalitsusele taotluse.\n(3) Vallavalitsusel on õigus vajaduse korral nõuda taotlejalt täiendavaid andmeid ja dokumente.\n§ 29. Teenuse osutamise leping\n(1) Teenuse osutamise aluseks on vallavalitsuse, isiku ja isikliku abistaja vahel sõlmitud kolmepoolne leping, milles märgitakse tegevuste loetelu, teenuse maht ja periood.\n(2) Leping on tähtajaline ja sõlmitakse üheks aastaks. Teenuse vajaduse säilimisel esitab teenuse saaja taotluse teenuse jätkamiseks hiljemalt 2 nädalat enne tähtaja saabumist.\n(3) Teenuse saajal on õigus leping üles öelda sellest vallavalitsusele kirjalikult teatades ilma etteteatamise tähtaega kohaldamata ja olenemata põhjusest.\n(4) Vallavalitsusel on õigus leping üles öelda ilma etteteatamise tähtaega kohaldamata alljärgnevatel tingimustel:\n3) seoses teenuse saaja surmaga.\n(5) Teenuse saaja on kohustatud viivitamatult teavitama vallavalitsust kõrvalabi vajaduse muutumisest tervisliku seisundi, elukeskkonna muutumise või muu põhjuse tõttu ja esitama vallavalitsusele uue taotluse. Taotluse läbivaatamisele ja teenuse osutamise otsustamisel kohaldatakse käesoleva määruse paragrahvides 3 ja 5 sätestatut.\n§ 30. Teenuse tasustamine\n7. jagu Varjupaigateenus\n§ 31. Varjupaigateenuse eesmärk ja sisu\n(1) Varjupaigateenuse eesmärk on ajutise ööbimiskoha võimaluse kindlustamine täisealisele isikule, kes ei ole võimeline endale ööbimiskohta leidma.\n(2) Ajutise varjupaiga teenusega tagatakse teenuse taotlejale voodikoht, pesemisvõimalus ja turvaline keskkond.\n§ 32. Varjupaigateenusele õigust omav isik\nVarjupaigateenust osutatakse vältimatu sotsiaalabi raames ööbimiskohta vajavale isikule või alalise elukoha kasutamise võimaluseta isikule, kes teenuse vajamise hetkel viibib Kanepi valla haldusterritooriumil.\n§ 33. Teenuse osutamine\n(1) Teenuse osutamist korraldatakse lepingu alusel vastavat tegevusluba omava teenusepakkuja kaudu.\n(2) Teenust ostetakse vastavalt teenuse osutaja hinnakirjale.\n(3) Teenust finantseeritakse valla eelarvevahendite arvelt.\n8. jagu Turvakoduteenus\n§ 34. Turvakoduteenuse eesmärk ja sisu\n(1) Turvakoduteenuse eesmärk on tagada teenusele õigustatud isikutele edasise elu korraldamiseks ajutine eluase, turvaline keskkond ja esmane abi.\n(2) Teenuse saaja vajadustest lähtuvalt tagatakse talle kriisiabi, mis taastab isiku psüühilise tasakaalu ja tegevusvõime igapäevaelus, ning teavitatakse isikut teistest abi saamise võimalustest. Tulenevalt teenuse saaja east ja vajadusest tagatakse ka tema hooldamine ja arendamine.\n§ 35. Turvakoduteenusele õigust omav isik\n§ 36. Teenuse osutamine\n9. jagu Sotsiaaltransporditeenus\n§ 37. Sotsiaaltransporditeenuse eesmärk ja sisu\n(1) Sotsiaaltransporditeenuse eesmärk on võimaldada puuetega isikutel, kellel puue takistab isikliku- või ühissõiduki kasutamist, taotleda tema vajadustele vastavat transpordivahendit tööle, õppeasutusse sõitmiseks või avalike teenuste kasutamiseks.\n(2) Teenus on transpordiabi spetsiaalselt kohandatud sõidukiga, millega kaasneb sõidukijuhi abi teenust vajavale isikule.\n(3) Teenuse osutaja on kohustatud:\n1) abistama isikut sõidukisse sisenemisel ja väljumisel;\n2) abistama isikut sõidu lähte- ja sihtkohas treppidest tõusmisel ja laskumisel;\n3) abistama isikut maakonna või üleriigilisse ühistransporti sisenemisel ja väljumisel;\n4) kinnitama isiku turvavööga ja fikseerima ratastooli lukustussüsteemi ja turvavööga.\n(4) Vallavalitsus võib halduslepinguga volitada sotsiaaltransporditeenuse osutamise eraõiguslikule juriidilisele isikule või teise kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutusele.\n(5) [Kehtetu - RT IV, 15.10.2019, 2 - jõust. 18.10.2019]\n10. jagu Eluruumi tagamine\n§ 38. Eluruumi tagamise eesmärk ja sisu\n(1) Eluruumi tagamise eesmärk on eluruumi kasutamise võimaluse kindlustamine isikule, kes ei ole sotsiaalmajanduslikust olukorrast tulenevalt võimeline enda ja oma perekonna vajadustele vastavat eluruumi tagama.\n(3) Eluruumi võivad taotleda järgnevad isikud:\n1) isikud, kes on tulekahju, loodusõnnetuse või muul sarnasel viisil kaotanud eluaseme;\n2) isikud, kes lähtuvalt oma vanusest, arengutasemest või varalisest olukorrast ei ole ise endale võimeline eluaset üürima või soetama;\n3) üksi elavad vanurid ning puudega inimesed, kes vajavad kõrvalabi, kelle kasutuses olevas eluruumis ei ole võimalik nende hooldamise korraldamine;\n4) asenduskodust tagasipöördunud, kelle elukoht vahetult enne asenduskodusse suunamist oli Kanepi vald;\n5) isikud, kes on vabanenud kinnipidamiskohast ja enne kinnipidamiskohta paigutamist oli tema elukohaks Kanepi vald.\n§ 39. Eluruumi üürile andmine, üürilepingu sõlmimine\n(1) Eluruumi üürile andmise otsustab vallavalitsus.\n(2) Eluruume võib üürile anda tubade kaupa. Eluruumi üürile andmisel on üürnikul õigus kasutada korteri kööki, koridori ja abiruume võrdselt teiste eluruumi üürnikega.\n(3) Isikuga, kellele vallavalitsus korralduse alusel eluruumi eraldas, sõlmitakse nimetatud eluruumi kasutamiseks kirjalik üürileping.\n§ 40. Üürilepingu lõpetamine\n(1) Üürilepingu ennetähtaegseks lõpetamiseks poolte kokkuleppel peab olema kõigi üürnikuga koos elavate täisealiste perekonnaliikmete kirjalik nõusolek.\n(2) Üürile andja võib nõuda üürilepingu ennetähtaegset lõpetamist ning väljakolimisest keeldumise korral üürniku ja kõigi temaga koos elavate isikute väljatõstmist kohtu korras teist eluruumi vastu andmata, kui:\n1) nad on jätnud tasumata rohkem kui kolme kuu korteriüüri või kommunaalteenuste eest;\n2) nad on kehtivat korda rikkudes andnud eluruumi allüürile;\n3) nad lõhuvad või rikuvad elu- ja abiruume või ei kasuta neid sihipäraselt;\n4) nad oma süülise käitumisega teevad võimatuks teiste isikute kooselu nendega samas korteris või majas.\n(3) Muud eluruumi üürilepingu lõppemise või lõpetamisega seonduvad küsimused lahendatakse lähtuvalt teistest Eesti Vabariigi õigusaktidest.\n§ 41. Eluruumi kasutamine, kommunaalmaksude tasumine\n(1) Õigus kasutada eluruumi tekib isikul pärast eluruumi üürilepingu sõlmimist.\n(2) Teisi isikuid on lubatud eluruumi majutada ainult vallavalitsuse kirjalikul loal.\n(3) Vallavalitsusel on õigus kontrollida eluruumi sihipärast kasutamist.\n(4) Eluruumi üüri ja kommunaalmaksud tasub eluruumi üürnik.\n11. jagu Võlanõustamisteenus\n§ 42. Võlanõustamisteenuse eesmärk ja sisu\n(2) Teenusega abistatakse finantsmajanduslikku hädaolukorda sattunud isikuid ja peresid, kellel on seetõttu tekkinud või tekkimas sotsiaalsed probleemid.\n(3) Teenus hõlmab erinevaid toiminguid võlgniku abistamiseks võlgnevuse korral, sh isikunõustamist, juhendamist ja edasiste võlgade tekkimise ennetamisega seonduvaid toiminguid.\n(4) Teenuse osutamise käigus abistatakse/nõustatakse isikut järgmiselt:\n3) isikule tema õiguste ja kohustuste selgitamine;\n5) võlakohustuste kaardistamine;\n6) võlanõuete õiguspärasuse hindamine;\n7) majapidamiseelarve koostamine ja järgimine;\n8) säästliku majapidamise korraldamine;\n9) täiendavate ressursside otsimine;\n10) läbirääkimiste korraldamine võlausaldajatega;\n11) eesmärkide seadmine, tegevuse ja ajakava planeerimine;\n12) dokumentide vormistamine;\n13) isiku toetamine ja motiveerimine.\n(5) Vallavalitsus võib halduslepinguga volitada võlanõustamisteenuse osutamise eraõiguslikule juriidilisele isikule, füüsilisest isikust ettevõtjale või teise kohaliku omavalitsuse üksuse asutusele.\n12. jagu Lapsehoiuteenus\n§ 43. Lapsehoiuteenuse eesmärk ja sisu\n(4) Vallavalitsus võib halduslepinguga volitada lapsehoiuteenuse osutamise eraõiguslikule juriidilisele isikule, füüsilisest isikust ettevõtjale või teise kohaliku omavalitsuse üksuse asutusele.