SISUTURUNDUS Kuidas võidelda higihaisu vastu? Arst toob välja suurimad vead Eesti laste toitumises Köögiviljad, mida süües saad hoobilt oma vitamiinivajaduse täidetud Proviisor: kreemi kasutamine ei tähenda, et inimene jääb jumeta SISUTURUNDUS Mida teha, kui pea valutab? Nädalavahetusel «järele magamine» toob hoopis tervisele kasu (1) Teadlased leidsid põhjuse, miks inimaju nii suureks kasvas Ämmaemand selgitab: miks tekib rasedatel vahel isu kriidi, savi või mulla järele?\nEpilepsia 02.10.03 / Neuroloogia\nMul on järgmine küsimus: mu mehel on epilepsia, mis tekkis aga hiljuti (mees on peaeegu 30aastane). Hood käivad 2-3 kuu pärast. Ta pidevalt tarvitab Orfil tablette. Öelge palun, kui suur on tõenäosus, et epilepsiat saab ravida (kuna temal ei ole see pärilik)? Ja teine küsimus: kui suur on %, et meie lastel on ka epilepsia? Parimate soovidega, A.


Kui imikutele on munad süüa?\nKui väikelastel on mune?\nMillal ja kuidas manustada mune ja kuidas allergia kohale tuua\nVõib küsida, kui hakkate oma beebi mune andma. Kehtivates suunistes on öeldud, et munarakkude vältimiseks pole mingit põhjust, kui teie laps on valmis alustama toidust, mis ei ole rinnapiima või valem, mis kestab 4 kuud kuni 6 kuud. On veel mõned uuringud, mis viitavad sellele, et viivitamine potentsiaalsete allergeensete toiduainete (munad, piim, maapähklivõi, puuviljad või kala) kasutuselevõtt üle 6 kuu vanuse võib tõepoolest suurendada lapseeas tulevikus allergia tekkimise võimalust.\nMunad on korras - muutes soovitusi munade kohta\nAjalooliselt soovitasid eksperdid vanematel oodata, kuni nende laps sai munarakkudele 2 aastat vanaks. Uuemad uuringud on aga leidnud, et puuduvad meditsiinilised tõendid munade sissetoomise edasilükkamiseks. Teil võib tekkida sõprade ja sugulaste reaktsioon, kui nad ei ole praeguste soovitustega kinni pidanud. Võite neile kindel olla, et järgite värskendatud juhiseid. Vajadusel küsige oma pediaatrist abi saamiseks.\nPea meeles, et mitmete toiduainete tutvustamine pärast seda, kui teie laps on tahkete toiduainete jaoks valmis, arvatakse, et see aitab vältida toiduallergiate tekkimist. Veel üks vana soovitus oli just munakollaste tutvustamine, sest neil ei ole munavalgedes esinevaid allergeene. Seda enam ei peeta vajalikuks.\nKui teie laps on munadele valmis\nMärgid, et teie laps on tahke toidu jaoks valmis, on see, et saate istuleda kõrgel toolil ja hoida oma pea üles.\nTa võib avada oma suu, kui ta näeb toitu ja suudab toitu lusikast asetada kurku ja alla neelata. AAP soovitab anda oma lapsele ühe toitu korraga ja oodata 2-3 päeva enne uue toote tutvustamist. Vahepeal saate jälgida allergilisi reaktsioone äsja sisse toodud toidule.\nMunad võivad olla terve täiendus teie lapse toidule. Olge kindel, et salmonella ja teiste toidu kaudu levivate haiguste vältimiseks hoidke mune hästi. Neil on kõrgekvaliteetne valk, raud ja koliin. Mõned soovitatud näpunäited on munarakkuda ja seda pisti, lisades veidi rinnapiima või imiku piimasegusid. Ärge lisage soola, võid ega muid koostisosi, nagu soovite, et teie beebil oleks looduslik maitse.\nMuna allergia märke\nEsmakordsel munarakke paigaldamisel jälgige kindlasti järgmisi allergilise reaktsiooni märke, mis tekivad lühikese aja jooksul pärast munade söömist (või isegi puudutamist):\nNahareaktsioonid, nagu turse, lööve, nõgestõbi või ekseem\nVesine nohu ja aevastamine\nPunased või vesised silmad\nAnafülaksia (vähem levinud)\nVaktsineerimine ja munad\nMõned pildid sisaldavad muna ja võivad põhjustada allergilist reaktsiooni. Näiteks MMR vaktsiin sisaldab muna ja seda manustatakse umbes 12 kuni 15 kuud. Veel üks muna sisaldav pilt on gripp . Nii et jälle kindlasti ja jälgige reaktsiooni ja rääkige oma arstiga, kui teil on allergia perekonnaajaloo ja muretsete nende kaadrite pärast.\n> American Academy of Allergy Asthma & Immunology, allergia ennetamine: mida peaksite teadma oma lapse toidust , 2015.\n> American Academy of Pediatrics, Starting Solid Foods, 2012.\n> Greer, Frank MD. Varasemate toitumisalaste sekkumiste mõju atoopiliste haiguste arengule imikutele ja lastele: ema dieedi piiramise roll, imetamine, täiendavate toiduainete kasutuselevõtmise ajastus ja hüdrolüüsitud valemid. Pediatrics 2008; 121; 183.\nKui väikelapsed võivad olla?\nKinke (šokolaad) kinkimine beebile\nKuidas valmistada puuvilju ja köögitarbeid imikutoitude jaoks\nMitte-GMO, mahepõllumajanduslik ja rohumaad, beebi valem\nKas teie lapse toidul on peamine põhjus?\nGonadotropiinidega ravimine (Gonal-F, Follistim, Ovidrel jt)\nErinevus karistamise ja distsipliini vahel\nVanavanemad ja õigused\nParkimiskohtade ohutusnõuanded vanematele\nMitu kuud rasedad olete?\nMida oodata IUI ajal (emakasisesed seemendused)\nPlussid ja miinused D & C-st pärast möödu- mist\n10 head võimalust anda oma lastele teada, et olete nende üle uhked


Lähipäevad toovad Eestisse vihma ja jaheda ilma - Uudised\nLähipäevad toovad Eestisse vihma ja jaheda ilma\n24.juuni 2019 15:30\nIlmateenistuse andmetel on homme ilm veel soe ja kuiv, ent juba kolmapäev toob Eestisse vihma ja soojakraadid jäävad 20-st allapoole.\nHomme öösel on vähese pilvisusega sajuta ilm ja kohati võib tekkida udu. Puhub muutliku suunaga tuul 1-7 m/s. Sooja on 7-12, rannikul kuni 15 kraadi.\nHomme päeval tuleb vahelduva pilvisusega sajuta ilm. Puhub muutliku suunaga tuul 1-7, põhjarannikul lääne- ja loodetuul puhanguti kuni 11 m/s. Sooja tuleb 17-23 kraadi.\nKolmapäeva öö on muutliku pilvisusega ja mitmel pool sajab hoovihma. Puhub muutliku suunaga tuul 1-6, hommikul saartel kagutuul 3-8 m/s. Sooja on 10-16 kraadi.\nKolmapäeva päeval püsib muutliku pilvisusega ilm ja kohati sajab hoovihma, õhtuks jõuab saartele tihedam sajuala. Puhub valdavalt lõuna- ja kagutuul 3-8, saartel puhanguti 11 m/s. Sooja tuleb 16-21, Lõuna-Eestis kuni 24 kraadi.\nNeljapäeva öösel on peamiselt pilves ilm ja sajab vihma. Puhub lõuna- ja kagutuul 2-8, pärast keskööd pöördub tuul saartelt alates loodesse ja tugevneb Lääne-Eestis 5-11, rannikul puhanguti 15 m/s. Sooja on 12-16 kraadi.\nNeljapäeva päev tuleb pilves selgimistega. Sajab vihma, pärastlõunal saartest alates sadu lakkab. Loodetuul tugevneb 7-12, puhanguti 15-17 m/s, saartel ja läänerannikul 9-14, puhanguti 17-20 m/s. Sooja tuleb 13-18 kraadi.\nReede öösel pilvisusus hõreneb. Ida-Eestis sajab öö hakul mitmel pool, pärast keskööd kohati hoovihma. Puhub loodetuul 7-12, puhanguti 15 m/s, rannikul 8-13, puhanguti 18 m/s. Sooja on 9-14 kraadi.\nReede päev tuleb vähese ja vahelduva pilvisusega ning olulise sajuta. Puhub loodetuul 7-12, rannikul puhanguti 15-18 m/s. Sooja tuleb 14-19 kraadi.


II kvartali mediaanväljamakse oli 794 eurot kuus - Raamatupidaja\nII kvartali mediaanväljamakse oli 794 eurot kuus\nII kvartali mediaanväljamakse oli 794 eurot\nMTA andmetel oli 2015. aasta teises kvartalis oli töötajatele tehtud väljamaksete summa üle 1,64 miljardi euro, mis maksti välja 559 528 inimesele. Teise kvartali mediaanväljamakse oli 794 eurot kuus.\nStatistikaameti (SA) ja MTA andmed väljamaksete kohta ei ole võrreldavad. Kolm peamist erinevust metoodikate vahel on järgmised: – SA avaldab keskmist palka, mis sisaldab järgmisi tasuliike: aja- ja tükitöö tasu, puhkusetasu, mitterahaline ehk loonustasu, ebaregulaarsed preemiad ja lisatasud. MTA ei avalda keskmist palka, vaid isiku kohta tehtud erinevaid väljamakseid, mis on seotud töösuhtega. – SA andmed on tekkepõhised, MTA andmed kassapõhised. Näiteks augustis teenitud palk läheb SA arvestuse kohaselt augusti arvestusse, ent MTA arvestuses septembrisse, millal see välja makstakse. Samuti juhul, kui töötajale makstakse välja korraga kahe kuu palk (või palk ja puhkuseraha), kajastub see SA palgastatistikas tekkepõhisuse tõttu õigesti, kuid MTA andmete järgi sai töötaja kätte tavapärasest kaks korda suurema väljamakse. – osalise ja täistööajaga töötajate palga võrdlemiseks taandab SA töötajate arvu täistööajale. Täistööajale taandatud töötajate keskmine arv arvutatakse: täistööajaga töötajate arv + osalise tööajaga töötajate arv, arvestatud proportsionaalselt töötatud ajaga (nt kaks poole koormusega töötajat arvestatakse ühena). Brutokuupalkade kogusumma jagatakse täistööajale taandatud töötajate keskmise arvuga. MTA võtab arvesse kõik inimesed, kellele on tehtud väljamaksed, sõltumata kas väljamakse on inimesele tehtud täistööaja või osalise tööaja eest. MTA andmetes on töötajate arv kasvav, st iga tööturul käinu on arvel, sõltumata tööturul veedetud ajast (nt kas 1 kuu või 12 kuud). Andmete aluseks on maksudeklaratsiooni TSD lisa 1 (väljamaksed koodiga 01), deklareeritud väljamaksete kogusumma jagab MTA inimeste arvuga, kellele väljamakseid on tehtud.


