13-St Cutest Celeb paarist Instagram hetked tähistada Ystävänpäivä - et.inspirationclassic.com\nTe ei usu, kuidas Nicole Snooki LaValle sai Etsy Star\nTeie Office'i saladus jõuluvana nende kingitustega alla $ 50\n13-St Cutest Celeb paarist Instagram hetked tähistada Ystävänpäivä\nVahepealset 40. sünnipäeva pidu Katy Perry viskas Orlando Bloomile (koos oma emakeelt üllatusliku külastusega) ja hiljuti oma hilja abikaasa René Angéliliga hiljuti postitatud Celine Dioni austust. Me oleme tundnud, et hiljaks jäänud kõik armastuse ajad. Loomulikult on see ainult sobiv - see on peaaegu Valentinepäev! (Kas olete juba ette valmistanud?) Meie lemmikfestivali auks tunnistasime, et oleme veelgi võimendanud tegurit, ümardanud mõnda kõige ilusama Instagram'i hetki, mida nägime viimase aasta jooksul. Kutsu oma keha järele - need on lihtsalt armas!\n1. Kristen Bell ja Dax Shepard : Dax jagas seda, mis võiks olla meie lemmikpildiks tema ja naise Kristen Belli (kes läks koju mängima Settlers of Catan pärast Golden Globe), hästi, EVER sel nädalal tagasipöördumise eest vanuses. "9 aastat tagasi," ütleb ta. "Ja kahjuks, et alumine hing ei ole süstimisest, see on Skoal. See on õige, ma maandasin @ kristenanniebelli, kui see oli ebameeldiva jõuluvana harjunud. Täname, et olete optimism, kallis. "\n2. Sarah Michelle Gellar ja Freddie Prinze Jr . Sarah ja Freddie olid SUURED väga magusad pildid, et valida tänu" armasta oma abikaasa väljakutse " Sarah võttis käesoleva aasta alguses vastu, kes nägi, et ta avaldas paarile õnneliku pildi nädalaks sirgelt. Meie lemmik aga just nii juhtus, et see on see löök, mida ta jagas aastapäeva puhul, kus neil oli ainult üksteise silmad. "Õnne aastapäev @ realfreddieprinzejr," kirjutas ta.\n3. Miley Cyrus ja Liam Hemsworth : Kuigi Miley Cyrus ja Liam on olnud kokku rohkem kui aasta tagasi, Hemsworth on hiljuti tunnustanud oma põletust armastust üksteisega sotsiaalmeediumi kaudu viimaste kuude jooksul, muutes selle pildi super kirglikust NYE suudlusest, mida nad jagavad, tundub olevat kõik, mis on palju erilisem.\n4. Elsa Pataky ja Chris Hemsworth : Liami vend ja õde, Elsa, on teisest küljest vanad poed: Tegelikult on nad nii armasad, me pühendasime kogu postituse kõigile viisidele, mis nad panid meid pahaks. Eriti meeldib meeleldi see paar, mis haudub ja pahtub, et puhtaks välja oma sünnipäeva küünlaid. "Palju õnne sünnipäevaks maailma parima naise, suurima ema ja kogu uimastamise inimene!" Ütles ta. "Armastan teid koormate eest ja aitäh, et lubas mul aidata küünlaid välja puhtaks teha." Ta vastas omakorda kohe tagasi, öeldes: "Tänan, et mu naerma hakkasite iga päev. Mul oli parim päev! Armastan teid igavesti! "\n5. Kelly Ripa ja Mark Consuelos : Ummmm, kas me võiksime palun välja nägema sellisel juhul, kui oleme 20 aastaga olnud meie märkimisväärse teisega, palun? Kelly Ripa ja naljakas Mark Consuelos on töökohal isegi jumalik: Sheesh!\n6. Jenna Dewan Tatum ja Channing Tatum : oleme näinud palju kuumaid, kuumaid ja kuumaid fotosid neist kahest kokku üle aastaid (ja üksi - kas sa nägid NSFW "nap" pic Channingi, mis just pani tema naise oma sisse?), kuid see üks paar, kellel on tütre Everly käes, kui Ilu ja Beast on riietatud tundub.\n7. Zoe Saldana ja Marco Perego : D'aawwww, tule sisse: Isegi Zoe Saldana ja Marco Perego SILHOUETTES on kummalised!\n8. Behati Prinsloo ja Adam Levine : Me mõtleme, kes ei unistavad partnerit, kes mitte ainult ei väida, et sa oled preggers, vaid ka dokumenteerivad seda oma isiklike vahenditega? 9.