\n13. jagu Asendushooldusteenus\n§ 44. Asendushooldusteenuse eesmärk ja sisu\n(1) Asendushooldusteenus on vallavalitsuse korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on pika- või lühiajaliselt lapse heaolu ja õiguste tagamine, lapsele tema põhivajaduste rahuldamiseks peresarnaste elutingimuste võimaldamine, lapsele turvalise ja arenguks soodsa elukeskkonna loomine ning lapse ettevalmistamine võimetekohaseks toimetulekuks täisealisena.\n(2) Teenuse osutamiseks sõlmitakse teenuseosutajaga leping.\n14. jagu Järelhooldusteenus\n§ 45. Järelhooldusteenuse eesmärk ja sisu\n(1) Järelhooldusteenuse eesmärgiks on asendushoolduselt ja eestkostelt lahkuva isiku iseseisva toimetuleku ja õpingute jätkamise toetamine.\n(2) Halduslepinguga võib volitada järelhooldusteenuse osutamise eraõiguslikule juriidilisele või füüsilisele isikule, vallavalitsuse hallatavale asutusele või teise kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutusele.\n15. jagu Vältimatu sotsiaalabi\n§ 46. Vältimatu sotsiaalabi sisu ja eesmärk\n(1) Isikule, kes on sattunud sotsiaalselt abitusse olukorda elatusvahendite kaotuse või puudumise tõttu, osutab vallavalitsuse vältimatut sotsiaalabi, mis tagab vähemalt toidu, riietuse ja ajutise majutuse.\n16. jagu Täiendavad vajaduspõhised sotsiaalteenused\n§ 47. Täiendavad vajaduspõhised sotsiaalteenused\n(1) Täiendavate vajaduspõhiste sotsiaalteenuste eesmärk on isiku iseseisva ja turvalise toimetuleku tagamine ning tema elukvaliteedi parandamine.\n(2) Täiendavateks sotsiaalteenusteks on:\n3) logopeedi teenus;\n6) tugirühmades ja tugiprogrammides osalemine;\n7) rehabilitatsiooniteenusel osalemine;\n8) sõltuvusravil osalemine;\n9) erihoolekandeteenusel osalemine;\n12) muud toetavad teenused.\n(3) Täiendavate sotsiaalteenustele suunamine toimub rahaliste vahendite olemasolul.\n(4) Teenusele suunatakse sotsiaalvaldkonna ametniku ettepanekul või isiku taotluse alusel.\n(5) Täiendavate sotsiaalteenuste osutamise otsustab vallavalitsus ning otstarbekuse korral sõlmitakse haldusleping teenuse osutamiseks, määrates selles muu hulgas kindlaks teenuse kirjeldus, üldised juhised ja finantseerimine.\n3. peatükk SOTSIAALTOETUSED\n§ 48. Sotsiaaltoetuste liigid\nSotsiaaltoetuste liigid on:\n3) esimesse klassi astuja toetus;\n4) jõulupakid eelkooliealistele lastele;\n6) haigla voodipäevatasu toetus;\n7) toetus õpilaste prilliklaaside ostuks;\n10) toetus laste- ja noortelaagris osalemiseks;\n12) ühekordne sotsiaaltoetus;\n§ 49. Sünnitoetus\n(1) Toetust on õigus saada lapse vanemal või lapse eestkostjal (edaspidi taotleja), kelle elukohana on vähemalt 6 kuud enne lapse sündi Eesti rahvastikuregistris registreeritud Kanepi vald ning lapse elukoht on registreeritud Kanepi valda alates sünnist. Lapse eestkostja puhul ei kehti Kanepi vallas kuue kuu elamise nõue.\n(2) Toetust makstakse kahes osas:\n1) toetuse esimene osa makstakse 3 (kolme) kuu jooksul lapse sünni registreerimisest;\n2) toetuse teine osa makstakse 6 (kuue) kuu jooksul lapse ühe aastaseks saamisest tingimusel, et taotleja ja lapse elukoht on Eesti rahvastikuregistris katkematult registreeritud Kanepi vald.\n(3) Mitmike sünni puhul makstakse toetust iga sündinud lapse eest.\n(4) Toetust ei maksta, kui laps on riiklikul ülalpidamisel või kui sünnitoetust maksti ühele vanematest teisest omavalitsusest.\n§ 50. Matusetoetus\n(1) Matusetoetust makstakse matusekulude osaliseks kompenseerimiseks isiku surma korral, kelle viimaseks elukohaks rahvastikuregistri andmetel oli Kanepi vald.\n(2) Matusetoetust on õigustaotleda ühe kuu jooksul pärast surma registreerimist.\n(3) Omasteta isiku matmise kulud kaetakse täies ulatuses esitatud arvete alusel valla eelarvest.\n(4) Toimetulekuraskustes Kanepi valla elanikule eraldatakse erandkorras täiendavat toetust kompenseerimaks isiku matmise korraldamine, kelle viimaseks elukohaks rahvastikuregistri andmetel oli Kanepi vald.\n§ 51. Esimesse klassi astuja toetus\n(1) Toetust makstakse igale Kanepi valla kooli 1. klassi astujale, olenemata rahvastikuregistrijärgsest elukohast, juhul kui rahvastikuregistrijärgsest elukohast toetust ei maksta.\n(2) Toetuse maksmise aluseks on koolide poolt esitatud kooli vastu võetud õpilaste nimekiri.\n§ 52. Jõulupakid eelkooliealistele lastele\n(1) Jõulupakid saavad kõik eelkooliealised lapsed, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht on Kanepi vald.\n(2) Jõulupakkide tellimise ja väljastamise korraldab sotsiaalvaldkonna ametnik.\n§ 53. Koolilõputoetus\n(1) Koolilõputoetust põhikooli lõpetamisel makstakse igale Kanepi valla kooli lõpetajale, olenemata tema rahvastikuregistrijärgsest elukohast, juhul kui rahvastikuregistrijärgsest elukohast toetust ei maksta.\n(2) Koolilõputoetust kutse-ja keskhariduse omandamisel makstakse igale kuni 21-aastasele. koolilõpetajale, kelle rahvastikuregistrijärgne elukoht on Kanepi vald.\n(3) Toetuse määramise aluseks on kooli esitatud teatis või haridust tõendav dokument.\n(4) Toetust on õigustaotleda kuni kolm kuud peale lõikes 1 ja 2 nimetatud hariduse omandamist.\n(5) Toetus makstakse koolilõpetajale või ühele lapsevanemale/eestkostjale/hooldajale.\n§ 54. Haigla voodipäevatasu toetus\n(1) Voodipäevatasu hüvitatakse vanadus- ja töövõimetuspensionäridele ning üldharidus- või kutseõppeasutuses õppivatele lastele kuni 19-aastaseks saamiseni ravikindlustuse seaduse paragrahvis 72 kehtestatud piirmäära ulatuses. 19-aastaseks saamisel hüvitatakse voodipäevatasu jooksva õppeaasta lõpuni.\n(2) Aktsiaseltsiga Põlva Haigla arvleb vallavalitsus lepingu alusel. Teiste statsionaarse eriarstiabi osutajate teenuse hüvitamine toimub kuludokumendi alusel.\n§ 55. Toetus õpilaste prilliklaaside ostuks\nToetust prilliklaaside soetamiseks makstakse eelkooliealistele ja üldharidus- või kutseõppeasutuses õppivatele lastele kuni 19-aastaseks saamiseni kehtestatud piirmäära ulatuses mitte rohkem kui üks kord aastas. 19-aastaseks saamisel makstakse toetust jooksva õppeaasta lõpuni.Toetust makstakse kuludokumendi alusel.\n§ 56. Hooldajatoetus\n(1) Hooldajatoetus on igakuine puudega täiskasvanu või puudega lapse hooldajale makstav sotsiaaltoetus.\n(2) Hooldajatoetust makstakse isikule, kelle hooldatava elukohana on rahvastikuregistrisse kantud Kanepi vald ja/või kelle tegelik elukoht on Kanepi vallas.\n(3) Täisealise puudega isiku hooldaja on vallavalitsuse korraldusega teist isikut hooldama määratud teovõimeline isik.\n(4) Puudega lapse hooldaja käesoleva korra tähenduses on vanem, võõrasvanem, eestkostja või perehoolduslepingu alusel last hooldav isik.\n§ 57. Küttetoetus\n(1) Toetus küttematerjali maksumuse osaliseks hüvitamiseks määratakse ahiküttega eluruumis üksi elavale, mitte töötavale vanadus- või töövõimetuspensionärile üks kord kalendriaastas.\n(2) Toetus määratakse isikule, kellel puuduvad perekonnaseaduse § 96 alusel ülalpidamiskohustusega isikud või kelle suhtes ülalpidamiskohustusega isikud oma tervisliku seisundi, ea ja/või vähekindlustatuse tõttu ei ole võimelised oma ülalpidamiskohustust täitma.\n(3) Toetuse võib määramata jätta juhul, kui taotlejale kuulub metsamaad.\n(4) Toetus määratakse isikule, kui kuu sissetulek on alla riiklikult kehtestatud toimetulekupiiri 2,5-kordse määra.\n(5) Erandkorras võib toetust taotleda toimetulekuraskustes isik või perekond.\n(6) Toetus võib olla nii rahaline kui mitterahaline. Mitterahalise toetuse määramise korral korraldab sotsiaalvaldkonna ametnik küttematerjali toimetamise toetuse saajale.\n§ 58. Toetus laste- ja noortelaagris osalemiseks\nToetust määratakse toimetulekuraskustes või 4- ja enama lapsega perekondade lastele laagrikulude omaosaluse osaliseks või täielikuks hüvitamiseks üks kord aastas ühe laagri kulude katmiseks.\n§ 59. Transporditeenuse toetus\n(1) Transporditeenuse toetust makstakse ravi-, meditsiini-, rehabilitatsiooni-, hooldus-, haridusasutusse või abivahendit väljastavasse asutusse või muudesse asutustesse, milles teostatavate toimingute puhul on isiklik osalemine vajalik, sõiduga seotud kulude osaliseks või täielikuks kompenseerimiseks isikutele, kes oma tervislikust seisundist või puudest tingituna ei saa kasutada ühistransporti või kellel ei ole transporti iseseisvalt võimalik korraldada.