Halb uudis talve eel. Küttepuude hind on aastaga kerkinud veerandi võrra ja kerkib veel - Tartu Postimees\nHalb uudis talve eel. Küttepuude hind on aastaga kerkinud veerandi võrra ja kerkib veel\n20. september 2018, 6:45\nEcowood müüs mullu võrkkottides kasepuid hinnaga 2,5 eurot kott, kuid tänavu on kotitäie hind tõusnud kolmele eurole. Ettevõtte juhi Juri Kozlovi hinnangul tõuseb ühe koti kasehalgude hind sügise poole veel vähemalt paarikümne sendi võrra.\nLõuna-Eestis küttepuid müüva ettevõtte Ecowood juht Juri Kozlov manitseb ahiküttega koduomanikke, et need esimesel võimalusel talveks vajaliku puudevaru ära ostaks. Nimelt on hind aastaga tõusnud pea veerandi võrra ning Kozlovi sõnul pole hinnalagi veel käes.\n«Eelmisel aastal samal ajal müüsin 30 sentimeetri pikkuseid kuivi kasehalge hinnaga 50 eurot ruumimeeter, praegu on see juba 65 eurot,» sõnas Kozlov. Tema hinnangul võib talve edenedes kuiva kase ruumimeetri hind kerkida üle 70 euro ning välistatud pole ka variant, et Ecowoodi laost saavad kuivad puud enne uue kevade saabumist otsa.\nIlm ja eksport


Veski – Vikipeedia\n(Ümber suunatud leheküljelt Jahuveski)\nSee artikkel räägib ehitisest/ettevõttest; teiste tähenduste kohta vaata Veski (täpsustus).\nSeidla tuuleveski. 2016. aasta veebruar.\nTänapäevased veskid on suuresti automatiseeritud\nRembrandt van Rijn: "Veski" (u 1645-1648)\nVeski (ka jahuveski) on ehitis või ettevõte, kus teravilja jahvatatakse.\nTänapäevased veskid töötavad tavaliselt elektri või fossiilkütustega, et käivitada vastupidavast terasest või malmist hammastega või siledaid valtse. Kui nende abil eraldada kliid ja idud sisetoitekoest, siis saadakse püülijahu, aga kui kliid ja idud sisse jätta, siis täisterajahu. Erinevad jahvatamise võtted annavad silmnähtavalt erinevaid tulemusi, isegi kui saadused on toiteväärtuselt samad. Sellegipoolest eelistavad paljud pagarid ja loodusliku toidu armastajad kividega jahvatatud jahu selle tekstuuri ja tuumaka maitse pärast. Ühtlasi usuvad nad, et kivide vahel jahvatatud jahu on parema toiteväärtusega ja annab küpsetamisel parema tulemuse kui valtside vahel jahvatatud jahu. Väidetakse, et kivid jahvatavad aeglasemalt kui valtsid, mistõttu valtsidega jahvatamisel puutub jahu kokku kõrgema temperatuuriga, selles olevad rasvad võivad oksüdeeruda ja rääsuda, mis hävitab osa jahus olevatest vitamiinidest. Kividega jahvatatud jahus on rohkem tiamiini, eriti kui jahu on saadud tritikust. Kuid kividega jahvatamine kestab kauem, mistõttu veski jõudlus on väiksem. Ühtlasi peavad kivid vähem vastu ja neid on sagedamini tarvis vahetada.\nTänapäeva veskid jahvatavad ainult "puhast" vilja, millest aganad ja sõklad on eemaldatud, aga ajalooliselt on mõnes veskis olnud ka vahendeid vilja peksmiseks, sortimiseks ja puhastamiseks.\nTänapäeval on veskid ärilised asutused. Osa neist on eraldi ettevõtted ning võtavad jahvatamise eest raha. Osa veskitest kuulub suurettevõtetele, mis ostavad jahvatamata vilja ja pärast omavad veskist saadud jahu.\nvesiveski saab energia veevoolust\ntuuleveski ehk tuulik saab energia tuulest.\nTsitaadid Vikitsitaatides: Veski\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Veski&oldid=5800818"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 09:27, 19. jaanuar 2021.


Parimad veebiturundustegevused väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele | Martech Zone\nEmarsys, juhtiv pilveturundustarkvara pakkuja B2C ettevõtetele, avaldas koostöös WBR Digitaliga avaldatud 254 jaemüügispetsialisti isikliku ja veebipõhise uuringu tulemused. Ksilma leidude hulka kuuluvad B100C jaemüügis asuvad keskmise suurusega ja keskmise suurusega ettevõtted (ettevõtted, mille tulud on 2 miljonit dollarit või vähem) töötavad välja tõestatud edu ümber omikanalistrateegiad veedavad rohkem aega kriitilise pühade ostuhooaja ettevalmistamiseks ja üritavad esiplaanile tuua kõrgemat tehnoloogiat ja pidada sammu omikanaliliste uuendustega, sidudes digitaalse kogemuse tavakogemusega, investeerides mobiilse kaubanduse võimekusse.\nTänapäeva väikese ja keskmise suurusega ettevõtted on huvitavas olukorras - vaatamata oma suurusele võivad nad siiski kasu saada sarnaste turundusstrateegiate ja -tehnoloogiate kasutuselevõtust ja kasutamisest suuremate organisatsioonide poolt. Omnikanaliliste digitaalsete strateegiate abil tõstavad ettevõtted nagu Amazon jätkuvalt mugavuse, klientide hoidmise ja täitmise piiri. VKEd pole seda mitte ainult tunnustanud, vaid püüavad 2016. aastal oma toimimisviise veelgi kohandada, et see vastaks omnikanaliparadigmale.\nUuringu tulemuste põhjal loetlesid väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete turundajad kõige populaarsemad veebitegevused ning nende mõju omandamisele ja hoidmisele. E-posti turundus viib nii hankimise kui ka säilitamise peamise tõukejõuna. Samuti on loetletud orgaaniline otsing, tasuline otsing, sotsiaalmeedia, uuesti sihtimine, sidusettevõtte turundus, mobiilne turundus ja võrdlevad ostumootorid.\nUuritud peamiste jaemüügiettevõtete väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete leidude põhjal\n81% väikestest ja keskmise suurusega ettevõtetest tugineb endiselt e-postile kui kliendi omandamise draiverile ja 80% klientide hoidmisele\n73% jaemüüjatest hindab e-posti eelarveprojektiks, kusjuures iga viies on investeeringute jaoks esmatähtis\nVKEd nägid peamistes KPI-des kasvu: konversioonimäärad kasvasid 72%, keskmine tellimuse väärtus kasvas 65% ja klientide kordusostud kasvasid 58%\n70% väikestest ja keskmise suurusega ettevõtetest alustavad puhkuse planeerimist hiljemalt juulis\n54% väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetest leidis, et ostukorvi hülgamise meilid olid edukaim turundustaktika ja saidipõhised soovitused olid teisel kohal 47%\nLeidsime, et väikeste ja keskmise suurusega ettevõtted on tänases konkurentsis jaekaubanduskeskkonnas nobedad ja kiiresti reageerivad. VKEd otsivad kiireid platvorme, mis on kiiresti juurutatavad ja hõlpsasti kasutatavad. Sellised väikeste ja keskmise suurusega ettevõtted nagu Odavam kui mustus!, Rawlings ja Scrubs & Beyond on pöördunud Emarsysi poole, et näha kohest ROI-d, püsida konkurentsivõimelisena ja suhelda oma klientidega õigel ajal õigetes kanalites. Lisaks sellele kasutavad VKEd teadmisi klientide käitumisest, et luua klientidele sujuv ostukogemus kõigis seadmetes ja kanalites. See on tõestus selle kohta, et väikeste ja keskmise suurusega ettevõtted on keskendunud klientide hoidmisele - mida suuremad mängijad peavad kaaluma. Sean Brady, Ameerika president Emarsys\nSelle uuringu jaoks tegi Emarsys koostööd WBR Digitaliga, kes uuris jaekaubanduse spetsialiste erinevatest B2C tööstusharudest, kes vastutavad ettevõtte turunduse, e-kaubanduse, müügi ja tegevuse eest. Isiklikud küsitlused ja intervjuud viidi läbi kohapeal 2016. aastal eTail West konverents.\nSildid: affiliate marketingostumootorite võrdlusEmail Marketingkeskmise suurusega ettevõtekeskmise suurusega ettevõtete turundusmobiilne turundusorgaaniline otsingmakstud otsingtaassihtimineväikeettevõteväikeettevõtete turundusSMBsmb turundusSotsiaalse meedia