\nGigi Hadid ja Zayn Malik : pärast seda suvi, mille käigus Gigi ühines Taylor Swift'i tüdrukute klubiga, Gigi ja Zayn (AKA Zigi) välja töötanud võimalikud erinevused, mis neil oleks võinud, kaotanud aega südame-sulavate Insta piltidega nagu see. 10.\nChrissy Teigen ja John Legend : Chrissy ja John sõitsid mööda sõidurada - ja meie südamesse -, kui nad külastasid Como järvest videolõigu "All of Me" komplekti. 11.\nBlake Live ja Ryan Reynolds : Blake ja Ryan relvitsevad seda hetki, mil nad 40-ndal sünnipäeval armusid teineteise peale @ _o_ya_ seal olla seal üks kõige kallimad tähistused kõigis time , rääkimata sel aastal. "Hei Reynolds, mulle meeldib sulle palju," naeris ta. 12.\nGoldie Hawn ja Kurt Russell : Goldie Hawn ja Kurt Russell, kes on kokku 33 aastat (wut!) Mitte ainult inspireerivad meid armastusosakonda, kuid annavad meile lootuse tulevikule. "Tea, mis on Ameerast suurepärane?" Kirjutas ta. "Love." 13.\nFaith Hill ja Tim McGraw : Isegi pärast kaks aastakümmet koos (paar tähistas oma 20. aastapäeva koos käesoleva aasta alguses), leiab Tim ikkagi, kuidas hoida säde elus - me vaata, et "naljakas" kätepaigutus, Tim! Milline paar sulle tundub kõige raskem? Räägi meile üle @fijngenoegenandCo!\n(Foto via Alberto E. Rodriguez / Getty)\nHinda oma elu parimaid juukseid nende eelkohtumise näpunäidetega, otse stiilist Ilu\nNeed konverteeritavad riided maksimeerivad oma riidekapid Mood\n24 Parimat toodet Amazon Clean Freaksi jaoks Kodu\nBeauty Mythbuster: kas küpsetuspulber TÕLGE puhastage silmaümbrise kotte?\n13 Wanderlust tätoveeringud, mis on parem kui suveniirid\n12 Rakendust, mis tõesti parandavad teie sünnipäeva\n20 On hädavajalikke elemente oma puhta söögikartuli jaoks\nWarby Parker lihtsalt langes oma uut kevadet 2017 raamid


Kas on ohtlik kakat kinni hoida? - Tervis\nKas on ohtlik kakat kinni hoida?\nMõnikord võib tualetti minemisega viivitada, aga see ei tohi saada harjumuseks, kui ei soovi tervist jäädavalt kahjustada.\nAlati pole võimalik kohe tualetti tormata või lihtsalt ei viitsi. Mis juhtub, kui säilitad väljaheidet kehas pikemat aega?\nUmbes 75 protsenti väljaheitest on vesi – ülejäänu on surnud bakterid, mis aitavad toitu seedida, samuti elavad bakterid, valgud, seedimata toit, rasvad, soolad ning sooltest ja maksast tulevad ainejäägid, vahendab Health24.\nTualetis käimise vajaduse ignoreerimine võib viia lõpuks kõhukinnisuseni. Pärakus asuvad närvid võivad saada kahjustatud ning hakata reageerima ebasobivalt sinna sattuvale väljaheitele ehk aju lakkab vajadusele lõpuks lihtsalt reageerimast.\nSage väljaheite kehas kinni pidamine võib tekitada hüposensitiivsuse ehk vähendada päraku tundlikkust, nii et see vajab väljaheitele reageerimiseks selle kogunemist suuremas koguses.\nSamuti võib juhtuda, et tualetis käies aanuse lihased lõõgastumise asemel hoopis automaatselt pingulduvad. Äärmuslikel juhtudel võib see hakata tekitama probleeme urineerimisel ja põhjustada naistel ka valulikku seksi.\nKui keha on harjunud segaste signaalidega, mis sunnivad väljaheidet kinni hoidma, ehkki retseptorid annavad teada vajadusest soolt tühjendada, aeglustub kogu soole tühjendamise protsess – ka siis, kui oleksid tegelikult valmis tualetti minema.\nMida kauem väljaheide sooles peetub, seda kõvemaks see muutub ja seda suuremaid ebamugavusi põhjustab see lõpuks eemaldumisel.\nKui hoida väljaheidet kehas kauem kinni harvadel juhtudel, ei sünni sellest suuremat kahju, küll aga hakkab see närve ja lihaseid kahjustama siis, kui see saab sagedaseks.