\n(2) Toetust makstakse esitatud kuludokumentide, lõikes 1 nimetatud asutuse poolt väljastatud tõendi või muu teenuse tarbimist tõendava dokumendi alusel.\n§ 60. Ühekordne sotsiaaltoetus\n(1) Toetus määratakse käesolevas määruses määratlemata juhtudel muude ettenägemata vajalike kulutuste osaliseks või täielikuks katmiseks või raskesse majanduslikku seisu sattunud isiku või pere sotsiaalselt abitust olukorrast välja aitamiseks.\n(2) Toetus määratakse, kui kuu sissetulek perekonnaliikme kohta jääb alla riigi poolt kehtestatud 2,5-kordse toimetulekupiiri.\n(3) Erandkorras võib ühekordse toetuse määrata isikule, kelle kuu sissetulek perekonnaliikme kohta ületab riiklikult kehtestatud toimetulekupiiri 2,5-kordse määra.\n(4) Rahaliste vahendite olemasolul on vallavalitsusel õigus maksta toetust kindlale sihtgrupile vallavalitsuse korralduse alusel.\n§ 61. Toimetulekutoetus\n(1) Toimetulekutoetus määratakse ja makstakse sotsiaalhoolekande seaduses kehtestatud ulatuses, tingimustel ja korras riigieelarvest toimetulekutoetuste maksmiseks eraldatud vahenditest.\n(2) Toimetulekutoetuse taotleja esitab jooksva kuu eest toimetulekutoetuse saamiseks taotluse hiljemalt kuu viimaseks tööpäevaks.\n(3) Toimetulekutoetus määratakse 5 tööpäeva jooksul pärast kõikide dokumentide esitamist.\n(4) Toimetulekutoetuse maksmise otsustab sotsiaalvaldkonna ametnik.\n(5) Toimetulekutoetus makstakse välja kolme tööpäeva jooksul otsuse tegemisest arvates.\n(6) Eluruumi alaliste kulude piirmäärad toimetulekutoetuse arvestamisel kehtestab vallavolikogu.\n§ 62. Rakendussätted


Otsustajad vastutama riigile tekitatud kahju eest!\nOtsustajad vastutama riigile tekitatud kahju eest! (5)\n– 15/09/2018Rubriik: Arvamus\n“Mida teha, kui otsustajaks riigis satuvad inimesed, kes lisaks oma ebakompetentsusele teevad inimeste elukorraldust mõjutavaid otsuseid emotsionaalsel pinnal isiklikest eelistustest lähtuvalt?” küsib MTÜ Tark ja Terve Eesti juhatuse liige Mati Väärtnõu (fotol). “Just selliselt juhtus Eesti parvlaevade ostuga. Tegu on juba aastatetagune, aga teo tagajärjed mõjutavad paljude inimeste tegemisi.”\nOlen üks nende otsustajate ohver, kes maksab seda otsust kinni oma aja- ja närvikulu arvelt.\nSaaremaa Laevakompanii omas parvlaevu, mis olid kõige sobivamad, ja osutas väga head üleveoteenust. Paraku leiti kellegi isikliku emotsionaalse ebakõla tõttu, et asi on vaja riigistada, jäeti olemasolevad parvlaevad riigi poolt ostmata ning raha raisati ebasobivatele alustele, mis telliti väljast.\nEhk siis lisaks sellele, et kui Saaremaa Laevakompaniilt parvlaevade soetamise korral jäänuks raha riiki, on uued ostetud laevad osutunud sobimatuks ka efektiivsuse koha pealt. Nimelt pole uute parvlaevade ehituslikest iseärasustest tingituna võimalik võtta peale enam kui kaks rivi kõrgeid sõidukeid (maksimaalse pikkusega 12 veokit).\nEelmised parvlaevad võtsid peale vähemalt neli rivi veokeid. Kuigi uued laevad on veidi pikemad, ei kompenseeri see puudujäävat osa – varasemad parvlaevad võtsid peale ca 18 pikka veokit ehk 1/3 jagu rohkem. Praegusel juhul on tulemuseks pooltühi laev ja kaile jäävad kõrgemad masinad.\nJust selline vaatepilt avanes mulle reede hommikul, kui sain viimase kõrgema autoga laevale. Pühapäeva õhtul olin aga sunnitud samal põhjusel kaotama 1,5 tundi uneaega, kuna kõrgeid masinaid kitsale parvlaevale üle kahe rea lihtsalt ei mahu.\nSellise teoga on toonased otsustajad poliitikud/ametnikud tekitanud riigile kahekordse kahju: raha, mis jäänuks tõenäoliselt riiki, maksti nüüd sajaprotsendiliselt riigist välja, teiseks vähenes kõrgete masinate veomaht parvlaevadel vähemalt 1/3 võrra. Taandareng on ilmne. Riigi raha on raisatud, taristu halvemaks muudetud, aga vastutajaid ei ole.\nSiinkohal on paslik meelde tuletada ka ettekäändeid, miks üldse see vangerdus parvlaevadega ette võeti. Nagu kirjutab Rain Veetõusme oma arvamusloos: “Mida ei mäleta, seda pole olnud” (Äripäev, 6.04): “2013. aastal räägiti, et praamid tuleb riigi kontrolli alla tuua, sest eraomanik tahab liiga palju raha: Vjatšeslav Leedo praamimonopol saab lõpu (Postimees 28.08.2013). Uue plaani kohaselt pidid riigile kuuluvad praamid olema oluliselt soodsamad: Praamihange pakub 60 miljonit säästu (Äripäev 15.10.14). Tegelikkus on aga teistsugune. Prognoos: viie aastaga saavad parvlaevad ligi 100 miljonit (ERR uudisteportaal 26.01.2018).”\nJutt oli saarte ja mandri vahelise parvlaevaühenduse eest makstavast dotatsioonist ja selle pidevast kasvamisest.\nSeega on poliitikud ja ametnikud riigile kahju tekitanud mitmel viisil ja sõna otseses mõttes ka rääkinud valet, kas siis rumalusest või kättemaksuhimust. Samas on tehtud otsuste taga reaalsed nimed ja isikud, kes selle korda saatsid.\nSee on riigi positiivse kestmise huvides, et sellised kahjutegijad pannakse oma tegude eest vastutama! Proportsionaalne karistus oleks eluaegne riigiametis töötamise keeld koos riigile tekitatud kahju hüvitamisega oma vara arvelt.\nAnnan oma hääle tulevastel valimistel neile, kes sellise vastutuse tegelikkuseks teevad ja riiki kahjustavad(-nud) soss-sepad reaalselt vastutama panevad.\n(Vaadatud 1 387 korda, sh täna 1)\nLisatud: 15.09.2018 / 12:17\nNiisamuti tuleks karistada selliste laristute nagu Saaremaa süvasadama läbipressijad ning Rail Balticu mahhinaatoreid. RMK juhtkonda hävitustööde eest meie kõigi metsades jne\nKui teed, siis ka vastutad.\nLisatud: 16.09.2018 / 08:33\nmidagi uut siin päikese all. Kõik kordub. Selle süvasadama ehitamisega on sama lugu nagu kunagi raudtee ehitamisega Saaremaale. Inimese rumalus on põhjatu ja nõmedus piiritu.\nLisatud: 17.09.2018 / 07:35\nVastutajad sotsid astuvad enne valimisi tagasi ja on nagu jälle puhtad – Urve Palo ja Ievgeni Ossinovski.Vaadake keda valite.\nLisatud: 17.09.2018 / 12:05\nKogu selle vahetusprotessi kulude eest, kuhu kuulub ka uute riigifirma laevade ehitus oleks saanud Saaremaa silla ehitada.\nLisatud: 17.09.2018 / 14:09\nMart Laari esimese valitsuse ajal vastu võetud vabariigi valitsuse seaduses kustutati algtekstist ja hiljem ka tehtud parandustest välja sõnad “ministri vastutus” ja ka lihtsalt “vastutus”. See tuli nagu juhtnöörina kusagilt – sakslastest välisnõunikud?\nSündis ajaloo suurim meediamaja Saaremaal (FOTOD) (8)


25. novembril on kadripäev > Tallinn\n25. novembril on kad...\n25. novembril on kadripäev\nEestis kujunes kadripäev 16. sajandil, kui muinasaegse usundi hingedeaja rituaalid segunesid ristiusu püha Katariina mälestuspäeva ehk kadripäevaga. Kadripäeva peeti naistepühaks, sest selleks ajaks lõpetasid naised karjakasvatusega seotud välised sügistööd.\nKadripäeva lahutamatu osa, kadrisandiks käimine, pärineb ajast, mil mööda maad rändasid ande koguvad kloostrite kerjusmungad, kelle lauludes kõlas ladinakeelne sõna sanctus (,,püha”) ning kes soovisid pererahvale head vilja-, karja- ja pereõnne. Seetõttu arvataksegi, et eestipärane ,,kadrisant” tuleneb püha Katariina (Kadri) santidest.\nEestlaste jaoks on kadripäev olnud traditsioonirikas, näiteks pügati sel päeval lambaid ning oodati karjaõnne (ka vanasõna ütleb: Mart on üle maa, Kadri üle karja). Tüüpiline kadrirituaal nägi välja järgnev: Mandri-Eestis kadripäeval, aga mõnel pool ka kadripäevale eelneval kadrilaupäeval, mindi maskeerituna laulu ja pillimängu saatel küla peale käima. Uste taga küsiti tervituslaulu saatel luba tuppatulekuks. Luba saadud, usutleti pererahvast, esitati mõistatusi, lauldi, pritsiti vett ja visati vilja. Kui annid kätte saadud, lauldi tänulaulu ja minnes hüvastijätulaulu.\nKadri vesistab ja sulatab selle, mis Andres külmaks teeb.