Trenni pääseb praegu põhiliselt läbi huvigruppidele suunatud projektitegevuste. Kui teie kandis taolisi projekte olnud pole, võib siiski järgi küsida. (vaata kontakte ja saada mail)\nEsmaseks treeninguks küsige treenerilt sobiv aeg ning tulge kohale. Parim viis kontaktiks on email. Kui su sõber käib trennis mine temaga lihtsalt kaasa (et saaksid proovida võta kindlasti kohe trenniasjad ühes!!)\nIlmselt levinuim põhjus mis võitluskunstide treeningutele tullakse on soov õppida end kaitsma. Paradoksaalne aga on, et pärast paari aastat treeningut selgub, et end kaitsta polegi vajadust. Koos oskustega kasvab enesekindlus ning sellest tingitult kehakeel ja käitumine. Just nagu võistlustel kus 70% tulemused võib öelda veel enne kui vastased üksteist puudutavad on ka päriselus. Kui sa enda sisemuses tunned end võitjana siis selleks sa tõenäoliselt ka saad ning vastupidi.\nTeine osa treeningule jõudnutest on need kes elus läbi löömiseks abi ei vaja, küll aga vajaksid abi oma energia suunamisel. Karate on suurepärane koht õppimaks teist aktsepteerima. Erinevalt väga paljudest spordialadest kus võiduni viib iga tee ning eelise saamiseks sobib ka näiteks vigastuse teesklemine on karate säilitanud oma (samurai) juured kus treeneri või vanema õpilase treeningul öeldu ei kuulu diskuteerimisele ning kus vastane tuleb alistada austusväärselt. Selles osas ujub karate meie ühiskonnas kus lapsele sisendatakse, nagu oleks talle kõik lubatud, vastuvoolu kuid oleks äärmiselt vastutustundetu õpetada kuidas teistele haiget teha, ilma omandatud sisemise veendumuseta kuidas selle oskusega ümber käia.\nTreeningule tuleku fakt iseeneset ei garanteeri veel soovitud tulemuseni jõudmist, see kas lapsest lõpuks ka trennis käiat saab, sõltub eelkõige tema iseloomust. Seda, ning muid vähem või rohkem olulisi asju treeningul käimise kohta saab vaadata allpool Q&A sektsioonist.\nMeie trenni ilmselt tähtsaimaks filosoofaks on alati olnud pakkuda harjutajale oluliselt rohkem kui lihtsalt võitluskunstide treeningut (iseasi kas harjutaja soovib seda kõike ka kasutada). Nõnda teeme trennis regulaarselt kehalisi teste, kus aga erinevalt koolist ei panda hindeid, vaid osaleja saab vaadata kas ta on vahepeal ka oma tulemust parandanud. Ehkki suvevaheajal ametlikke treeninguid ei toimu, õpetame sel ajal kõigile soovijatele kuidas õigesti üldfüüsilist treeningut teha ning loodetavasti sealjuures ka liikumisest heameelt tunda. Nooremad harjutajad kes ehk veel eriti hästi ujuda ei oska saavad soovi korral suve jooksul ka ujumise selgeks. Suvised tegevused on meie arust vähemalt sama tähtsad kui hooajasisesed treeningud.TÜ 2019a läbiviidud uuringud näitasid, et (kõigist Eesti) trennis käivatest lastest saavad tegelikult piisavat füüsilist koormust vaid kolmandik trenniajast, neljandiku trenniajast aga istutakse sootuks paigal! Meie suviste tegevuste eesmaärgiks seevastu on olnud aga tavalisest trennist intensiivsemate tegevuste läbiviimine. Kõigile soovijatele üritame suvevaheaja alguses pakkuda ka ühe seikluse mis annab võimaluse osalejal katsetada iseseisvalt toimetulemist. Harjutajatele kõige oodatumad tunduvadki olevad taolised väljaspool treeningsaali toimuvad tegevused. Kuna sõltuvalt ilmast on need aga enamasti ebaregulaarsed, on enamus suviseid tegevusi täiendavast tasust vabad.\nTehnilise poole pealt kuulub treeningute hulka kumite(vabavõitlus), kata, kick-box, heited, enesekaitse, kukkumised, akrobaatika, harjutatakse vööeksamiteks.\nMaksmine ja muu inf\nTreeningute tasu sõltub suuresti sellest kuidas on (või ei ole) seatud kohalikus omavalitsuses huvitegevuse toetamise kord. Meie poolt selles osas aitamise võimalused on piiratud kuid saame anda siin vajadusel õige suuna. 1.kohaliku omavalitsuse täiendava toetuse abil, 2.Lasterikaste perede liidu toetuse abil, 3.huvikooli poolse vabastuse abil, 4.riigi antava tulumaksusoodustuse kaudu.\n1.Kui arvate, et õppemaks võib siiski trennis käimisel takistuseks saada, siis meie kogemus ütleb, et põhjendatud palve korral on enamus omavalitsusi nõus ka vanemate poolt makstava õppemaksu kompenseerima.\nOsalejate tasu kujuneb: Õppemaks - Omavalitsuse kompensatsioon = osaleja tasud. Kui meil teie omavalitsuselt veel treenintasude kompenseerimise kohta kinnitust pole, soovitame küsida vallast garantiikiri (taoline variant on meie poolt eelistatud ning mõned KOVd on meile taolist meetodit isegi soovitanud). Omavalitsuste regulatsioonid on väga erinevad nõnda, et täpset juhendit anda pole kahjuks võimalik, küll soovitame kindlasti sealt järele küsida. Kui tunnete, et satute omavalitsuselt toetuse küsimisel siiski miskipärast hätta küsige meilt - aitame alati oma võimaluste piires kaasa.\nMeil teadaolevalt tasuvad laste huvikoolide arved ka mõned töökohad - varem on seda teinud näiteks "Barrus".\n2.Ka huvikoolilt endalt on võimalik õppemaksust vabastust taotleda. Tavaliselt tehakse seda alates teisest aastast kuid teatud tingimustel ka esimesel treeningaastal. Vabastuse taotlemiseks tuleb esitada treenerile (põhjendatud) avaldus.\nOtsustamisel vaatame kui edukas ja hoolikas õpilane treeningutel on.\n3.Kasulik on ka teada, et tegelikult maksab riik juba praegu teile meie treeningutel oma lapsele tehtud kulude eest, kuna vastavalt tulumaksuseaduse § 26 saavad kõik lapsevanemad aasta jooksul meile tasutud huvitegevuse kulud teenitud tulust maha arvata. Kui olete korrektselt täitnud treeningute avalduse, pole teil endil selle tarbeks vajalik midagi ette võtta. Nimetatud summad arvestatakse tulumaksuagastusel automaatselt teie kasuks ning kantakse teie arvele MTA järgmise maksutagastuse ajal.\nLoe ka treeningute kohta käivaid küsimusi ja vastuseid:\nKuidas trenni tulla?\nKui vanalt vöib harjutama hakata?\nMis on harjutamiseks kõige tähtsam (kellele treening kõige paremini sobib)?\nTahaks väga oma 6(5)aastase poja trenni tuua...\nKas ka tüdrukud võivad karatega tegeleda?\nMida on harjutamiseks vaja?\nKust saab treeningriideid/vahendeid?\nKas karate on ohtlik?\nMillal täpselt saab küsida õppemaksust vabastust?\nEi leidnud oma küsimust? Kirjuta! Kui jõudu on püüame vastata.\nTreeningule pääseb praegu põhiliselt läbi projektipõhiste tegevuste. St osalejad lühikursustel (näiteks suveprogramm).\nKui vanalt võib harjutama hakata?\nVanusepiiri pole. Füüsiliselt ja vaimselt peetakse enamike õpetajate poolt alustamiseks parimaks vanuseks 9-14a. kuid elu on näidanud, et sageli leidub 7-8 aastaseid, kes oma olemuselt on treeninguteks rohkem valmis, saavutades suuremat edu kui mitmed 15 -16 aastased.\nTegelikult pole sellele küsimusele ka õiget või vale vastust. Sõltub mis eesmärke endale harjutamisel seatakse.\nKõige paremini tunnevad oma last ikkagi ema-isa ning kui nad on leidnud, et ka 6 aastane peaks treeningutel kaasa tegema, ei öelda sellest kindlasti ära. Võru klubi harjutama asujate keskmine vanus jääb 9 -13 eluaasta vahele. Noorim harjutaja on seni olnud 5 aastane. Kui te pole aga päris kindel, on alati võimalik lihtsalt proovida.\nMis on harjutamisel kõige tähtsam (kellele treening kõige paremini sobib)?\nSee on peaaegu filosoofiline küsimus millest võiks lausa raamatu kirjutada kuid väga lühidalt öeldes sobib karate kõigile. Kui küsimust mõista aga nii, et kes võiks harjutades edukas olla, siis kõige olulisem omadus harjutamisel on ilmselt iseloom. Harjutamisel kõige olulisem põhimõte on "kui sa komistad ja kukud siis tõused ikka jälle püsti". Lahtiseletatult tähendab see, et kui miski tundub raske proovid ikka uuesti seni kui asi välja tuleb. Väga keeruline on harjutada kahevõitlust kui laps paarilisele lihtsalt selja pöörab. Ka on trennis keeruline osaled neil kes on veendunud, et kaasa teha tuleks ainult siis kui tehakse seda milleks neil parasjagu tuju on. Treeningut ei tasu segi ajada kehalise tunniga, siin on kõik vabatahtlikult ning hindeid ei panda! Enam kui 20a kogemust on ka näidanud, et jõudu, kiirust, osavust, tehnikat jne on kõik võimalik treenida, ainus mida treeninguga muuta ei saa on iseloom. Kahjuks on meie ühiskond viimased aastad vorminud lastesse arusaama kus"tähtis pole tulemus vaid osavõtt". Karates kindlasti niimoodi ei saa! Lihtsalt trennis kohal käimisest siin kasu pole.\nIlma andekuse ja füüsiliste eeldusteta ilmselt nende kõige-kõige edukamate hulka ei jõua kuid just harjutaja iseloom on see mis määrab, kas nendest füüsilistest eeldustest on võimalik koos treeneriga tulemust vormida.\nMeil on kindlasti hea meel kui trenni tuuakse vahel ka nooremaid lapsi! Mõnes trennis alustatakse juba neljaastastega kuid seal on põhiliseks eesmäärgiks tiheda konkuretsi tingimustes pigem lapsed teiste eest varakult "ära võtta"\nMeie pole kunagi valmis olnud seda teed minema. Treeningutele tulemine sarnaneb kooliküpsusega kus üldine vanus on 7a kuid inimesed on erinevad ning soovi korral võib julgelt alustada ka vahemikus 6-8 eluaastat. Valdav osa lastest kes meil trennis käivad on vanuses 8 ja vanemad, kuid aeg-ajalt osalevad ka mõned väiksemad poisid. Põhimõtteliselt ei pea karate treeningrühmas olema kõik lapsed samaealised. Kuna treener isiklikult ühtegi last enne trenni jõudmist ei tunne, saab anda vaid üldisi soovitusi. Et aga suurematega kaasa tehes ei tekiks negatiivset kogemust peaksid pisemad lapsed olema füüsiliselt piisavalt arenenud ning mis kõige tähtsam – oma iseloomult olema valmis kaasa tegema asjades mis neile ehk esmapilgul keerulised võivad tunduda. Kui lapse iseloom on pisut kartlik, mis sunnib teda üritamise asemel pigem kõrvalt vaatama tasub kindlasti veel mõned aastad kannatada, piisavalt hakkajatele lastele on aga varasem alustamine väga teretulnud!\nLisaks peaksite lasteaiaealise lapsega kalkuleerima, kas teil, või teie pereliikmel on võimalik tavapärasel tööajal last treeningutele tuua. Selles eas lapsed ju enamasti omapäi lasteaiast trenni ei lähe. Treeningaegade seadmisel on aga arvestatud pigem koolilaste endi, mitte nende vanemate mugavusega.\nNagu öeldud on treeningutele oodatud kõik huvilised. Tavaliselt on tüdrukute hulk trennis oluliselt väiksem poiste omast, kuid see on ilmselt tingitud lihtsalt tüdrukute suuremast tagasihoidlikkusest. Treeningud on alati poistega koos nii, et tüdrukud peavad olema valmis kõigis tegevustes poistega võrdselt pingutama!\nEsmakordselt trenni tulles on vaja vaid kannatlikkust ja head soovi öppimiseks.\nTrenni tulekuks pole vaja kaasa võtta muud kui vahetusriided ja käterätt - põhimõtteliselt sama mis kehalise tunniks. Oskuste kasvades oleks vaja veel ka käe ja jalakaitsmeid ning hambakaitsmeid.\nTreeningvahendeid saab muretseda spetsialiseeritud kauplustest või maaletoojalt. Samuti võib oma sooviga pöörduda otse treeneri poole kellel enamasti on olemas suuremate varustuse maaletoojate kontaktid.\nKas karate on (harjutajale) ohtlik?\nKindlustusfirmad panevad karate kõrgendatud riskiastmega alade hulka, kuid praktika ja erinevate spordialade statistika annavad hoopis teistsuguse tulemuse. Võru klubi harjutajatega on kogu tegevuse jooksul juhtunud paar erinevat õnnetust kuid ligi 20 aasta jooksul on neist harjutamisega seotud vaid mõned liigeste põrutused. Enamasti kipuvad nooremad harjutajad kukkuma suvel puude otsast ja jalgrattalt või vigastama end erinevates pallimängudes. Statistiliselt ongi karate ohutum erinevatest pallimängudest (jalgpall, korvpall ja isegi tennis) olles kaugelt ohutum ka enamusest ülejäänud kahevõitlusaladest. Oluline on ka vahet teha haiget saamisel ning vigastusel Haiget saamist, mõningaid sinikaid jne pole kindlasti võimalik ühegi aktiivse tegevuse, seda enam kahevõitlusalade juures täielikult vältida. Meie arvates kuulub see kasvamise juurde, nagu nohu või kukkumine esimest korda rattaga sõites. Selleks, et haiget saamisest ei saaks aga vigastus pööratakse suurt tähelepanu treeningutel osalemise reeglitele.\nMillal täpselt võib õppemaksuvabastust küsida?\nLühike vastus sellele oleks - siis kui selleks on reaalne vajadus.\nMilline aga on see reaalne vajadus pole võimalik üheselt vastata. Kõiki juhtumeid on kindalsti vaja eraldi hinnata. Kui vanemad käivad tööl, ei kvalifitseeru pere tõenäoliselt vabastust saavate perede hulka, erand on tõenäoline siis kui tegemist on paljulapselise perega. Lisaks sellele soovime, et ka meil sellest midagi kasu tõuseks niisiis tahame kindlasti näha, et vabastust sooviv õpilane oleks asjalik, andekas ning treeningutel edasijõudmisest huvitatud õpilane. Lihtsalt treeningutel aega viitmas käiv laps klubi poolset vabastust ei saa, küll on võimalik kõigil küsida täiendavat abi omavalitsuselt. Enam kasutatud on õppemaksu osaline vähendmine. Ei tasu ka unustada, et kõik osalejad saavad riigilt tagasimakse MTA maksutagastuse näol.\nUute õpilaste avaldust saab täita siin! Kui tuled trenni, kliki siia.