Kõht lahti-nagu vesi. - Perekooli Foorum\nEsileht › Rasestumine ja lapse ootamine › Kõht lahti-nagu vesi.\nTeema: Kõht lahti-nagu vesi.\nMul on täna terve päev kõht lahti olnud nagu vett ainult tuleks ja nii iga 10 min järel . Oskaks keegi aidata ? Ega see lapsele mingit ohtu ei kujuta ?\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 14.01 23:14; 15.01 14:34; 16.01 14:30;\nRE: Kõht lahti-nagu vesi.\nKujutab küll ohtu, lapsel tekib ka vedelikupeetus nagu sul endalgi. Pöördu erakorralisse. Ilmselt oled saanud kõhuviiruse. Nad panevad sulle paariks tunniks tilgutit, et sa saaks veevarud taastatud. Võivad ka ööseks sisse jätta, aga kindlasti soovitan pöörduda erakorralisse.\nSeda juttu ma küll ei usu – vedelikupeetus tekib imikutel ja väikelastel\nMul on ka raseduseajal kõht väga lahti olnud, aga järgmisel päeval on kõik korras. See võib olla seotud hormoonide või rasedusvitamiinidega.\nSoovitan kummeliteed, kui olukord kestab, siis võid helistada arstile. Ära üle muretse.\nTead Anna-Minna, mõtle hästi hoolikalt, kui sa teistele soovitusi jagad!!! JUst tekib vedelikupuudus nii emal kui ka beebil!!! Ma ise olin sellega nädal haiglas (tekkis ka soolepõletik), jooma pidim meeletutes kogustes ja kui ise ei jaksanud, siis tilgutasid veeni!!!!\nÄra targuta kui sul dok.pabereid ei ole!!!! Tule taevas appi, teeb kohe nii kurjaks:( Kuidas sa võid!!!!!\nTeemaalgataja, kuindlasti erakorralisse!!!!\nMina soovitan (kui algataja veel erakorralisse pole läinud või pole üle läinud)\n– enteroli (1tbl kohe ja kui ei aita, siis 1 veel 4-5h pärast, aga rohkem pole minu kogemuste järgi mõtet – ei aita, siis ei aita), rasedatele lubatud\n– smecta pulber, ka rasedatele lubatud, pakendis kasutusõpetus\n– palju vedelikku tarbida, kogu see vedelik, mis välja tuleb, tuleks asendada, lisaks veele veel mineraalvett, mahla vms, mis ka veidi lahtisusega väljunud mineraale asendaks\n– jälgida vedelikupuuduse tekkimise märke ja kui tundub kahtlane, siis erakorralisse.\nVedelikupuuduse tunned ära selle järgi, et on meeletu nõrkus. Lisaks WC-s pissil käid harvem kui tavaliselt ning kui pissid, siis piss on tumekollane-tumeoranz.\nTäiskasvanud inimesel ei pruugi vedelikupuudus väga kergesti tekkida. Eriti kui oled võimeline jooma ning ei oksenda. Kui oksendad ka lisaks kõhulahtisusele, siis eriti alternatiivi tilgutile pole, sest vedelik sees ei seisa. Aga kui sa tõesti iga 10 min järel oled siiani eile hommikust WC-s käinud ja soolestikust vett välja lasknud, siis vedelikupuudus on arvatavasti lähedal küll. Jälgi ennast väga hoolega.