23.11.10223 (2010) Mida tähendab mulle maausk ja hiie vägi? - Maavalla Koda\n23.11.10223 (2010) Mida tähendab mulle maausk ja hiie vägi?\nLiina Espenberg, Roheline Värav\nRahvusvahelisel lastepäeval, 20. kooljakuud toimus Tartus kirjandusmuuseumis Ahto Kaasiku eestvedamisel hiie väe tunnustamissyndmus, Maavalla Koda korraldas seda juba kolmandat korda. Tänavuseks hiie sõbraks kuulutati pärimuseuurija Mari-Ann Remmel, kes on tegelenud hiite kaitsega ja kellelt on ilmunud raamat «Hiie ase: Hiis eesti rahvapärimuses». Tänukirju said kaastöölised ja toetajad, nende hulgas ka Roheline Värav koostöö eest looduslike pyhapaikade tutvustamisel.\nHiljuti uuris yks tuttav minult kui võrguvärava greengate.ee toimetajalt, mida tähendab mulle maausk ja hiie vägi, miks Rohelise Värava võrguleht vahendab Maavalla Koja uudiseid. Tunnistan, et kysimus oli pisut ootamatu, sest mulle oli see kuidagi loomulik ning ma ei ole sellele isegi eriti mõelnud. Kes meist oskab päris täpselt öelda, mis see hiie vägi ja maausk on, aga usun, et me kõik sellel maal saame sest osa, olgu usutunnistuseks kristlus või paganlus, sest me kõik tuleme sellest. Hiie vägi on meie esivanemate elukunst ja kogemus, elamise abi ja väärtushinnangud, mis on meis sees, kas tahame me seda või ei, kas teame sellest või ei.\nIlma eetikata ei saa\nIgas kodus järgitakse midagi oma esiisade uskumustest, tähistatakse päris paljusid maarahva pyhi ning järgitakse rahvakalendrit, praegu siis mardipäevast kadripäevani kulgevat hingede aega. Ka uksele koputavad jõulud on seotud maavillaste nääridega. Vähemalt Tartus teavad väga paljud Toomel olevast ohvrikivist ja nii mõnigi on ohvriallikaisse mynte jätnud. Pyhaks peetud puid leidub igas Eesti kandis ja nende austamine, okstele lintide sidumine ei ole vaid minevikutraditsioon. Lõuna-Eestis elab edasi ristipuude tava, puudesse riste lõigates mälestame lahkunuid.\nMaavalla Koja uudiseid on Rohelise Värava võrguleht vahendanud ka seepärast, et kuigi kõigile ei sobi meid sajandeid kirikutesse kutsunud kristlus, ei saa ometi ilma eetikata ja moraalita elada. Maausus on meile sobivaid eluväärtusi, elukogemusi ja eetikat. Ning kui keegi saab hiiest jõudu elamiseks ja mures hingeabi, siis on ju kõik hästi. See keegi ei naera ju ka kirikuskäijate yle.\nEsivanemate austamine on oluline, sest see, kes austab esiisasid ja esiemasid, teeb vähem kurja, ja väärt esivanemate ees on kuidagi piinlik neist kehvem olla.\nMulle meeldivad ka maausuliste põhimõtted, et ei tohi kurja teha, oma maad, loodust ja pyhapaiku tuleb hoida. Rahvusvahelise Looduskaitseliidu (IUCN) hinnangul on ajaloolised looduslikud pyhapaigad inimkonna vanimad looduskaitsealad, mis hoiavad nii looduslikku kui ka vaimset mitmekesisust. Soome-ugri rahvastele on looduslikud pyhapaigad ja nendega seotud tavad oluline osa yhisest identiteedist. Ning kuigi kirjandusmuuseumisse oli tulnud väike osa maausulistest ja nende sõpradest, leidub neid Eestis siiski ysna palju.\nMaausu põhimõtted ja väärtused on meeldivad. Iga eestlane võiks oma rahvast ja põlistest kommetest, uskumustest ning väärtushinnangutest teadlik olla ja aru saada. Andres Kiviräha «Rehepapi» lugemisest ei piisa maarahvast arusaamiseks.\nKuva: Matsi ristikõiv, Liis Keerberg


Uus kaitsekord maalib südalinna majad kolmevärviliseks - Pärnu Postimees - Tasuline - Pärnu Postimees\nRüütli tänavale seati üles Pärnu muinsuskaitseala teemaline välinäitus. Seda uudistas töörühma liige, arhitekt Tiit Raev. FOTO: Mailiis Ollino\nKahe aasta töö tulemusena on kõik hooned Pärnu muinsuskaitsealal üksipulgi üle vaadatud ja jagatud kolme kategooriasse. Millises kellegi oma on, saab kaardilt vaadata. Enamiku majaomanike jaoks peaks uus kaitsekord muutma nõuded leebemaks ja lihtsamaks.\n“Kui varem oli kõik ühtemoodi reguleeritud – mis tahes maja juures millegi muutmiseks oli vaja muinsuskaitseametilt küsida eritingimusi, teha projekt ja saada töödeluba –, siis nüüd oleme selle muutnud enam varieerituks,” selgitas Pärnu muinsuskaitseala kaitsekorra töörühma juht Triin Talk.