Poola piiri suunas liigub migrantide kolonn, riik tugevdab julgeolekumeetmeid - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Maailm » Poola piiri suunas liigub migrantide kolonn, riik tugevdab julgeolekumeetmeid\nPoola piiri suunas liigub migrantide kolonn, riik tugevdab julgeolekumeetmeid\n- Updated 08.11.2021\nMigrantide kolonn Valgevenes\nPoola tugevdab julgeolekut piiril Valgevenega, kuna on teateid suurest migrantide rühmast, kes liigub Valgevenes piiripunkti poole, teatasid ametiisikud esmaspäeval.\nPoola piirivalveameti kõneisik Ewelina Szczepanska ütles, et internetis postitatud videote kohaselt liiguvad migrandid Poola kirdeosas asuva Kuznica piiripunkti suunas. Kõneisik lisas, et piiril on suurendatud piirivalvurite, politseinike ja sõjaväelaste arvu.\nPoola julgeolekuteenistuse kõneisik Stanislaw Zaryn postitas Twitteris video mööda maanteed kõndivatest sadadest inimestest.\n“Piirilt tuleb väga murettekitavat infot,” lisas Zaryn.\n“Uus info näitab, et rühm on relvastatud valgevenelaste range kontrolli all. Nemad otsustavad, millise suuna rühm võtab,” kirjutas kõneisik.\nUudisteagentuuri AFP faktikontrolliteenistus tuvastas, et üks videotest oli salvestatud Valgevenes Bruzgis, 1,2 kilomeetri kaugusel Poola Kuznica piiripunktist.\nSiseminister Mariusz Kaminski märkis, et riik on valmis igasuguseks stsenaariumiks.\nValgevene piirivalve kinnitas oma avalduses, et suur rühm põgenikke liigub maanteel Poola piiri suunas.\nTeadaolevalt on Valgevene võimud korduvalt sundinud migrante ületama Poola piiri, kus nad siis Valgevene poolele tagasi tõrjutakse.\nPoola on alates suvest kasvava rändesurve all. Varssavi ja Euroopa Liit näevad selles Valgevene valitsuse korraldatud tegevust, mille eesmärk on EL-i kättemaksuks lääne sanktsioonide eest destabiliseerida.\nPoola võimud on piiriregioonis kehtestanud eriolukorra ja rajanud okastraataia.\nVÄRSKED VIDEOD Valgevene-Poola piiril toimuvast\nTeemad: esilugu Leedu poola Valgevene


Eesti Geenivaramu nõukogu koguneb kolme nädala pärast - Äripäev\nEesti Geenivaramu nõukogu koguneb kolme nädala pärast\n26. märts 2001, 13:56\nEesti geenivaramu projektis poliitilisi otsuseid langetava sihtasutuse Eesti Geenivaramu (EGV) üheksaliikmeline nõukogu tuleb esimest korda kokku aprilli keskpaigas, ütles EGV tegevjuhi kohuseid täitev Krista Kruuv.\n'Eesti Geenivaramu juhatuse ettepanek on, et nõukogu koosolek toimuks 19. aprillil,' täpsusas Kruuv.\nEelmisel nädalal nimetas Riigikogu omalt poolt kolm EGV nõukogu liiget, kelleks on Anti Liiv, Andres Tarand ja Toomas Vilosius.\nOmapoolsed nõukogu liikmed on varem juba nimetanud valitsus ja Eesti Teaduste Akadeemia.\nValitsuse poolt on EVG nõukogu liikmeteks nimetatud haridusminister Tõnis Lukas, sotsiaalministeeriumi kantsler Hannes Danilov ja peaministri majandusnõunik Kersti Kaljulaid.\nTeaduste Akadeemia poolt on EVG nõukogu liikmeteks nimetatud Tartu ülikooli molekulaar- ja rakubioloogia instituudi korraline professor Richard Villems, Tartu Ülikooli Kliinikumi närvikliiniku emeriitprofessor Ain-Elmar Kaasik ja Helsingi ülikooli biotehnoloogia instituudi direktor Mart Saarma.\nKrista Kruuvi kinnitusel on põhimõtteliselt otsustatud, et osalus EVG nõukogu töös saab tasustatud. 'Konkreetset ettepanekut pole Eesti Geenivaramu juhatus veel teinud,' ütles Kruuv ja lisas, et juhatuse ettepaneku peab kinnitama sotsiaalminister.\nÄripäevale teadaolevalt on ühe variandina kaalutud EVG nõukogu liikmete tasuks umbes 3000 krooni kuus.


Konverents Liikuma Kutsuv Kool pakub haridusjuhtidele käed-külge lahendusi | Tartu Ülikool\nKonverents Liikuma Kutsuv Kool pakub haridusjuhtidele käed-külge lahendusi\n24. novembril korraldab TÜ liikumislabor Tartus konverentsi „Liikuma Kutsuv Kool“, mille fookuses on Eesti kooliõpilaste vähene liikumisaktiivsus ja seda lahendav pilootprogramm Liikuma Kutsuv Kool. Interaktiivsel konverentsil seotakse kümne piloteeriva põhikooli praktilised kogemused ideetubade, liikumisvahendeid tutvustava messi ning teadusuuringute tulemustega, et pakkuda lahendusi ja võrgustikuvõimalust ligi sajale haridusjuhile Eesti koolidest ja KOVdest.\nTÜ Liikumislabori korraldatav Liikumisfoorum toimub juba viiendat korda, sel korral konverentsina, mis keskendub 2016. aastal 10 põhikooliga piloteerinud programmile Liikuma Kutsuva Kool. Eesti koolide ja KOVde haridusjuhte, samuti riigiasutuste ja vabaühenduste esindajaid koondava konverentsi kava keskendub eri tüüpi koolide õpilaste liikumist soodustavate praktiliste lahenduste leidmisele.\nPäeva esimeses, ettekannete pooles tutvustatakse laste liikumise suurendamise hüvesid ning võimalusi seda ainetundidesse, vahetundidesse ja kooliteele lisada. Päeva teises, käed-külge pooles toimuvad Liikuma Kutsuvate Koolide esitlus-, kogemus- ja ideetoad liikumise ja õppimise ühendamiseks. Praktilisi kogemusi ja soovitusi tantsu- ja õuevahetundide kasutuselevõtmisel, koolipäeva struktuuri muutmisel jm jagavad nii eksperdid kui pilootkoolide esindajad, kes on kaheaastase perioodiga taganud oma õpilastele paremad liikumisvõimalused, vähesema istumisaja ja õppimist soodustava koolikeskkonna. Koostöö aspekti koolikultuuri muutustes tutvustab koolijuht Pekka Paappanen Soomest. Lõunapausi ajal toimub konverentsikeskuse ruumides mess „Liikuv koolipäev“.\nProgrammi eestvedaja ja liikumislabori juhataja Merike Kull selgitab konverentsi korraldamise eesmärke: „Tahaksime, et Eesti koolid õpiksid väärtustama liikumisaktiivsuse rolli hariduslike eesmärkide saavutamisel ning rakendama Liikuma Kutsuvate Koolide põhimõtteid. Konverentsiga näitame, et igast koolist võib saada Liikuma Kutsuv Kool.“\nLisainfo: Leene Korp, konverentsi meediajuht, 5046403, leene.korp [ät] ut.ee