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 15.01 09:03; 15.01 22:18;\nMina olin ka kolm päeva tagasi jubedas olukorras. Kõik mida jõin tuli siis kas tagant või eestotsast välja. Hakkas tekkima konkreetne nõrkus ja beebi oli sees väga vagane.Klaasi vett jõin -kaks klaasi tuli oksendades välja.\nHelistasin erakorralisse. Palusid jooksujalu nende juurde minna. Paar tundi tilgutati mingit soolvett vist veeni. Peale seda oli inimese tunne tagasi.\nSeega kindlasti kohe erakorralisse. Laps ei saa ju ise minna, seega peab ikka ema seda tegema .:)\nTerminitega vehkimine on natuke ohtlik jah, kui tähendust väga hästi ei teata. Kõhulahtisusega tekib ikka vedeliku puudus ja mineraalainete vaegus. Kui see häda kestab sul üle 1 päeva, siis peaks kindlasti arsti juurde pöörduma. Kui möödub, siis joo mineraalvett ohtralt, et varud taastada.\nHelistasin just 1220 nõuande telefonile, sealt öeldi et kui oksendamist ja palaviku pole siis ei ole väga hullu. Et palju vett tarbida ja kui läheb hullemaks siis arstile pöörduda.\nA ja lisaks siia veel seda, et esimestes vastustes mainiti terminit vedelikupeetus. See tähendab, et kehas on liiga palju vedelikku, mis ei välju. Käed-jala lähevad tüüpiliselt paiste. Ka raseduse ajal potentsiaalselt ohtlik (võib olla ka ohutu), aga algatajal ei paista sellega küll probleemi olevat – välja voolab vedelikku pigem liigagi palju. Pigem on ohuks vedelikupuudus.\nAga kui nüüd täna õhtuks ka algatajal sugugi parem pole, siis hiljemalt homme peaksid siiski arstiabi otsima (perearst või ämmakas või naistearst). Isegi kui oled suutnud vedelikupuudust vältida. Nii pikk kõhulahtisus niisuguse intensiivsusega võib juba tähendada soolepõletikku ning sellest iseseisvalt ei pruugi hästi paraneda. Põletikulised protsessid kehas pole ka lapsele head.\niga kõhulahtisusega erakorralisse joosta pole muidugi mõtet, eks see oleneb ikka enesetundest.\nminul aitas kõhuviirusega (olid nii kõhuvalu, -lahtisus kui oksendamine) smecta, mustikatabletid, piimhappebakter, vähem sööki, rohkem värskavett (gaasideta) ja kummeliteed. söögiks tarbisin paar päeva mustikaid, riisiputru, muna ja kuivikuid. võta mõistusega, puhka palju ja räägi beebiga!\nSain vist korda oma kõhukese. Ei tea kas värske õhk ja jalutuskäik apteeki või üks smecta pakike, aga pärast seda kuni siiani on mul korras 🙂 Aitäh teile nõuannete eest, erakorralisse õnneks minema ei pidanud.