Video: kuidas vana lauahõbe koduste vahenditega taas läikima lüüa - Kodustiil\nVideo: kuidas vana lauahõbe koduste vahenditega taas läikima lüüa\n12. juuni 2017, 17:20\nKui leidsid kodust või taaskasutuspoest vana lauahõbedat, on see suure tõenäosusega ajapikku oksüdeerunud ning tuhmiks ja tumedaks tõmbunud. Vaata, kuidas see koduste vahenditega taas läikima lüüa!\nHõbeda puhastamiseks toimi nii:\n1. Keeda potitäis vett. Olenevalt sellest, kui suured puhastatavad esemed on, pane pliidile keema üks vastava suurusega potitäis vett.\n2. Lisa vette fooliumipall. Rebi üks tükk fooliumist ning mätsi see õrnalt kokku, kuid mitte liiga tugevalt (hõbeda puhastamiseks on vaja fooliumil pinnaga kokku puutuda). Kui vesi keema hakkab, lisa foolium vette.\n3. Lisa tassitäis söögisoodat. Enne seda, kui temperatuuri madalamaks lased, lisa vette väike tassitäis söögisoodat. Olenevalt sellest kui palju sul esemeid puhastada on, keera temperatuur madalamaks või eemalda pott täielikult tulelt.\n4. Kasta lauahõbe potti.\nSuuremate nõude puhul on puhastamine lihtsam, kuna eseme pind puutub juba iseenesest fooliumiga kokku. Kui tegemist on aga väiksemate nõude või söögiriistadega, veendu, et asetad need vastu fooliumit. Vastasel juhul puhastusnipp ei tööta.\nKui nõud vajavad vähem puhastamist, võib need vaid korraks vette kasta. Kui aga pind on rohkem määrdunud, tasub neid paar minutit vees hoida.\n5. Pühi nõud kuivaks\nKui nõud on saanud säravalt puhtaks, eemalda need paksu kinda või tangidega kuumast veest. Ole ettevaatlik, kuna hõbe on hea soojusjuht! Seejärel puhasta nõud korralikult rätikuga, et neile veeplekid ei kuivaks.\nVaata videost täpsemalt, kuidas protsess välja näeb:


Microsofti sõnadokumendid avanevad väga aeglaselt? Siit saate teada, kuidas muuta Microsoft Office Wordi / Exceli laadimine kiiremaks - Kuidas Suunata\nMicrosofti sõnadokumendid avanevad väga aeglaselt? Siit saate teada, kuidas muuta Microsoft Office Wordi / Exceli laadimine kiiremaks\nKas teil on olnud Microsoft Office? Exceli või Wordi dokumendid avanevad väga aeglaselt või võib tunduda, et lõpetab reageerimise (hang), kui avate faili võrgu asukohast? Selle väljaande „Wordi, Exceli või PowerPointi rakendus laadib aeglasemalt“ põhjuseks enamasti mõned installitud lisandmoodulid mis laaditakse Wordi / Exceli / PowerPointi abil.\nJällegi, kui Word /Exceli leht külmub Võrgus jagatud asukohast laadimise ajal on tõenäoline, et on probleeme võrgukohaga, mis kaotas ühenduse ajal, kui teie Office'i programm faili avas. Sellepärast peate kontrollima võrguühendust ja need toimima Võrgu tõrkeotsing sammud.\nKuidas muuta Microsoft Office Word / Exceli laadimine kiiremaks\nKui teil onMicrosoft Word, Excel või PowerPoint ”Aeglase laadimise probleem, Wordi / Exceli dokumendifailide avamine võtab suhteliselt kaua aega, tardub, kui proovin siit väljuda mõned lahendused, mida võite rakendada.\nMärkus. Kui märkate, et mitte ainult Ms office'i rakendus ja muud rakendused ei reageeri teie süsteemis, isegi arvuti külmub. Proovige neid näpunäiteid Windows 10 kiirendamine Arvuti jõudlus.\nKeela installitud lisandmoodulid\nNagu arutletud, on installitud lisandmoodulid Wordi, Exceli või PowerPointi rakenduste aeglase laadimise kõige levinum põhjus. Kui olete Office Store'ist installinud kümneid lisandmooduleid, võib soovimatute lisandmoodulite, eriti Office'i rakendustega laaditavate lisandmoodulite keelamine märkimisväärselt parandada teie Wordi, Exceli ja PowerPointi rakenduste laadimisaega. võimaldab keelata installitud lisandmoodulid, mis võivad probleemi teie jaoks lahendada.\nMärge: Kuna meil on probleeme Wordi dokumendi avamisega, peame lisandmoodulite keelamiseks käivitama Wordi / Exceli turvarežiimis.\nLeidke oma Office'i rakenduse otseteeikoon.\nVajutage klahvi CTRL ja hoidke seda ning topeltklõpsake rakenduse otseteel.\nKui ilmub aken, kus küsitakse, kas soovite, klõpsake nuppu Jah algus rakenduse sisse Ohutu režiim.\nKlõpsake menüü Fail käsku Suvandid. siis lisandmoodulid.\nKlõpsake loendis Haldamine käsku COM lisandmoodulid ja seejärel klõpsake nuppu Mine.\nSiin, kui lisandmoodul on loendis dialoogiboksis COM lisandmoodulid, tühjendage pistikprogrammi märkeruut.\nJa kui loendis on mitu pistikprogrammi, tühjendage korraga ainult üks lisandmoodul. See protseduur aitab välja selgitada, milline lisandmoodul probleemi põhjustab.\nCOM-lisandmoodulite dialoogiboksi sulgemiseks klõpsake nuppu OK.\nNüüd avage Wordi dokument, kontrollige, kas see aitab.\nMärkus. Pistikprogrammi uuesti lubamiseks märkige selle kõrval olev ruut ja klõpsake nuppu OK. Pistikprogrammi lubamiseks või keelamiseks peate võib-olla Wordi / Exceli / PowerPointi taaskäivitama.\nMärkus. Kui Exceli failil topeltklõpsamise korral Excel ei avane, avage seejärel Excel (või turvarežiimis)\nFail → Valikud\nValige Advanced → General\nVeenduge, et ignoreeritaks muid rakendusi, mis kasutavad dünaamilist andmevahetust (DDE), pole märgitud.\nParandage MS Office'i rakenduste komplekti\nSee on teine tootja probleemi tuvastamiseks, kui MS Office ise rikutakse, puuduvad failid, mille tõttu mõni muu rakendus ei käivitu korralikult, on isegi avanenud. Kui Office'i rakendus, nagu Word või Excel, ei tööta korralikult, vaadake, kuidas MS Office'i rakendust parandada.\nStart-menüü otsingu tüüp kontrollpaneel ja valige soovitud valik.\nVäikese ikooni vaates Ava programmid ja funktsioonid.\nParemklõpsake installitud kontorirakenduse valikul muutus.\nJärgmisel ekraanil valige raadionupp “Remont”Ja jätkake remondiprotsessi alustamist.\nProtsessi lõpuleviimine võtab kaua aega. Pärast seda taaskäivitage aknad ja kontrollige, kas Office'i rakendused töötavad korralikult.\nKontrollige teistsuguse kasutaja profiiliga\nMõnikord põhjustab rikutud kasutajakonto profiil Office'i rakenduste õiget käivitamist, logige sisse teisele kasutajakontole ja kontrollige, kas see aitab. Kui teil pole arvutis teist kasutajat, toimige järgmiselt looge Windows 10-s kasutajakonto.\nAvage käsuviip kui administraator.\nSisestage käsk net user (kasutajanimi) /lisama\nKasutaja lisamiseks kohaliku rühma administraatorisse kasutage käsku „net localgroud administraator (kasutajanimi) / add'\nLogige välja praeguselt kasutajakontolt ja logige sisse äsja loodud kasutajakontoga.\nAvage Word / exceli dokument ja kontrollige, kas see aitab.\nMõne kasutaja jaoks jällegi vaikeprinteri muutmine jaotisest Juhtpaneel Riistvara ja heli Seadmed ja printerid aitavad probleemi lahendada.\nMõne teise kasutaja jaoks vahetage teenust Prindi spooler “Käsiraamat”Aitab probleemi lahendada.\nKas need lahendused aitasidMuutke Microsoft Office Word / Exceli laadimine kiiremaks'? andke meile teada allpool toodud kommentaaride kohta. Lugege ka läbi MS Outlook ei reageeri, külmub sageli? Siin 7 toimivat lahendust Outlooki probleemide lahendamiseks!\naknad siseringi vahele jätta\nvõrgu ja Interneti turvalisus\nWindowsi installijateenusele ei õnnestunud juurde pääseda


Eha Võrk: Milleks on vaja linnale/riigile kuuluvaid üürikortereid? - Eesti Päevaleht\nEha Võrk: Milleks on vaja linnale/riigile kuuluvaid üürikortereid?\nOn selline kõnekäänd, et „Minu kodu on minu kindlus" - aga kui seda kindlust ei ole, mida siis teha? Kust leida abi?\nTallinna linnavalitsuse pressikonverents 28.01.2015 Foto: Karli Saul\nKeskerakondlik Tallinna linnavalitsus on viimase kümne aasta jooksul lahendanud tuhandete inimeste eluasemeprobleemi. Täna kuuleme arutut vaidlust selle üle, kas riigi üürikortereid on vaja. Vastuse leiab iga soovija Tallinna kogemustest.\nVaatamata sellele, et oleme ehitanud 53 munitsipaal/sotsiaalmaja, kus on 4186 korterit, ei vähene korteri taotlejate hulk. Korterite populaarsus ei peitu ainult taskukohases hinnas, samavõrd oluliseks peavad inimesed ka kindlat üürisuhet ning ausat partnerit.\nTänaseks on Tallinn ellu viinud oma esimese elamuehitusprogrammi, mille raames said oma elamispinna ebaõiglase omandireformi tulemusena kodu kaotanud tuhanded sundüürnikud. 2009. aastal alustasime uue elamuehitusprogrammiga, mis näeb ette linna korterite üürimist noortele, pereelu alustavatele inimestele ning kaaslinlastele, kelle sissetulek sõltub avaliku sektori palgafondist, teisisõnu paljuski riigi/linna eelarves eraldatud vahenditest, ent kelle panuseta ükski normaalne linn ei saaks funktsioneerida. Kortereid hakkasid taskukohase hinnaga üürile saama meie haridussüsteemi töötajad, hoolekandeasutuste töötajad, muuseumide, raamatukogude ja teatrite töötajad, õed, ämmaemandad, hooldajad ja põetajad, politseiametnikud ja päästeteenistujad ning paljud teised, kelle sissetulek ei oleks võimaldanud turuhinnaga korterit üürile saada, veel väiksem võimalus oleks neil saada korterit omandisse osta.\nEt eluasemeprobleem on ka Eesti piiridest väljaspool, kinnitavad aprillikuus Brüsselis toimunud konverentsil peetud sisukad ettekanded. Nii märkis Kicki Soderhjelm Rotterdamist, et murelikuks teeb suund, kus keskmise sissetulekuga elanikud (õpetajad, meditsiiniõed, politseinikud) vajavad taskukohaste üüridega kortereid, et vähendada kihistumist piirkondade järgi. Samal kohtumisel mainiti aga ka fakti, toetudes eesti teaduri Tiit Tammaru kirjutisele, et vaesed ja rikkad elavad aina rohkem eraldi linnaosades, seda juhul kui elamusektor jäetakse turu hooleks. Eraldi märgiti, et elanikkonna kihistumine kasvab eriti Tallinnas, Stockholmis ning Madridis. Tallinn jätkab oma elamuehitusprogrammiga. Meenutan, et mõni aeg tagasi said pea üheksakümmend arsti ja õde kodu Mustamäele. Kohe on algamas ehitus õpetajate kodu ehitus Kumu lähistele.\nPalju arutletakse selle üle, kas avaliku sektori poolt ehitatud üürimajad solgivad turgu või mitte. Sotside ministrid on rääkinud riigi üürimajade vajalikkusest. Nõus, see on vältimatu ettevõtmine ning kinnisvara esindajate paaniline rünnak ei tohiks ministrite tegevusele takistuseks olla. Euroopa sotsiaalharta järgi peavad riigid muutma eluaseme kättesaadavaks ka piisava sissetulekuta inimestele. Tallinna kogemus näitab, et paljude meie inimeste sissetulekud ei ole üüriturul konkurentsivõimelised, mis tähendab , et nad ei suudaks erasektorilt samaväärset korteritüürida. Lisaks on teada, et peatselt kehtima hakkavad ehitusnõuded korteritele kergitavad hindasid veelgi.\nKokkuvõtteks: eestimaalased vajavad meie riigi abi. Loodame, et valituskoalitsioon jõuab selles osas kokkuleppele. Senini on käitud kui luik, haug ja vähk, mistõttu kannatab Eesti inimene. Tallinn aga jätkab oma valitud kursil ning loodetavasti juba lähitulevikus ka riigipoolse abigaarvestades.