Trükisele lõikevaru loomine - Publisher\nTrükisele lõikevaru loomine\nLõikevaru on veidi kattumise prinditud alast väljaspool prinditavale lehele, mille abil saate tagada, et prinditud ala laieneb kogu tee serva, paberi serva.\nPublisheri ega enamik home printerid on printimiseks koos trükisele lõikevaru on parim valik. Siiski saate luua trükisele lõikevaru efekti , paberi suuruse muutmine, paigutuse muutmiseks graafika, ning seejärel käsitsi korrastamine lehe või faili saata professionaalse printer. Allpool on kirjeldatud mõlema variandi.\nKodu printerisse ja trim\nLõikevaru mõju kodus printer loomiseks peate Publikatsiooni häälestamine paberilehele, mis on suurem kui lõpetanud publikatsiooni lehele, mille soovite printida.\nKlõpsake menüü Lehekülje kujundus nuppu suurusja seejärel klõpsake nuppu Lehekülje häälestus.\nValige dialoogiboksis Lehekülje häälestus jaotises lehedimensioonid. Kohandatud lehesuuruse loomiseks sisestage väljadele laius ja kõrgus soovitud muudatused ja veenduge, et valige paberiformaat, mis on suurem kui lõpetanud lehekülje suurus.\nPaigutage oma objekti või pilti, et see laiendab servade publikatsiooni lehele.\n2 Lehe avaldamine\nKlõpsake faili > Prindi, menüüd valimiseks printer ja seejärel klõpsake käsku Täpsemad väljastussätted.\nVahekaardi märgid ja Lõikevarud jaotises printerimärgidruut kärpimismärgid .\nValige jaotises Lõikevarudnii Luba Lõikevarud ja Lõikevaru märgid.\nMärkus.: Pidage meeles, et peate kasutama oma lõikevaru ja lõikevaru suuremat paberi suurus.\nTrim, kasutades funktsiooni kärpimismärgid juhikud paberi publikatsiooni ettenähtud suurust.\nProfessionaalse printer saatmine\nTrükisele lõikevaru efekti loomiseks Publisheris professionaalse printer saatmiseks peate muuta paberi suurust, teie objektide või graafika teisaldamine lehe servale ja tagastab selle paberi on algse suuruse enne faili saatmist printerisse.\nSisestage dialoogiboksi Lehekülje häälestus jaotises leheuus laius ja kõrgus, mis on suuremad taandatud leheformaadi dokumendi.\nNäiteks dokumendi, mis on 8,5 "x 11", sisestage laiuse 8,75 "ja kõrgust 11.25".\nPaigutage oma objekti või pilti, et seda ka lihtsalt servad publikatsiooni lehele.\nTeie lehe suuruse muutmine algse ettenähtud suurus, näiteks 8.5 x 11″. Professionaalselt printimisel laiendab graafikale puudutades serva Lisaks publikatsiooni lehele.\nMenüü fail käsku Prindi, klõpsake vahekaarti Printeri üksikasjad ja seejärel klõpsake nuppu Täpsem printerihäälestus.\nKlõpsake Lehe sätted jaotises printerimärgidruut kärpimismärgid .


[14. detsember 2010 | Kirjutas: Kaido | 21255 korda loetud | kokku kommentaare: 2]\nKui sulle antaks valida 3 asja, mida sa sooviksid, et aasta 2011 sulle toob, siis mis need oleksid? Kas see oleks rohkem armastust? Rohkem raha? Või hoopis ümbermaailma reis sinu jaoks väga kalli inimesega?\nÜkskõik, missugused on meie unistused, nende täitmine saab alguse sügavalt meie seest.\nKõik asjad ei lähe meie elus niikuinii täpselt meie tahtmist mööda. Seega saame juba sellega leppides vabaneda suurest hulgast pingetest. Kui tihti me mõtleme selle üle, kas meie plaanid ikka täituvad ja unistused saavad tegelikkuseks? Tõde on aga see, et mõned neist täituvad ja mõned mitte. Ning meil puudub tegelikult kontroll selle üle, mis täitub ja mis mitte. Jääb mulje, et siiski on kuskil keegi, kelle käes on mutrivõti ja kes keerab suuri mutreid meie elus. Jah, mitte kõiki mutreid, sest väikeste mutritega saame ise hakkama. Kuid kõige suuremat võtit meie kätte ei usaldata - meie "Elumutter" ning selle asendi muutmine on väljaspool meie haaret.\nLõdvenda oma haaret\nProbleemid meie elus saavad alguse soovist kõike kontrollida. Olgu selleks suhted, kaal või rahamured - me püüame neid kõiki hallata meie jaoks soovitud viisil. Kuid kas inimmõistus on ikka piisavalt võimas, et panna keegi meid armastama, kliendid ja tööandjad meid ostma ning sõbrad meid soosima? Ma kahtlen selles. Aga ehk ei ole selleks vajadustki.\nÜks nupp, mis on alati meie haardeulatuses, on "Lase lahti" nupp. Ükskõik, kui raskes olukorras me oleme või mida iganes me oma elult soovime, meil on võimalus lasta kõigest hetkeks lahti. Kujuta ette, et sinu ees on ilus oranž nupp, millele vajutades kaovad kõik probleemid 1 minutiks. Kui see juhtub, võid sa muretult olla sõbralik ning naeratav nii iseenda kui ka teiste inimeste suhtes. Tavaliselt ei saa me seda olla seetõttu, et asjad ei ole korras. Meile tundub, et me peame jamad enne ära lahendama ja alles siis saame elust rõõmu tunda.\nKuid nüüd on sinu kasutuses võlunupp, mis vabastab sind kõikidest jamadest üheks minutiks. Jah, võib-olla ei kao jamad sinu elust igaveseks, aga sul on vähemalt 1 minut, mille vältel sa oled täiesti vaba. Sa oled õnnelik, rõõmsameelne ning õnnelik. Sa vaatad enda ümber ning näed, kuidas ka teised inimesed on muutunud. Kui sul endal ei ole enam mitte ühtegi muret, armastad sa ka enda ümber olevaid inimesi - isegi neid, kes sulle tavaliselt vastumeelsed on.\nVaata enda ümber ning tunneta seda kergust enda sees. Ütle endale: "Kõik on okei! Lasen lahti!". Ja lasedki. Vaata täiuslikkust enda ümber. Kuidas on võimalik, et miski nii suur ja võimas nagu loodus toimib täiesti iseenesest? Kuidas puud teavad, millal lehte minna ning millal taas unne suikuda? Kuidas linnud teavad, kuhu lennata ja kust leida paarilisi? Nendel ei ole ju mõistust. Kuid ehk ongi see nende õnnistus.\nDescartes ütles kunagi, et ma mõtlen, järelikult olen ma olemas. Jah, tihti samastatakse mõtlemist inimeseks olemisega, aga kui sa lased korraks kõigest lahti ja ei mõtle hetkeks mitte millegi peale, võid sa tunda, et nüüd oled sa muutunud hoopis inimeseks. Sa oled avatud elule ning iseendale. Sinu tajud avarduvad ning sinu sees tärkab midagi, mis paneb sind naeratama. See on armastus iseenda ning oma maailma vastu. Siit saab kõik alguse. Mitte meie täitunud unistustest, vaid meie sisemisest rahust ning armastusest. Muuda 2011 aastal "Lase lahti!" nupp enda parimaks sõbraks ja kasuta seda nii tihti kui võimalik. Miks? Sest kõik on okei. Lase lahti ... ja tegutse rahulikult. Ole õnnelik ning naerata iseendale ja oma maailmale.\nTule kuula 20.12.2010a minu avatud loengut teemal: "Kuidas muuta 2011 Sinu parimaks aastaks?".\nVaata siia: Sinu aasta 2011\n18. detsember 18:56 Assar kirjutas:\nKaks aastat tagasi kogesin Hispaanias elades, teadmata asjaolude kokkulangemisel kõrgeimat teadvust, (piiritut mõistust, nullpunti välja), kuidas keegi seda nimetab ja sain selgelt aru, et edukat tulevikku segavad meie mineviku negatiivsed emotsioonid. Just nende mineviku mälestuste, lahti laskmist Kaido üritabki meile õpetada. Selle tehnika järjepideva kasutamisega me katkestamegi neuronühendusi negatiivsete kogemuste juurde ja olles edaspidi positiivne ning otsides kõiges positiivsust, loomegi uusi ja positiivseid neuronühendusi. Negatiivsed mälestused on kui vette heidetud ankrud teie elupaadist. Kuidas ka ei sõua, ei jõua nende ankrunööride läbilõikamata kuigi kaugele.\nNapoleon Hill oma raamatus, "Mõtlemist muutes rikkaks", on märkinud seitmeks peamiseks negatiivseks emotiooniks hirmu, ahnuse, kadeduse, ebausu, vihkamise, raevu ja kättemaksuhimu. Märgates neid minevikuga seonduvaid emotsioone oma teadvuses, ongi koht, kus sulgege hetkeks silmad, hingake sügavalt sisse ja laske need mõtted endast vabaks. Mõnede mälestuste neuronühendused on aga aja jooksul nii tugevaks kasvanud, et nende lahti laskmistega tegelege või sada korda, kui vaja. Tähtis on just neist vabaneda ja asendada Hilli seitsme peamise positiivse emotsiooniga, nagu ihaldus, entusiasm, usk, romantika, armastus, lootus, seks. Viimane on Hilli arvates üks edasiviimavaid jõude elus. On ju teada, et peaaegu kõiki ajaloo suurkujusid ja geeniusi on innustanud tegutsema naised.\nMinu arvates on negatiivse minevikuga lõpparve tegemise juures veel väga tähtsal kohal andaks palumine ja andestamine! Inimesed peaksid oma ego alla neelama ja ja ka nendega siiralt tegelema. Siiralt, sest vastasel juhul ei saa nad neist vabaks.\nBruce Liptoni teooria järgi oleme me siia ellu vanematelt kaasa saanud emotsioonid, alates kaks kuud enne eostumist, kuni kuni sünnini. Kelle vanemad, kui positiivses või negatiivses keskkonnas sel ajal elasid? Kas Hilli seitsmes peamistes positiivsetes emostsioonides või negatiivsetes? Kõike mida raseduse ajal tunneb ema, tunneb lootes ka laps. Lapsevanemate selles ajavahemikus läbi elatud emotsioonidest saab laps sündides vastava strdipaketi kaasa. Lapse iseloomu tüvi moodustub edasi kuni kuuenda eluaastani ja jällegi milliste emotsioonidega on laps sellel perioodil ümbritsetud?\nKa haigused tekivad meile negatiivsetest emotsioonidest. Vanematelt päritud emotsioonidest tekkinud haigusi nimetatab materjaalnemaailm pärilikeks haigusteks. Kalmar Kalam väidab, et vanematelt päritu võib pärineda kuni kuus põlve meie vanavanemate emotsioonidest. Lahenduseks pakub lisada oma enesesugestiooni lause, et vastutan ainult enda tegude eest! Ja ongi ring täis! Õppige lahti laskma enda mineviku negatiivsetest emotsioonidest, mõtetest, kui ka vabanema põlvkondi vanavanematelt päritud negatiivsetest emotsioonidest, millega kindlustate eduka tuleviku ka oma lastele!\nEdu Teile sõbrad!\n12. jaanuar 03:22 Merka kirjutas:\nVäga hea jutt on (Y) :)