EMBA Minsk - EMBA programmid Minsk - EMBA 2018\nParimad EMBA õppeprogrammid Minsk -leia kogu info ülikoolide kohta siit! Säästa aega ja võta EMBA ülikoolidega Minsk otse ühendust!\nParimad EMBA programmid ja õppeasutused Minsk. Otsi EMBA õpingute kohta infot siit!\nKogu vajalik info parimate EMBA õppeprogrammide kohta Minsk ! Leia Minsk õppimiseks sobiv võimalus! Võta EMBA ülikoolidega otse ühendust!\nülikoolis Osaajaga 3 semestrit September 2018 Valgevene Minsk\nExecutive MBA - programmi omanikud ja tippjuhid ettevõtted huvitatud oma professionaalse kasvu, neile, kes juba töötab ettevõtte, kuid tahab seda teha kvalitatiivselt uuele tasemele. [+]\nExecutive MBA - programm omanikud ja tippjuhid ettevõtted huvitatud oma professionaalse kasvu, neile, kes juba töötab ettevõtte, kuid tahab seda teha kvalitatiivselt uuele tasemele.\nÄrikool IPM September 2001 rakendab programmi Executive MBA Kozminski Ülikool (Varssavi, Poola). Kozminski Ülikool on ainus ärikool Poolas on kolm maineka rahvusvahelise akrediteeringuid EQUIS, AMBA, AACSB.\nAastal 2015 Kozminski Ülikool seas Financial Times top ärikoolides Euroopas. Ja Executive MBA programm kuulus top 100 maailma pingerida Executive MBA programmid. Vastavalt hiljutisele uuringule 500 suurima Poola ettevõtted läbi ajakirja Wprost Kozminski Ülikool hinnatakse tööandjate parimaks eraülikool Poola. Ka pingerida haridus- ajakirja Perspektywy Kozminski Ülikool oli kohal 2014. aastal 1. koht era- Poola ülikoolides.... [-]\nLink to and share "EMBA Minsk - EMBA programmid Minsk - EMBA 2018"


Kas olete kokku puutunud terminiga elektrooniline rahakott (või eWallet)? Tänapäeva internet ja tehnilise innovatsioonimaailmas kasutatakse seda terminit enamasti finantstehinguteks. Kes meist poleks teinud oste internetist, pole vahet kas soodustustega veebilehelt, internetipoest või suurtest kettidest nagu Amazon või AliExpess? Võibolla leiame mõne inimese, kuid nende puhul on tegu ilmselt varem sündinud inimestega.\nMis on elektrooniline rahakott?\nMis ja milleks on elektroonile rahakott? Need küsimused on inimeste poolt kõige sagedamini küsitavad, mis antud teemasse puutub. Järgnevad sõnad keskenduvad definitsioonile, kasutusele ja põhilistele e-rahakoti eelistele online kasiinomängijate seisukohalt.\nVabalt võib öelda, et elektrooniline rahakott on vahendaja teie panga, krediit- või deebetkaardi ühelt poolt ning teenusepakkijaga teistelt poolt, omavahel ühendaja. Meie puhul on teenuse pakkujaks online kasiino. Praktikas tähendab see, et panete oma rahalised vahendid e-rahakotti läbi maksevärava või panga ülekande. Siin saate vabalt neid kasutada ja näiteks kanda osa nendest vahenditest üle oma kasiino mängukontole. Tekib küsimus, miks on see hea?\nElektroonilise rahakotti põhilised eelised\nElektroonilisel rahakotil on mitmeid eeliseid. Paljudes riikides võtab pank tasusid niieöelda hasartmängudega seonduvate tehingute eest. Näiteks, kui lisate vahendeid oma kasiino või kihlveovahendaja pangakontole või teilt selle eest tasu võtta. Sama käib ka võitude väljamaksete kohta.\nKui rakendate panga ja kasiino vahele elektroonilise rahakoti, ei tea pank, milleks te oma raha päriselt kasutate. Mõnede riikide pangad on loomulikult hakanud lisama täiendavaid tasusid ka eRahakottide ülekannetele.