·Suureneb tervishoiu rahastamine. Haigekassa eelarve kasvab 2020. aastal ligi 144 miljoni euro võrra, millest ligi 117,2 miljonit moodustab suurem sotsiaalmaksu ravikindlustuse osa laekumine. Ligi 26,4 miljoni euro võrra kasvab riigieelarve eraldis mittetöötavate vanaduspensionäride eest. Olulisemad valdkonnad on 2020. aastal esmatasandi arstiabi, lastele suunatud teenused, onkoloogia-hematoloogia ja vaimne tervis. Esmatasandil on kavas laiendada e-konsultatsiooni erialasid, vaadata üle rahastuspõhimõtted ning võimalusel piloteerida regionaalseid tasusid perearstidele. Jätkub ka tervishoiutöötajate palgatõus – palgakokkuleppe tagamiseks eraldab riik 50 miljonit eurot.\n·jaanuarist 2020 tõuseb riigi makstav puudega lapse toetus mitmekordseks. Uuest aastast makstakse keskmise puudega lapsele toetust 138 eurot, raske puudega lapsele 161 eurot ja sügava puudega lapsele hakatakse toetust maksma 241 eurot. Puudega laste toetusteks on tuleva aasta eelarves ette nähtud 22,3 miljonit eurot ehk enam kui 9 mln euro võrra rohkem kui tänavu. Eestis elab ligi 13 000 puudega last. Lisainfo: https://www.err.ee/910184/puudega-lapse-toetus-touseb-margatavalt\n·Lastemaja laieneb Ida-Eestisse. Sotsiaalkindlustusameti lastemaja on lapsesõbralik ja erialadevaheline teenus seksuaalselt väärkoheldud või selle kahtlusega laste abistamiseks. Kohapeal teevad lapse heaolu nimel koostööd lastekaitsetöötaja, psühholoog, arst, politseiametnik ja teised lastega töötavad spetsialistid. Tallinna ja Tartu lastemajades, kuhu jõuavad seksuaalselt väärkoheldud või selle kahtlusega lapsed, abistati 2018. aastal 245 last. Ida-Eestis lastemaja avamiseks on 2020. aasta eelarves 120 000 eurot. Lisainfo lastemaja kohta: https://www.sotsiaalkindlustusamet.ee/et/lapsed-pered/lastekaitse/lastemaja\n·2020. aasta aprillist tõuseb keskmine vanaduspension 45 euro võrra. Pensionid tõusevad 1. aprillist 2020 – koos iga-aastase indekseerimisega kujuneb vanaduspensioni keskmiseks tõusuks 45 eurot. Erakorraliseks pensionitõusuks kulub 2020. aastal 20,8 miljonit eurot. Pensionite tõstmine aitab kaasa ühe enim vaesuse poolt ohustatud ühiskonnagrupi, pensionäride, majandusliku olukorra parandamisele. Pensionide baasosa tõstmine puudutab ligi 330 000 inimest, sh lisaks vanaduspensionäridele kasvab pension ka näiteks toitjakaotuspensioni saajatel. Kõikidele pensioniliikidele kokku kulub 2020. aastal 1,99 miljardit eurot. https://www.sm.ee/et/uudised/jargmisel-aastal-touseb-vanaduspension-45-eurot\n·Ohvriabi teenuste rahastamine suureneb. Sotsiaalkindlustusameti ohvriabiteenuste kättesaadavuse suurendamisse suunatakse tuleval aastal 100 000 eurot lisaraha. Kokku rahastab riik ohvriabi, vägivallaennetuse ja naiste tugikeskuste teenuseid aastas 2,5 miljoni euroga. Õigus ohvriabile on kõigil inimestel, kes on langenud hooletuse või halva kohtlemise; füüsilise, vaimse või seksuaalse vägivalla ohvriks. Ohvriabi saab iga inimene, kellele on põhjustatud kannatusi või tekitatud kahju, sõltumata sellest, kas kahju tekitaja on tulnud avalikuks ja kas tema vastu on algatatud kriminaalasi. Ohvriabi nõustamine on soovi korral anonüümne. Ohvriabi kontaktid: http://www.palunabi.ee/ ja 116006.\n·Riigieelarvest rahastatavate sotsiaalhoolekande töötajate palgad tõusevad. Sotsiaalse rehabilitatsiooni, erihoolekande ja asendushoolduse spetsialistide palgad tõusevad keskmiselt 2,5%. Täpse palgatõusu määrab tööandja, kuna palgatõusuks ettenähtud raha sisaldub riigi rahastatava teenuse hinnas nö palgakomponendina, asendushoolduse puhul suunatakse see kohalikele omavalitsustele Palgatõusuks on riigieelarves kavandatud 1 miljon eurot lisaraha.


Avaleht - Pöide Grillhouse\nTere tulemast Pöide Grillhouse'i!\nJah, nagu nimigi ütleb, siis toome Saare toidumelusse midagi teistsugust, mida pole olnud juba oi kui mitmed aastad. Parimad grillpalad, hõrk kala ning kõrvale kraanist Öiget Saare kesvamärjukest Pöidelt. On mida nautida!\nSee on meie peakokk\nJälgi märteni tegemisi\nMärtenil on tõmme kiiruse ja adrenaliini järele. Nii nagu talle meeldivad kiired mootorrattad, meeldib talle köögis “tramm”. Ja muidugi armastab ta maitseelamusi.\nIlma kire ja pühendumuseta seda tööd ei tee. Sepp on olnud köögitoimkonnas poole oma elust ja millegipärast on tunne, et see jääb nii veel mitmekski ajaks, sest idee pakkuda just grillhõrgutisi tuli temalt ja tundub, et inimesed on selle kenasti vastu võtnud. Kombineerida kokku maitseid ja ilu, selles on ta Mihkel.\nPöide pruulikoja pruulide kodu ja grilltoitude meka\nNagu nimigi ütleb, siis toome Saare toidumelusse midagi teistsugust, mida pole olnud juba oi kui mitmed aastad.\nParimad grillpalad, hõrk kala ning kõrvale kraanist Öiget Saare kesvamärjukest Pöidelt. Oleme kokku kogunud kõik Pöide parimad pruulid, lisaks tavapärastele saab vaadist ka erilisi eripruule. On mida nautida!\ngrillhouse'i kinkekaart kehtib 6 kuud\nkõiksugu kenade maitsete elamus!\nKingi kaaslasele, sõbrale või äripartnerile üks tõeline maitseelamus Pöide Grillhouse’s. Meilt saad osta kinkekaardi täpselt sellises summas nagu heaks arvad. Kenad grillroad, Pöide Pruulikoja mekid ja muidugi suurepärane seltskond!\nMida me siis täpselt pakume? Eks meie nimigi annab vihje sellele. Grillilt serveeritakse garneeringuga hõrgud road, kid puudu ei tule ka suupistest, suppidest ja muidugi magusast ampsust.\nSelle kõige kõrvale ikka sobilikud joogid Pöide Pruulikoja valikust, aga mitte ainult! Meie joogimeistrid Sander ja Werner on valinud joogimenüüsse laia ampluaa naudingut lahjemast ja kangest. Koketeilimenüüd aga tasub kohe kindlasti katsetada. Kohe mitu korda.\nCopyright © 2022 Pöide Grillhouse


Ostes MATKaSPORT kauplusest või e-poest ajavahemikul 17.06 - 31.07.2022 Coros Vertix GPS matkakella saad kaasa juhtmevabad kõrvaklapid Aftershokz väärtuses 89,95€.\nTõeline seikleja vajab matkakella, mis suudab sammu pidada. Coros on USA bränd, mis pakub innovatiivseid GPS spordikellasid. Multifunktsionaalsed, vastupidavad ja väga hea aku kestvusega. Parim kaaslane ka kõige ekstreemsemates oludes. Valluta mäetippe oma isikliku šerpaga – vere hapnikusisalduse mõõtur aitab aklimatiseeruda. VERTIX 2 pulsikell pakub pikimat aku kasutusaega, mida olete kunagi GPS-kella puhul näinud: 140-tundi standardse täieliku GPS-ga ja 60-päeva tavakasutus režiimis.\nKellaga on kaasas eellaaditud kaart, nii et saate seda kasutada isegi võrguühenduseta. Kasutajad saavad COROSe veebisaidilt teatud piirkonna kaarte tasuta alla laadida ja COROS Vertix 2 pakub parimat randmel navigeerimise kogemust.\nVERTIX 2 kasutab meie järgmise põlvkonna kiibikomplekti ja protsessorit parema ja kiirema COROS-kogemuse tagamiseks. Nende täiustuste tulemusena on VERTIX 2 rohkem kui 20% kiirem kui esimene VERTIX.\n1,4-tolline 16% kõrgema eraldusvõimega ekraan võimaldab VERTIX 2-l anda koheselt rohkem teavet ja värskendada pidevalt võtmenäitajaid igal ajal ja igal pool. VERTIX 2 toetab ka kuni kaheksat andmevälja lehekülje kohta, mis annab teile rohkem teavet, mida toimingu tegemisel soovite.