Exxon läheb koos Rosneftiga Arktikasse - Äripäev\nExxon läheb koos Rosneftiga Arktikasse\n31. august 2011, 10:40\nFredy-Edwin Esse, California 31. august 2011, 10:40\nSuurrivaali BP seljatanud Exxon Mobil on löönud käed Venemaa riigile kuuluva naftafirma Rosneftiga minemaks uurimustöödele Artkikasse.\nVastutasuks annab turuväärtuselt maailma kalleim firma Exxon Vene naftafirmale vähemusosalused naftaammutamisprojektides Mehhiko lahes, Texases ja mujal, vahendab Financial Times.\nFirmade 3,2 miljardi dollariline tehing järgneb sel aastal katkenud Rosnefti ja BP vahelisele koostööle. Naftafirmade koostöö blokeeriti ära BP kaasosalusega TNK-BP oligarhidest omanike poolt.\nTänane uudis oli valus hoop paljudele naftafirmadele üle maailma, sest Venemaa arktika piirkonnas arvatakse olevat tohutus mahus puutumata nafta- ja gaasireserve. Lisaks on venelased tunnistanud, et vajavad rahvusvahelist abi nende ressurssideni jõudmiseks.\nLepingu kohaselt investeerivad mõlemad firmad koos 3,2 miljardit dollarit Kara Arktika ja Musta mere uurimiseks. Lisaks investeeritakse 450 miljonit dollarit St. Peterburi rajatava uurimiskeskuse tarvis.\n27. oktoober 2011, 17:44\nExxonil taas 10 miljardi dollariline kasum


Valgustus veebis – valgustid ja lambid siit | Lampjavalgus\nDisainiga väliseinavalgusti hõbedane koos LED 2-tuledega - Silly\nArt Deco rippvalgusti must suitsuklaasiga 3-valgusti - Pallon\nArt Deco laelamp must suitsupeegliga - Pallon\nArt Deco rippvalgusti must suitsupeegliga 1-valgus - Pallon\nKaasaegne riputuslamp must 140 cm 10-valgustiga - Facil\nKaasaegne rippvalgusti 100 cm 5-valgusega must - Facil\nKaasaegne riputuslamp must 60 cm 10-tuled - Facil\nKaasaegne rippvalgusti must 35 cm 5-tuled - Facil\nTööstuslik laelamp antiikhõbe - Cage Robusto\nÕige valgustus teie koju\nIga kodu vajab valgustust ja lampe! Kas otsite internetist funktsionaalset ja meeleolu loovat valgustust hea hinnaga? Siis lampjavalgus on selleks õige koht! Meil leidub lampe iga mõeldava ruumi jaoks: alates elu- ja magamistoast kuni kontori ja aiani. Ostke erineva vormi ja suurusega valgusteid internetist, nii on teil palju valikuid! Valige mustade laualampide, kuldsete põrandalampide ja lahedate lühtrite vahel!\nMillised lambid sobivad minu elustiiliga?\nlampjavalgus valikus on täiuslikud lambid igasse tuppa kodus, näiteks seinavalgustid, rippvalgustid, kohtvalgustid, süvistatud valgustid, laelambid, õuelambid ja palju muud! Moodsast klassikaliseni ja tööstuslikust talustiilini, võite valida mis tahes suuna poes lampjavalgus!\nSuurde ruumi võivad sobida suured, silmatorkavad lambid. Näiteks lühter on tõeline pilgupüüdja ja annab teie toale klassikalise või ekstravagantse ilme. Ühe lambi asemel saate valida ka mitu lampi. Nii saate oma toa teatud nurki kenasti valgustada. Näiteks kaarlamp annab teie toale ainulaadse vintage-hõngu. Kohtvalgustid sobivad suurepäraselt teie toas valgustuse jaotamiseks ning on väga populaarsed ka vannitoa ja aia valgustusena. lampjavalgus valikust leiate klassikalisi lampe ja valgusteid, mis töötavad alati hästi.\nOstke valgustus internetist!\nlampjavalgus tagab teile madalaimad hinnad, et te ei maksaks kunagi liiga palju. Maksed on 100% turvalised ja makseviisi valite teie. Kui te pole oma ostuga rahul, on teil tagastamiseks 30 päeva ning aitame teid hea meelega teise toote valimisel või tagastame teile raha! Pakume oma valgustust ja lampe veebipoes, kus teil avaneb selge ülevaade igat tüüpi valgustitest, mida Lampandlight pakub. Valgustuse saate hõlpsasti soetada internetist! Vaadake kõiki tooteid meie valikus ja ostke kohe oma lemmiklamp!


Tallinnas näeb Veneetsias Eestit esindanud näitust - Kunst - Kultuur\nTallinnas näeb Veneetsias Eestit esindanud näitust\n21. veebruar 2019, 11:35\nVaade Santa Maria Ausiliatrice kirikusse, kus põrandat katab eestlastele tuttav unikivisillutis, altarit ja teisigi monumente varjab betoonsein. Veneetsia arhitektuuribiennalil Eestit esindanud töö «Nõrk monument». FOTO: Tõnu Tunnel\n21. veebruaril kell 20:00 avatakse Eesti Kunstiakadeemia Galeriis näitus «Nõrk monument», mis esindas Eestit XVI Veneetsia arhitektuuribiennaalil. Näitus pöörab Eesti Vabariigi aastapäeva eel pilgu traditsiooniliselt monumendilt ruumile, mis on poliitiline kaudselt ja varjatult.\nNäituse kuraatorid Laura Linsi, Roland Reemaaja Tadeáš Říha uurivad, kuidas väljendub võim ruumis. Mõtestades vahemikku võidusamba ja revolutsioonilise barrikaadi vahel leiavad nad, et teinekord väljendab ühiskondlikku tahet kõige täpsemini hoopis monumendi ümber olev sillutis.\nEKA Galeriis avatav väljapanek vaatab tagasi Veneetsias aset leidnud näituse kohaspetsiifilisele installatsioonile läbi fotograaf Hampus Berndtsoni fotode ning esitleb projekti ruumiliste fragmentide, makettide ning raamatuna, mis Veneetsiast kaasa toodi. Paralleelselt näitusega ilmus Šveitsi arhitektuurikirjastuselt Park Books raamat «Nõrk monument – pjedestaalialused arhitektuurid,» mille koostasid kuraatorid Laura Linsi, Roland Reemaa ja Tadeas Riha. Raamatut on võimalik soetada EKA Galeriist ning Rahva Raamatu kauplustest.\nNäitus jääb EKA Galeriis avatuks kuni 21. märtsini, T-L kell 12:00-18:00.\nNäituse avamisele eelneb 66. Välkloeng „Nõrk monument“ EKA auditooriumis algusega 18:00, kuhu ootame kõiki nõrkuse ja monumendi teemadel kaasa mõtlema. Loengu moderaatoriteks on Laura Linsi ja Roland Reemaa ning esinejateks Tadeas Riha, Rebeka Põldsam, Milvi-Martina Piir ja Eik Hermann.\nNäitus «Nõrk monument» esindas Eestit 2018. aasta XVI Veneetsia arhitektuuribiennaalil. Santa Maria Ausiliatrice kirikus Veneetsias külastas näitust avamisperioodil 26.05-25.11.2018 ligemale 16 000 inimest. Ekspositsioon ja teemakäsitlus pälvis rohkelt rahvusvaheliselt tähelepanu olulisemates arhitektuuri- ja kultuuriväljaannetes.\n«Nõrk monument» näitus Veneetsia XVI arhitektuuribiennaalil:\nKomissar: Raul Järg, Eesti Arhitektuurikeskus\nProdutsendid: Maria Kristiin Peterson ja Eve Arpo, Eesti Arhitektuurikeskus


Vooremaa Juhtkiri: Liiga palju sõnu\nJuhtkiri: Liiga palju sõnu\nTänase Vooremaa arvamuskülg on täis niisugust poliitikajuttu, mida tavainimene vist enam läbi lugemagi ei hakka. Aastaid kestev küüniline arutelu suurperedele kunagi ehk äkki makstavast võimalikust rahast on lapsevanemad ammu ära väsitanud. Mitmed aastakäigud tütarlapsi on vahepeal justkui erakondadele märkamatult juba naisteks sirgunud ja emadekski saanud, aga kindlasti mitte meie poliitikute sõnaohtruse tulemusena, vaid ikka omaenda vabast tahtest.\nOn küll tore, et aastate jooksul mõned toetused tõusnud on, kuid lubadused, ja eriti valimiste eel, on alati olnud neist palju kordi suuremad. Kasvatada lapsi riigis, kus toidu pealt võetakse käibemaksu ja iga kilekoti eest küsitakse raha, on niigi marginaalne ja poliitikute omavahelised kemplemised ei aita suurperesid mitte kuidagi, pigem rikuvad vaid tuju, sest tuletavad olukorra kurbloolisust taas meelde.\nVooremaa ei sea kahtluse alla Elle Kulli häid kavatsusi, küll aga kahtleb ta selles, et proua Kull suudab oma kaunite sõnade eest ka seista, sest nagu teada, ei aita ühe kaunishinge heast tahtest, et maailm muutuks paremaks. Eesti rahva poolt armastatud näitlejanna ei suuda ka seekord päris kindlasti mitte riigilaevukest õigele kursile tüürida, tehes seda ühes neist erakondadest, kes korduvalt on võimul olnud ja korduvalt oma rahvale valimiste eel tühje lubadusi jaganud.\nÕnn ei peitu rahas. Raha puudumine aga võib mõnikord teha ikka väga õnnetuks ja lasterikkad pered saavad selle lõputu nääklemise käigus igakord uuesti pihta ja kannatada. Aidata lapsi peaks olema kõikide erakondade kohus, kuid seda tuleks teha, mitte sellest sõnavahutada.\nJa kui tingimata on tarvis enne valimisi endast rääkimisega märku anda, võiks valida mõne vähem haiget tegeva teema.