\nKuid peamiseks eeliseks on midagi muud. Peamiseks eeliseks on teie elektrooniliste tehingute turvalisus. Isegi, kui meile meeldivad hasartmängud ja selline lõbutsemine võib ikka tekkida teatud sorti tõrge oma krediitkaardiandmete jagamises hasartmängu serveriga. See on peamine põhjus miks elektroonilised rahakotid on nii populaarsed.\nKui hakkate kasiinos maksma läbi elektroonilise rahakoti ei jaga te tundlikku infot oma panga andmete kohta ega pea oma internetipanka sisse logima või sisestama oma tundlikku krediitkaardi infot. Veel on oluline, et oma mängijakontode tehtud deposiidid on kohesed. Deposiit ilmub mängija kohtole paari sekundiga. Kui vaatate pangaülekannete aegasid võivad need võtta tunde ja võibolla isegi päevi.\nViimaseks eeliseks on kindlasti hea ülevaade oma meelelahutusele tehtavatest kulutustest. Kui mängite mitmes kasiinos ja kasutate oma ülekanneteks elektroonilist rahakotti on kõik teie kulutused ja väljamaksed ühe koha peal nähtavad. Saate oma hasartmängu eelarvet kontrolli all hoida, mis on oluline eriti pikemaajalise mängimise puhul.\nPayPal on arvatavasti kõige laiemalt levinud online maksete teenus üldse. Vastavalt avaldatud andmetele on 72% ostlejatel PayPali konto. Tänu sellele saate maksta e-poodides ilma oma finantsandmeid lisamata. Samuti saate raha saata teistele PayPal kontodele. See maksemeetod on samuti teatud Euroopa kasiinodes saadaval. Teised kasutavad erinevaid meetodeid nagu näiteks neid, mis on loetletud allpool.\nMõned teist võivad mäletada Skrill elektroonilist rahakotti nime all Moneybookers. See on juhtiv ja arvatavasti suurim Euroopa turul, eriti mis puudutab hasartmängude valdkonda. Enamik Euroopa kasiinosid aktsepteerib Skrilli tehinguid. Rohkem Skrill e-rahakoti kohta>>\nNeteller on Skrilli kaaskäija – mõlemad e-rahakotid kuuluvad ühele firmale. Neteller on olnud turul aastakümneid ja seda kasutavad miljonid inimesed üle kogu maailma.\nVõite teada, et Paysafecard on absoluutselt kõige kiirem võimalus internetis maksete teostamiseks. Selle teenuse pakkumist alustati ettemaksukaartidest, mida oli võimalik osta postkontoritest ja ajalehekioskitest ja neil oli ainult 1 pinkood, mille abil saite internetist kaupade ja teenuste eest maksta. Tänu “my paysafecard” teenusele saite registreerida ostetud kaardid oma online maksekontoga, mis oli ka omamoodi eRahakott ning seejärel maksta ilma, et peaksite sisestama 16-kohalise PIN-koodi.\nKuna internetiajastu liigub edasi on saadaval ka palju teisi eRahakotte, näiteks: Webmoney ja ecoPayz. Mõned töötavad globaalselt, teised kohalikel turgudel. Need erinevad omavahel tasude ja saadavuse poolest.\nKas peaksin kasutama elektroonilist rahakotti vahendite liigutamiseks online kasiinosse?\nKui mõtlete elektroonilise rahakoti hankimise peale, siis meie soovitame seda. Tänu sellele on teil ülevaade kasiino kontodest, maksed on kohesed ja toimuvad reaalajas ning need on turvalised. See online maksemeetod vastab kõigile finantsilistele turvalisuse standarditele.


Erinevad äriplaanide - Tips for you - Tipsed.Com\nÄriplaan on põhimõtteliselt tegevuskava edu oma äri.Paljud inimesed on häid ideid ettevõtetele, kuid ei saa kunagi, et ettevõtte maast lahti.Äriplaan rekvisiidid kõik tahud äri ja selgitab, kuidas see õnnestub.Kui te olete mõelnud alustades äri, alustada äriplaani.On mitu erinevat tüüpi äriplaanid;Kuna ettevõtte omanik, siis tuleb kasutada neid nagu juhend mõelda, kuidas muuta oma äri töö.