\nVERTIX 2 EKG (elektrokardiogramm) võimalustega saate GPS-kella abil mõõta südame löögisageduse varieeruvust (HRV) otse randmelt. HRV on ideaalne mõõdik teie keha reaktsiooni stressile ja puhkevõime mõõtmiseks.\nSaadaolevad tegevusprofiilid: sörkjooks, sisejooks, murdmaasuusatamine, matkamine, mägironimine, jalgrattasõit, siserattasõit, ujumine, avaveeujumine, triatlon, kardiojõusaal, GPS-kardiotreening, mäesuusatamine, lumelauasõit, surfamine, purjelauasõit, sõudmine, sisesõudmine.\nGlobaalne kahekordne sagedusega GNSS satelliitnavigatsioonisüsteem.\nValitud piirkondade võrguühenduseta kaardid ja topograafilised kaardid on saadaval ka võrguühenduseta.\nPulsi täpne mõõtmine randmelt.\n24/7 vere hapniku jälgimine koos aklimatiseerumisega kõrgusel.\nEKG ja HRV randmel.\nMuusika salvestuse/esitamse läbi bluetoothi.\nKõik andmed kantakse ka sinu telefoni (Coros app).\nTelefoni teated kellal.\nKolmandate osapooltega ühidumine - Strava, TraingPeaks.\nTreeningkoormuse ja tulemuste täpne analüüs, võttes arvesse pingutust ja soovitatavat tempot.\nIntervall-, aeroobne ja anaeroobne treening.\nRandme võimsuse mõõtmine.\nSuur 1,4-tolline puutetundlik ekraan.\nSisemälu 32 GB.\nVastupidavus äärmuslikele ilmastikutingimustele.\nTöötab temperatuuridel -30°C...50°C.\nVeekindlus 10 ATM (100 m)\nIgapäevane kasutamine - kuni 60 päeva.\nStandardne täis-GPS – kuni 140 tundi.\nKõik süsteemid sisse lülitatud – kuni 90 tundi.\nKõik süsteemid + kaks sagedust sisse - kuni 50 tundi.\nStandardne täis-GPS koos muusikaga – kuni 35 tundi.\nKõik süsteemid on sisse lülitatud 30 tunniks muusika taasesitamiseks.\nUltraMax GPS - kuni 240 tundi.\nVertix 2 GPS pulsikell.\nTegevusalad: Jahiretked, Jalgrattasõit, Jooksmine, Kaitseteenistus, Kalaretked, Kaljuronimine, Laskesuusatamine, Lumelaudamine, Matkamine, Matkasport, Multisport, Mäesuusatamine, Orienteerumine, Rogain, Seiklussport, Ski-touring, Suusatamine, Triatlon, Veesport\nMõõdud: 50,3 x 50,3 x 15,7 mm\nSignaaliedastus: Bluetooth® 5.0 Dual Mode, Wi-Fi®\nDisplei: Puuteekraan, alati sees mälu LCD\nAku kestus kella režiimis: 60 päeva\nPulsi jälgimine: Randmelt + pulsivööga (müügil eraldi)\nAku kestus treeningrežiimis: 30...240h\nKorpuse materjal: PVD-kattega titaansulam\nNavigatsioonisüsteemid: GPS + GLONASS + Galileo + QZSS + Beidou\nEkraani suurus: Ø 1,40″ (35,56 mm)\nEkraani eraldusvõime: 280 x 280 px\nEkraani materjal: Sapphire Glass


Nahaarst Margit Allik. Dermatoveneroloogia.\nHinnang nahaarst Margit Allik teenustele\nC kirjutab: "Margit on väga väga hea arst. Olen oma muredega akati tema poole pöördubud ja ka alati abi saanud."\nHinnang eriarst Margit Allik teenustele:\nLisatud: 26.03.2018 01:41\nInge kirjutab: "Väga hooliv ja super suhtumisega arst. Kuulab annab nõu ja arvestab sinuga. Soovitan kindlasti"\nLisatud: 05.03.2018 05:56\nNaine kirjutab: "Muidu tundub tore inimene, aga kahjuks peale hormoonsalvi väljakirjutamise temalt muud abi ega nõu pole saanud. vähemalt dermatiidiga mitte. Ja nüüd on ta suundunud ainult..."\nNaine kirjutab: "Muidu tundub tore inimene, aga kahjuks peale hormoonsalvi väljakirjutamise temalt muud abi ega nõu pole saanud. vähemalt dermatiidiga mitte. Ja nüüd on ta suundunud ainult tasulisse arstiabisse. "\nLisatud: 04.02.2018 02:00\nKristi kirjutab: "Väga professionaalne, sõbralik ja tore arst. Tunneb patsiendi vastu huvi ja on oma töös põhjalik. "\nLisatud: 17.11.2017 12:50\nTuuli kirjutab: "Olen doktor Allikule südamest tänulik! Olin aknega hädas enamuse oma täiskasvanu east ning keegi teistest nahaarstidest, kelle juures käisin, ei võtnud minu probleemi tõsiselt...."\nTuuli kirjutab: "Olen doktor Allikule südamest tänulik! Olin aknega hädas enamuse oma täiskasvanu east ning keegi teistest nahaarstidest, kelle juures käisin, ei võtnud minu probleemi tõsiselt. Doktor Allik leidis mulle lahenduse ning oli pika protsessi juures väga hooliv, paindlik ja vastutulelik. Soovitan kõigile!Aitäh!"\nLisatud: 25.04.2017 11:29\notsib ja vaatab teisi ...\nBerta kirjutab: "Väga hea kogemus, super arst! Ei vaata ainult sünnimärki, millega pöördud, otsib ja vaatab teisi ka. Lisaks pöörab tähelepanu ka muudele nahaprobleemidele, mitte ei kärata, et üks..."\nBerta kirjutab: "Väga hea kogemus, super arst! Ei vaata ainult sünnimärki, millega pöördud, otsib ja vaatab teisi ka. Lisaks pöörab tähelepanu ka muudele nahaprobleemidele, mitte ei kärata, et üks vastuvõtt -üks probleem..."\nLisatud: 01.02.2017 02:43\nAnonüümne kirjutab: "Väga professionaalne arst ja teeb süvenedes oma tööd! Kiidan!"\nLisatud: 02.12.2016 06:05\nLiisi kirjutab: "Jäin väga rahule"\nLisatud: 16.09.2016 06:51\nKadi kirjutab: "Mul on väga hea meel, et just dr. Alliku vastuvõtule sattusin. Pikka aega pole nii professionaalset ja hoolivat arsti kohanud."\nLisatud: 27.05.2016 11:44\nKristina kirjutab: "12.04.16 visiit dr Margit Allik vastuvõtule - hinnang on suurepärane! ei mäletagi, et oleks nii hoolivat, asjalikku ja abivalmit arstivisiiti kogenud. tahtis teha rohke, kui ma ise..."\nKristina kirjutab: "12.04.16 visiit dr Margit Allik vastuvõtule - hinnang on suurepärane! ei mäletagi, et oleks nii hoolivat, asjalikku ja abivalmit arstivisiiti kogenud. tahtis teha rohke, kui ma ise valmis olin. väga proffessionaalne, väga tore, väga väga abistav! "\nLisatud: 14.04.2016 08:03\nM kirjutab: "Uuris põhjalikult, kuid oma välja ütlemistega jättis halva enesetunde pärast visiiti."\nLisatud: 04.03.2016 06:44\nKV kirjutab: "Supper kogemus. Väga hea arst. Läksin ühe murega aga oma algatuslikult uuris ka muude minu nahaprobleemide kohta ja sain rohkem abi, kui küsida oskasin. "\nLisatud: 26.01.2016 02:08\nParim arst, kelle poole pöördunud olen\nKatrin kirjutab: "Olen aknega võidelnud mitu aastat ning pöördunud mitme erineva arsti juurde, kuid mitte keegi ei ole osutunud nii professionaalseks nagu Dr. Allik. Iga patsient saab individuaalse..."\nKatrin kirjutab: "Olen aknega võidelnud mitu aastat ning pöördunud mitme erineva arsti juurde, kuid mitte keegi ei ole osutunud nii professionaalseks nagu Dr. Allik. Iga patsient saab individuaalse lähenemise ning kui Sind kabinetti kutsutakse on arst juba end kurssi viinud kogu Sinu eelneva haiguslooga, mis näitab ülimat pühendust iga patsiendi ravile. Kui ei aita üks ravim, siis tehakse kohe milleski vahetust, mitte ei lahmita sama rohtu edasi. Dr. Allik on hoolas, ülimalt sõbralik, humoorikas ning professionaalne. Soovitan kõigile pöörduda just selle arsti poole! Pikad järjekorrad tema vastuvõtule räägivad enda eest!"\nLisatud: 17.08.2015 03:58\nOlen käinud mitmete nahaarstide ...\nBerta kirjutab: "Väga professionaalne arst! Olen käinud mitmete nahaarstide juures, kuid nüüd usaldan ainult teda."