Pressiteated Archives - Uus Maa blogi | Uus Maa blogi\nUus Maa Kinnisvarabüroo alustas esimesena Eestis korterite müüki virtuaalreaalsuses\nLisas Risto Vähi kuupäeval juuli 11, 2019 kategoorias Kinnisvaraturg, Pressiteated\nIstud diivanil ja paned virtuaalreaalsus- ehk VR-prillid pähe. Kahe nupuvajutusega jõuad sa menüüs kohta, kust saad endale välja valida sobiva kodu, millega lähemalt tutvuda. Käid virtuaalses kodus mööda tube ringi, uurid põhiplaani, imetled vaateid ja muid pisidetaile ning valid välja korteri siseviimistluse.\nNii kirjeldab päris kodu ostmist virtuaalreaalsuse abil Uus Maa Kinnisvarabüroo digiturundusspetsialist Taavi Altpuu.\nKas VR on kinnisvarasektoris tulevik või juba tänapäev?\nVirtuaalreaalsus on kinnisvara soetamise uus normaalsus juba lähiajal. Ja meil kui kinnisvarabürool tuleb selliste lahenduste väljatöötamisega tegelema hakata nüüd ja praegu. Kui kliendid seda enne meid ise nõudma hakkavad, oleme juba hiljaks jäänud.\nOtsustasime selles valdkonnas olla Eestis teerajajaiks ja tegime Järve Tornide uusarenduses virtuaalreaalsuse simulatsiooni kõigile kättesaadavaks ja järeleproovitavaks.\nMida virtuaalreaalsus inimestele otsustusprotsessis juurde annab?\nKõige suurem kasutegur tuleb VR-prillide puhul välja uusarendusprojektide juures. Inimestel puudub tihtipeale arusaam sellest, milline nende uus kodu tegelikult välja nägema hakkab. Kliendile näidatakse jooniseid, kuid reaalne ettekujutus tulevasest elukeskkonnast – ruumilahendusest, asukohast ja vaadetest – jääb puudulikuks. Virtuaalreaalsus aitab uusarenduste puhul “põrsas kotis” ostu elimineerida, sest see annab võimaluse koduga tutvuda enne, kui see reaalselt valmis saab.\nMis vahe on aga virtuaalreaalsusel ja juba praegu eksisteerival virtuaaltuuril?\nVirtuaalreaalsust ei tohi segamini ajada virtuaaltuuriga. Virtuaalreaalsus on simulatsioon, mis kujutab reaalmaailmavälist keskkonda, milles on võimalik ringi liikuda. Virtuaaltuur kujutab aga staatilist olemasolevat maailma.\nHea võrdluse saame tuua 3D piltide ja fotode vahel. 3D pildid kujutavad Sulle elukeskkonda, milline see välja nägema hakkab kui see valmis saab. Fotod aga kujutavad praegust ehk hetkelist keskkonda.\nKinnisvaraga võib virtuaalselt tutvuda nii kodus, kontoris kui isegi lennujaamas?\nMis nii maakleritele kui ka klientidele meeldib, on see, et virtuaalreaalsust ei pea tänapäevase tehnoloogia juures katsetama ainult kinnistes ruumides ja ühes kindlas asukohas. Näiteks Järve Tornide virtuaalreaalsuse puhul võtsime me kasutusele Oculus Quest VR peaseadme, mis võimaldab kuvada inimestele virtuaalkogemust asukohast sõltumata.\nMilline on inimeste reaktsioon virtuaalreaalsust kasutades?\nViimaste demonstratsioonide põhjal on kõrvu jäänud laused “reaalsem kui tegelikkus”, “nagu vaataks päriselt aknast välja” või et “ma ei julge rõdule minna, ma kardan kõrgust!”. Võimalus valida sobiv siseviimistlus tõstab klientide emotsiooni veelgi. Valida saab sanruumide, uste ja põranda värvilahendusi.\nMilliseid võimalusi pakub virtuaalreaalsus tulevikus?\nLisaks siseviimistlusele on tulevikus virtuaalreaalsust kasutades võimalik välja valida juba sobiv sisekujundus. Näiteks saab oma suva järgi paigutada diivanit, köögimööblit, valgusteid ja muid sisekujunduselemente. Teisisõnu saab koduotsija parema ostukogemuse, mis tõstab emotsiooni ning aitab teha kaalutletud otsuse uue kodu valimisel.\nKui hetkel on võimalik inimestel proovida Järve Tornide virtuaalreaalsust kolme erineva põhiplaani ja vaadetega korteril, siis eesmärk on luua uusarenduste puhul eraldiseisev portfoolio. Ja laiemalt, kui hetkel veel enamasti tutvustatakse objekte PowerPointi abil, siis varsti lükkab virtuaalreaalsus sellise esitlusviisi kõrvale.\nMillal on oodata Eestisse esimest virtuaalreaalsus kinnisvaraportaali?\nKinnisvarakuulutuste ümberkolimine virtuaalreaalsusmaailma võtab aega, sest praegu ei ole see veel majanduslikult kuigi otstarbekas tegevus.\nKui kaua veedab keskmine eestlane tänasel päeval aega oma nutitelefonis ja võrdluseks – kui kaua teeb ta seda virtuaalreaalsuses? Nutitelefoni kasutas 2017.aastal keskmine eestlane ligi 4 tundi päevas (Kantar Emor TNS Meediapäeva uuring) ja virtuaalreaalsust ei kasutatud praktiliselt üldse. Kuid, ajad on muutumas. VR-prille ostetakse juba kodudesse ning rääkimata sellest, et samal tehnoloogial põhinevad mängutoad on ka meil aina enam populaarsust kogumas.\nMillisesse situatsiooni paneb virtuaalreaalsustehnoloogia kinnisvarasektori?\nSee paneb meid oma äriprotsesse efektiivsemaks muutma, innovatiseerima ja uusi tehnoloogiaid kasutusele võtma. Lõppkokkuvõttes ei muuda see ainult kinnisvara ostu- või müügiprotsessi – see aitab tõsta ka personali professionaalsust, pakkudes näiteks interaktiivsete koolitussüsteemide loomist.\nNii et virtuaalreaalsus kinnisvara- ja laiemalt üldse äris, on tulemas, et jääda?\nJah. Innovatsioon ei lõppe iial. Kes sellele rongile ei hüppa, jääb sellest maha ning mida kauem venitada, seda raskem on see rong kätte saada ja vagunisse tagasi ronida. Virtuaalreaalsus on üks neist vaguneist ja meie sõidame sellel kindlalt kaasa.\nJärve Tornide virtuaalreaalsust saab proovida registreerides end arenduse veebilehel www.jarvetornid.ee või kirjutades jarvetornid@uusmaa.ee\nPärast registreerimist võtab maakler kliendiga ühendust ja siis lepitakse kohtumine kokku. VR kogemust saab proovida endale sobivas asukohas, leppides kokku mõlemale osapoolele sobiva kellaaja. Kohtudes on meie poolt olemas peaseade ja inimene saab virtuaalkogemust järele proovida. Järve Tornide virtuaalreaalsust saab proovida ainult Uus Maa Kinnisvarabüroo VR-prillidega.\nTallinna südames valmivad peagi eksklusiivsed bürood ka väikestele ettevõtetele\nLisas Risto Vähi kuupäeval juuni 17, 2019 kategoorias Arendused, Pressiteated, Uued Objektid\nUus Maa Ärikinnisvara OÜ koostöös Novira Capital OÜ-ga alustas Pärnu mnt 31 uue esindusliku ärimaja Büroo 31 väljaüürimist. Hoone valmib 2020. aasta alguses ja selles saab üürida büroopindu suurusega alates 50 m2.\nBüroo 31 on osa piirkonna uuest maamärgist – Das Haus arendusest, kus on lisaks büroohoonele eksklusiivsed korterelamud ning atraktiivsed 1. korruse äripinnad ja maa-alune parkla.\nBüroopinnad paiknevad 2. -6. korrusel ning on suuruses 50-215 m2, korruste suurus jääb vahemikku 500-900 m2. Hoones on võimalik pakkuda sobiva suurusega kontoriruume nii väikestele kui ka suurtele ettevõtetele. „Büroo 31 on suurepärane võimalus väikestele ettevõtetele, kes soovivad edevat bürood südalinnas“, ütles pindu vahendav Uus Maa Ärikinnisvara maakler Aira Veelmaa. „Viimastel aastatel on turule tulnud väga palju uut büroopinda, kuid pisemad ettevõtted peavad leppima vanemate hoonetega, sest uutes majades väikeseid pindu reeglina ei pakuta”.\nBüroo 31 üürnikeks on oodatud kõik väärikad ettevõtted, kes soovivad esinduslikku ja stiilset bürood südalinnas. Arendaja poolt on välja töötatud optimaalne ruumilahendus ja kaks erinevat siseviimistluspaketti, et tulevane üürnik saaks uue büroo võimalikult vähese ajakuluga. „Väiksemate ettevõtete jaoks on eriti oluline, et saaks uue kontori minimaalse ajakuluga ning seda Büroo 31 pakub. Piltlikult öeldes, otsustada tuleb vaid vaiba värv”, sõnas Veelmaa. „Suuremate pindade puhul on siiski võimalus üürnikul ruumilahenduse ja siseviimistluse osas ka kaasa rääkida. Seda muidugi seni, kuni ehituslikult on veel võimalik muudatusi teha”.\nBüroo 31-s on kokku ligi 3000 m2 büroopinda. Üürilepingute sõlmimine on alanud, üürnikud saavad hoonesse sisse kolida 2020. aasta veebruaris.\nLisas Risto Vähi kuupäeval veebr. 18, 2019 kategoorias Ettevõttest, Pressiteated\nSeni Re/Max Plus-i nime all tegutsenud maaklerbüroo liitub täies koosseisus Uus Maa Kinnisvarabüroo frantsiisivõrgustikuga ning hakkab kandma nime Uus Maa Pluss.\n„Meil on ülimalt hea meel, et suudame oma frantsiide süsteemiga pakkuda konkurentsi rahvusvahelistele brändidele ning esimene suurem frantsiisibüroo meiega liitus,“ ütles Uus Maa Kinnisvarabüroo juhatuse esimees Jaanus Laugus. „Kindlasti on frantsiisivõtjale parim valik tuntuim kaubamärk kohalikul turul, millele lisandub professionaalne turundus ja koolitusüksus ning kaasnev kulude kokkuhoid ja parem klienditeenindus.“\nUus Maa Plussi partneri Elar Toomsalu sõnul osutuski valiku tegemisel suureks põhjuseks just Uus Maa kui kaubamärgi lai tuntus. “Võttes arvesse meie võrdlemisi lokaalset, peamiselt kohaliku tarbija põhist kinnisvaravahenduse turgu, on meie meeskonna soov tegutseda kaubamärgi alt, mida kõik kohalikud inimesed teavad ning millel on üles ehitatud tugev tugisüsteem nii maakleritele kui ka omanikele, aitamaks teenindada meie praeguseid ning tulevasi kliente veelgi paremini.“\nUus Maa Plussi frantsiisileping hakkab kehtima 18. veebruarist 2019. Ettevõtte kontor asub ka edaspidi Tallinna kesklinnas, aadressil Kaupmehe 7.\nUus Maa korraldab ERR-i Tuisu tänava kinnistute müüki\nLisas Risto Vähi kuupäeval jaan. 10, 2019 kategoorias Investeeri Kinnisvarasse, Pressiteated, Uued Objektid\nUus Maa Kinnisvarabüroo alustas Eesti Rahvusringhäälingule (ERR) kuuluvate kinnistute müüki Tallinnas Tuisu ja Tervise tänaval, kuhu varasemalt plaaniti uue tele- ja raadiokompleksi ehitamist.\nKokku on kinnistuid viis ning need müüakse enampakkumise korras. Tallinna Linnaplaneerimise Amet on novembris 2011 võtnud kirjaliku seisukoha, millest tuleneb, et müüdavat ala nähakse tulevikus multifunktsionaalsena, kus võiksid asuda nii elu- kui ärihooned.\n„Tarbijate nõudlus korterite järele terviklikult arendatud keskkondades on suur,“ ütles kinnistute müüki korraldav Uus Maa Kinnisvarabüroo äripindade maakler Eduard Sorokin. „Müügisolev projekt annab võimaluse arendada terviklik elukeskkond, kus lisaks korteritele on toetavad teenused ja rekreatsioonivõimalused. Kutsume kõiki huvitatud isikuid meiega kontakteeruma ja osalema, enampakkumine leiab praeguse kava kohaselt aset märtsis.“\nKinnistute pindala on kokku: 41 569 m2. Kehtiv detailplaneering lubab maksimaalseks maapealseks brutoehitusmahuks 34 000 ruutmeetrit ning suurimaks hoonete kõrguseks 56 meetrit.\nLisainfo objekti koduleheküljelt: www.uusmaa.ee/tuisu\nTallinna tuiksoonele kerkivad stiilsed kõrghooned\nLisas Risto Vähi kuupäeval okt. 29, 2018 kategoorias Arendused, Pressiteated, Uued Objektid\nTallinnasse Järvele kerkib stiilse arhitektuuriga, 18- ja 19-korruseline kaksiktorn, millest saab väärikas lisa juba piirkonda kerkinud kõrghoonetele. Kompleksi tuleb 195 korterit, lisaks äri ja kaubanduspinnad.\nEesti praeguse aja ühe tipparhitekti Martin Aunini poolt projekteeritud kaks ultramoodsat kõrghoonet valmivad Tallinna tuiksoonel Pärnu maanteel. Kerkiv sihvakas ja suurlinlik maamärk on palistatud erinevate klaaspindade ning katkematu rõdude lindiga, mis suundub dünaamiliselt kõrgusse ja avab hingematvaid vaateid igasse ilmakaarde.\n„Kahtlemata on tegemist maiuspalaga neile, kellele meeldib stiilne arhitektuur ja mitmekesised vaated linnale, kõrghoonetele ja tuledesäras tänavatele,“ sõnab Järve Tornides kortereid müüv Uus maa Kinnisvarabüroo maakler Ave Klaser. „Pakkumisel on kahe- kuni viietoalised korterid, millest paljudel on rõdud. Tornide viimastel korrustel asuvad avarad penthouse-tüüpi korterid, mida ilmestavad vastavalt korterile kas katuseaknaga talveaed, pea kogu korterit ümbritsev rõdu või mõlemad.“\nSuuremates korterites on majapidamisruum, külaliste tualett ning nn king-size magamistoad. Siseviimistluses kasutatakse heledaid, naturaalseid toone ning kvaliteetseid materjale.\nKogu kompleks valmib üldehituslikult üheaegselt. Kõigepealt, aastal 2020, saab sissekolimiseks valmis TORN2 ning tornide vaheline 2-korruseline büroo-, kaubandus- ja teeninduspindade osa ning seejärel TORN1. Hoonemahte ühendab soe kahekorruseline maa-alune osa, kus paiknevad erineva suurusega parkimiskohad ja panipaigad ning mõned tõstustega garaažiboksid. Parkimiskorrustele ja panipaikadesse pääseb liftiga.\nJärve Tornid on väärikaks täienduseks Pärnu maantee ning Tammsaare ja Järvevana teede ristumiskohas, kuhu on juba kerkinud mitmeid sihvakaid elu- ja ärihooneid. Nii on sellest alast saanud omamoodi linnavärav ja suurem keskus, kuhu on koondunud elu, töö, kaubandus ja vaba aeg.\nJärve Tornide arendaja on AS TTP, korterite müügiga tegeleb Uus maa Kinnisvarabüroo.\nRohkem infot projekti koduleheküljelt: https://jarvetornid.ee/\nUus Maa Kinnisvarabüroo pakub nüüd ka juriidilist abi\nLisas Risto Vähi kuupäeval okt. 25, 2018 kategoorias Ettevõttest, Juriidika, Pressiteated\nFoto: Eduard Stogov\nUus Maa Kinnisvarabüroo laiendas oma teenuste portfelli juriidilise nõu pakkumisega kinnisvaraga seotud küsimustes.\n„Uue teenusega alustamise tingis asjaolu, et erinevaid eluvaldkondi puudutavad juriidilised nüansid muutuvad aina keerukamaks. Nõnda ka kinnisvarasektoris,“ sõnas Uus Maa Kinnisvarabüroo juhatuse esimees Jaanus Laugus. „Paljud meie kliendid vajavad abi ka juriidilistes küsimustes, millega advokaadibüroode uksi kulutada ei tasu või polegi mõtet. Meil on olemas know-how, hoiame hinna soodsa ning esmane nõustamine on tasuta. Kindlasti on see teenus oluline ka tulevase müügitehingu sujuvaks ettevalmistamiseks, et kui müüdava varaga võiks tekkida mingeid muresid, püüame need juba eos lahendada.“\nUus Maa Kinnisvarabüroo juristi Karlis Kolgi sõnul pakutakse klassikalist kinnisvara-alast õigusteenust, milleks on juriidilise nõu andmine, lepingute koostamine ja esindamine vaidlustes (nii kohtuvälistes kui ka kohtulikes). „Eeltoodu pole kindlasti limiteeritud nimekiri. Kuulame ära kõik palved ja kui need on seotud kinnisvarajuriidiliste küsimustega, siis pakume kliendile abi. Kui vaja, lahendame tõsisemad probleemid koostöös teiste pädevate institutsioonidega,“ lisas Kolk.\nRohkem infot Uus Maa poolt pakutavate juriidiliste teenuste kohta leiab siit: https://www.uusmaa.ee/hinnakiri/juriidiline-noustamine/