\nteostatavusuuring kava peaks olema esimene asi, mida sa täielik.See kirjeldab võimalust, et start-up ettevõtmine õnnestub.See peaks täpsustama raha vaja start-up, regulaarsed kulud ja hind pakutavad teenused ja tooted.Sisuliselt uuritakse, kas ettevõtmine on väärt.\nSee on kõige levinum äriplaani.Alustav kava sisaldab kõiki asju, mida sa pead tegema, et alustada äri.See peaks hõlmama palju üksikasju, sealhulgas toodete või teenuste, et saad pakkuda, turundusstrateegiate te kavatsete tööle, meeskond või töötajad, kes te kasutate ja finantsanalüüs - kuidas te kavat\nsete maksta kõik see.Nendele küsimustele vastamine aitab teil mõelda põhjalikumat teavet oma äritegevust ja koostanud kava meetmeid.\nstrateegiline kava käsitleb strateegia te kavatsete tööle teatud projekti.Võib-olla te kavatsete käivitada uue toote või pakkuda uut teenust.Võibolla tahavad langetada oma majandusaasta eelarve, või ettevõtja ümber korraldada.See kõik võib teha strateegia kava, kus uusi ideid, kuidas projekti saab teha.\nKasv kava on vaja neile, kes omavad ettevõtted, mis on mõõdukalt edukas ning kes on valmis järgmisele tasandile: kasv.Kasv kava üksikasjad, kuidas äri kasvab.See annab tähtaeg või põhi teekonna prognoositud kasvu perioodi, ja üksikasjad, et kasv toimub: võib-olla läbi agressiivne turundus, rohkem investoreid või paremate tootmistehnoloogiate.\nOperatsioonide plaan on sisemine kava, mis ei ole tavaliselt mõeldud investoritele või klientidele, kuid omanik ja töötajad ainult.See peaks detailselt, kuidas äri on mõeldud jooksma.See võib hõlmata tulevaste projektide, ürituste ja tähised äri.Samuti võib üksikasjalikult erinevate töötajate kohustused.\nMilline Seebid tapab baktereid parim?\nKuidas mädanik Arendada ?


Põlvamaa ettevõtlike koolide esindajad külastasid Valgamaa kolleege - Põlvamaa Arenduskeskus - Põlvamaa portaal\nPõlvamaa ettevõtlike koolide esindajate käisid õppekäigul Valgamaal, kus külastati kolme ettevõtlike koolide võrgustikku kuuluvat kooli.\nPäeva alustati Hargla Koolist, kus sealset kooli ja lasteaeda tutvustas direktor Juta Kond. Väikese kooli eripärana oli kogu koolipere haaratud ettevõtlikesse tegevustesse. Aastaid on maakonna ühed tublimad minifirmad tulnud just sellest koolist ning au sees on klassiruumist väljaspool õpe, mis aitab õpitut paremini reaalse eluga seostada.\nLõuna paiku toimus kohtumine Valga Põhikoolis, kus külalisi võtsid vastu koolijuht Hannely Luik-Stogov ning arendus- ja noorsootööjuht Maria Sikk. Renoveeritud koolimajas jäi silma, et koridorides olev mööbel oli kõik nende endi õpilaste poolt meisterdatud. Suure kooli eripärana jõutakse teostada väga palju erinevaid ideid ja iga õpilane leiab endale võimaluse olla ettevõtlik valdkonnas, mis just teda kõige enam huvitab.\nÕppepäev lõpetati Valga Gümnaasiumis. Kooli tutvustas õppejuht Triinu Ugur, kelle sõnul nende kool püüdleb selle poole, et gümnaasiumiõpe annaks lõpetajale hoogu juurde enesteostusel kaaasaegses maailmas. Õpilasfirmade õppeprogrammi raames plaanivad Kagu-Eesti kolm riigigümnaasiumit edaspidi tihedamalt koostööd teha.\nVastse-Kuuste Kooli IT-juhi ja arvutiõpetuse õpetaja Indrek Illuse sõnul jättis Valga Gümnaasiumi hoone väga sügava mulje sellest, kuidas vana maja väärikalt taastada. Kadestamisväärselt külluslik oli ka Valga Põhikoolis õpilastele pakutav lõunasöök.\nValgamaa kolleegid külastasid Põlvamaa koole 22. märtsil ning nüüd toimus vastuvisiit, millel Põlvamaalt osales 30 koolitöötajat Räpina Ühisgümnaasiumist, Kanepi Gümnaasiumist, Vastse-Kuuste Põhikoolist, Saverna Põhikoolist ja Mooste Mõisakoolist.\nPõlvamaal koordineerib „Ettevõtliku kooli" võrgustiku tegevust SA Põlvamaa Arenduskeskus. Võrgustiku tegevusi toetatakse Euroopa Liidu meetmest „Piirkondlikud algatused tööhõive ja ettevõtlikkuse edendamiseks".\n25.05.2018 609 Vaadatud