\nLisatud: 26.04.2015 04:58\nAnnika kirjutab: "Minu abikaasa käib juba mitu aastat tema juures sünnimärke kontrollimas ja on saanud väga head abi. Aega leida tema juurde on muidugi päris raske:-)"\nLisatud: 07.04.2015 05:42\nAnonüümne kirjutab: "Все равно на проблему, ничего не выписала. Сказала, ну у вас же эта проблема уже давно. Значит просто предлагают мне терпеть и смириться."\nLisatud: 31.03.2015 11:45\nMaarja kirjutab: "Minul vedas aja saamisega, kõik muu oli super. Tegi analüüsid kindla diagnoosi määramiseks, seletas kõike, vastas küsimustele põhjalikult. Konkreetne ja professionaalne!"\nLisatud: 28.03.2015 09:31\njanika kirjutab: "Kõik muu on super kui ainult aja saad!"\nLisatud: 13.03.2015 10:03\nAnonüümne kirjutab: "Arst on supper! Sõbralik ja asjalik, soovitab palju erinevaid võimalusi, seletab kõike ilusti rahulikult! Väga meeldiv kogemus ja hea arst, juba 6-7 aastat käin tema juures. Ainuke..."\nAnonüümne kirjutab: "Arst on supper! Sõbralik ja asjalik, soovitab palju erinevaid võimalusi, seletab kõike ilusti rahulikult! Väga meeldiv kogemus ja hea arst, juba 6-7 aastat käin tema juures. Ainuke probleem ongi aja saamine. Arst on väga nõutud, seega ka järjekorrad väga pikad (2 kuud vähemalt) või pole üldse aegu."\nLisatud: 02.03.2015 01:02\nMarie kirjutab: "Käisn tema juures aasta. Vabanesin oma probleemist. Seletas ja nõustas. Väga tore ja hea arst. "\nLisatud: 20.10.2014 12:47\nLiisu kirjutab: "Väga lahe ja professionaalne arst! "\nLisatud: 17.06.2014 09:16\nKristi kirjutab: "Arsti poolt asjalikud nõuanded, vastas kõikidele küsimustele põhjalikult."\nLisatud: 13.01.2014 07:42\nolga kirjutab: "у меня очень много родинок -пошла на визит чтоб проверить. осталась очень довольна . получила полную информацию по интересующим меня вопросам. очень приятный спокойный врач. на..."\nolga kirjutab: "у меня очень много родинок -пошла на визит чтоб проверить. осталась очень довольна . получила полную информацию по интересующим меня вопросам. очень приятный спокойный врач. на прием попала вовремя. не ожидала что сразу можно проверить родинки-думала что это отдельный прием. надеюсь что таких врачей у нас будет побольше."\nLisatud: 09.08.2013 06:33\nKarin kirjutab: "Väga professionaalne ja konkreetne arst. Kuna olen imetav ema, siis otsis tükk aega mulle sobivaid ravimeid. Kutsus mind kahe kuu pärast tagasi kordusvisiidile, et jälgida ravi..."\nKarin kirjutab: "Väga professionaalne ja konkreetne arst. Kuna olen imetav ema, siis otsis tükk aega mulle sobivaid ravimeid. Kutsus mind kahe kuu pärast tagasi kordusvisiidile, et jälgida ravi tulemusi. Andis ka soovitusi, kuidas ma saaksin ise ka paranemisele kaasa aidata ning kiitis minu seniseid mõtteid-võtteid heaks. Innustas tegutsema."\nLisatud: 25.03.2013 04:27\nAndres kirjutab: "Olen dr.Alliku juures käinud juba 7 aastat ja ma olen temaga väga rahul kuna ta on profesionaal omal alal.Soovitan kõigile Teda soojalt."\nLisatud: 14.09.2012 12:14\nEne kirjutab: "Kui vaid kõik (eri)arstid suhtuksid oma tööse samuti, nagu seda teeb dr.Allik!!! See, et tema juurde ei pääse nii ruttu kui sooviks on meie tervishoiusüsteemi, mitte arsti süü...."\nEne kirjutab: "Kui vaid kõik (eri)arstid suhtuksid oma tööse samuti, nagu seda teeb dr.Allik!!! See, et tema juurde ei pääse nii ruttu kui sooviks on meie tervishoiusüsteemi, mitte arsti süü. Soovitan soojalt!"\nLisatud: 31.08.2012 01:00\nMari kirjutab: "Olen 10 aastat dr Alliku juures käinud, nüüd tema juurde ka oma teismelised lapsed saatnud. Väga meeldiv ja äärmiselt professionaalne arst. Aega on tema juurde väga raske saada...."\nMari kirjutab: "Olen 10 aastat dr Alliku juures käinud, nüüd tema juurde ka oma teismelised lapsed saatnud. Väga meeldiv ja äärmiselt professionaalne arst. Aega on tema juurde väga raske saada. Ükskord tundsin, et ei jõua oodata, läksin kellegi teise juurde ja hiljem kahetsesin. Ootasin ikkagi dr Alliku aja ära ja ta kinnitas, et teise arsti poolt määratud ravi ei olnud õige."\nLisatud: 29.08.2012 08:30\nbosse kirjutab: "Arst on väga meeldiva suhtumisega, hooliv. Pärast paarikordset visiiti polnud mu aknest enam märkigi. Nahaprobleemide ravi võtab kaua aega ja temaga oleme õiged salvid leidnud...."\nbosse kirjutab: "Arst on väga meeldiva suhtumisega, hooliv. Pärast paarikordset visiiti polnud mu aknest enam märkigi. Nahaprobleemide ravi võtab kaua aega ja temaga oleme õiged salvid leidnud. Soovitan teda soojalt!"\nLisatud: 11.08.2012 07:09\nAna kirjutab: "Siiamaani on kogemus igati positiivne. Ravim mida välja kirjutati aitab. Loodan, et saan oma probleemist Dr. Alliku abil lahti. "\nLisatud: 01.11.2011 09:28\nolen oma naha juba ...\nKätlin kirjutab: "Parim nahaarst üldse! olen oma naha juba pea-aegu täiesti klaariks saanud ja soovitanud teistelgi tema poole pöörduda. Kõiki inimesi ravib individuaalselt, mitte ei lahmi samu..."\nKätlin kirjutab: "Parim nahaarst üldse! olen oma naha juba pea-aegu täiesti klaariks saanud ja soovitanud teistelgi tema poole pöörduda. Kõiki inimesi ravib individuaalselt, mitte ei lahmi samu ravimeid kõigile! VÄGA VÄGA HEA ARST!"\nLisatud: 30.05.2011 07:57\nDermatoveneroloogia. Jevgeni Rubinstein , Ama Lehtmets , Sünne Järna , Karine Siiak , Kristi Pender , Tiiu Tölpt , Sergei Maltsev ...


1 BRL et GBP ᐈ Teisenda R$1 Brasiilia reaal sisse Suurbritannia naelsterling\n1 BRL et GBP\nTe olete konverteerinud 1 🇧🇷 Brasiilia reaal et 🇬🇧 Suurbritannia naelsterling. Summa sõnades: üks (Brasiilia reaal). Kõige täpsema tulemuse näitamiseks kasutame rahvusvahelist vahetuskurssi. Valuuta konverteerimine 1 BRL et GBP. Kui palju R$1 Brasiilia reaal et Suurbritannia naelsterling? — £0.141 GBP.Vaata tagasikäik GBP et BRL.Võibolla võite olla huvitatud BRL GBP Ajalooline diagramm, ja BRL GBP Ajaloolised andmed vahetuskursi. Julgelt proovida teisendada rohkem...\nTeisenda 1 Brasiilia reaal et Suurbritannia naelsterling\nHindamise järgi: £0.141 GBP (-0.00155)-1.09%\nInverse: R$7.096 BRL\nKas sa teadsid? Aasta tagasi, sellel päeval valuutakurss Brasiilia reaal et Suurbritannia naelsterling oli: £0.207. Sellest alates on vahetuskurss vähenes aastaga -0.0663 GBP (-31.98%).\n50 Brasiilia reaal et Suurbritannia naelsterling100 Brasiilia reaal et Suurbritannia naelsterling150 Brasiilia reaal et Suurbritannia naelsterling200 Brasiilia reaal et Suurbritannia naelsterling250 Brasiilia reaal et Suurbritannia naelsterling500 Brasiilia reaal et Suurbritannia naelsterling1000 Brasiilia reaal et Suurbritannia naelsterling2000 Brasiilia reaal et Suurbritannia naelsterling4000 Brasiilia reaal et Suurbritannia naelsterling8000 Brasiilia reaal et Suurbritannia naelsterling1 Litecoin et Nigeeria naira1000 Rumeenia leu et USA dollar10 Rumeenia leu et USA dollar1 Rumeenia leu et USA dollar0.09 Multibot et Bitcoin500000 USA dollar et Nigeeria naira200 TurtleCoin et USA dollar1 Indoneesia ruupia et USA dollar25000 Iraagi dinaar et Iraani riaal40000 Filipiini peeso et Hongkongi dollar17.5 MorpheusCoin et euro200 India ruupia et Nigeeria naira4.99 USA dollar et Pakistani ruupia140 Hongkongi dollar et USA dollar\nVahetuskursid uuendatud: Sat, 15 Aug 2020 10:00:02 +0000.