Silmet sai Brasiiliast üle 500 mln kroonise leppe - Äripäev\nSilmet sai Brasiiliast üle 500 mln kroonise leppe\n04. veebruar 2004, 09:47\nEelmine artikkel: Cisco Systemsi kasum langes raamatupidamisemuudatuse tõttu\nJärgmine artikkel: Tallinn hoiatab: Talvine vihm muudab kõnniteed libedaks\nMetallurgiakombinaat Silmet sai Brasiiliast üle 500 miljoni kroonise leppe nioobiumitoorme ostmiseks.\nBrasiilia kaevandusfirma Paranapanema leping Silmetiga on sõlmitud viieks aastaks, mille käigus tarnitakse 720 tonni nioobiumimaaki 46 miljoni USA dollari eest (575 mln kr), kirjutab majandusleht Valor Economico.\nAjaleht kirjutab, et leping on seotud Paranapanemale kuuluva maailma suurima Pitinga metallimaardla laiendamisega Amazonase jõgikonnas. Silmeti juht Tiit Vähi ütles uudist kommenteerides, et tõepoolest on kavas hakata ostma Paranapanemalt mitteradioaktiivset nioobiumitooret. Maagist hakkab Silmet tootma puhtaid metalle.


Kirjutuslaud Adeptus, el. regul., 1600x800 mm, pöökvineer/ must | AJ Tooted Eesti\nKirjutuslaud Adeptus, el. regul., 1600x800 mm, pöökvineer/ must\nNaturaalse vineeriga kaetud tasapind\nElektriliselt kõrguses reguleeritav kirjutuslaud T-raami ja sirge tasapinnaga. Muutes tööpäeva jooksul oma kehaasendit istuva ja püsti seisva vahel, vähenevad pinged kehas ning paraneb vereringe.\nLooge ergonoomiline ning aktiivsem töökoht elektriliselt kõrguses reguleeritava kirjutuslauaga. Teie keha on loodud liikuma ning seetõttu parandab varieeruv asend tööpäeva jooksul teie enesetunnet ning vähendab ebavajalikku pinget lihastes. Vaid nupule vajutusega saate seada töölaua kõrguse vastavalt oma kasvule ja kontoritoolile. Kontorilaual on stabiilne T-raam koos topeltmootoriga, mis tagab sujuva ja vaikse kõrguse reguleerimise. Tugitalat raam tagab piisavalt jalaruumi töölaua all. Sirge lauaplaat on kaetud naturaalse ja tugeva vineeriga. Valige erineva viimistlusega vineeride ning musta või alumiiniumhalli metallraami vahel. Tervikliku ning funktsionaalse töökoha loomiseks kombineerige kontorilaud sobivate hoiukappide või riiulitega. Ärge unustage täiendada oma töökohta põrandamatiga, et tagada täiendav mugavus püsti töötades ning jalatoega, mis annab ergonoomilise asendi istumisel!\nLauaplaadi pind värv: Kask , Pöök\nKaal: 48,2 kg , 48,6 kg\nSertifikaadid: ISO 21016:2007, EN 527-1, EN 527-2


E-poed - DOTAskins - Osta.ee\nCreative Republic OÜ info@dotaskins.com 12526304 Koduleht\nDotaskins näol on tegemist Apple’i toodetele mõeldud originaalsete, läbipaistvate ja lahedate kujundustega kleebistega. Sealjuures on täiesti uueks tooteks ka arvuti puutepadja (trackpad) kleebised, mis muudavad sülearvuti veelgi personaalsemaks ning omapärasemaks.\nKõik kleebised on disainitud Eesti disainerite ja kunstnike poolt. Lisaks erinevatele seadmetele mõeldud kleebistele on kõik kleebised ka erisuuruse ning disainiga.\nCreative Republic OÜ , info@dotaskins.com, 12526304, Koduleht