lepatriinuP: juuli 2018\nTegelikult oli kõige esimene puhkuse nädal juba peale jaanipäeva, aga see möödus nii kiiresti, et enam ei mäletagi, mida siis tegin.\nNüüd on pikema puhkusejupi teine nädal. Eelmine nädal möödus ka ruttu, oli ka tegemist ja ringisõitmist pisut, ühe suure tellimuse otsustasin ise kohale viia natuke rohkem kui 100 km kaugusele, aga 28 taime pakkimine oleks olnud hullem töö, kui pisut ringi sõita ja end ka veidi tuulutada. Tagasiteel põikasime ka Mare juurest läbi, eks uudishimu oli ka suur ikka oma silmaga näha, kuidas need postitatud pildid tegelikkuses siiski välja näevad. Jah, eks kohapeal on hoopis teine pilt, fotod ikka mastaape ei näita ja üldpilt jääb tavaliselt saamata. Marelt hamsterdasin kaks taime, raudrohi sai täna pidulikult maha, teise nimi ei tule meelde ja jääb homseks. Aga tundub, et viirus hakkab mullegi ikka pisut külge, sest mõtlesin küll, et sel aastal ei tee midagi, aga siiski - esimene taim aeda lisatud :).\nEelmise nädala uudis oli ka see, et poeg (Füüsik) tuli kaugelt maalt Eestisse käima. Ja kuna aeg piiratud nelja nädalaga, siis tuli oma tujutahtmised kõrvale visata ja tegeleda nende asjadega, mis nagunii küll plaanis ja abikätega sujuvamalt tehtud saavad.\nTegelikult nii ongi, et oma aia kallale pole veel siiamaani jõudnud, kas olen tegelenud müügiplatsi puhastamise-korrastamisega või siis üldse muud tegevused. Eile näiteks käis pottsepp, õnneks sai ühe päevaga hakkama praguneva saunaahju-soemüüri parandamisega. Jooksu pealt sai naabrite juurest kinni püütud ka 'sitapütt', sai oma kogumiskaev ka selleks korraks puhtaks tõmmatud :) Kuna üks sõit, sai ka soodukat selle teenuse pealt, nii naabrid kui ka meie :)\nTäna tegin midagi suurt ja puhast - pesin sauna puhtaks :) Päris mõnus oli selle palavaga veega solistada, võtsin appi survepesuri, lasin üle ka laed ja seinad ja üldse ei seganud, kui sulle vett pähe tilgub :)\nÕhtupoolikul tegin mõned pildid ka aiast.\nKiige juures õitseb hortensia (peitõieline?)\nKuna piltide üleslaadimine võtab koletu palju aega, siis nüüd uni kallal ja magama :)\nPostitaja: lepatriinu kell 01:09 3 kommentaari:


See on postitus, mida olen tahtnud kirjutada juba peaaegu aasta. Kui ma oleksin oma mõtted kirja pannud pool aastat või isegi kuu aega tagasi, oleks tekst tulnud kindlasti palju emotsionaalsem ning lootusetum, seega olen isegi õnnelik, et kirjutamist nii palju edasi olen lükanud.\nUut pole minu jutus tegelikult mitte midagi - ikka see vana hea teema - kuidas saada laenu, et minna maale elama? Tahan aga jagada meie lugu, sest see on nii mõneski nüansis hämmingut tekitav ning minu subjektiivselt arvamusel lihtsalt ebaõiglane.\nMe mõlemad Frediga asusime esimest korda peale ülikool/ülikooli ajal tööle 2018. aasta keskpaigas. Mina lõpetasin sel aastal oma magistriõpingud ning Fredil jäi aasta veel bakalaureusekraadi omandamiseni. Selleks eluetapiks olin ma juba kindel, et maja ma lähitulevikus ehitama hakkan, küsimus oli lihtsalt millal, sest olin sellest unistanud alates oma kümnendast eluaastast. Olin põgusalt mõelnud sellele, et esialgu kolida Tartusse korterisse ning siis ehitusega alustada, aga et töökoht jäi lähemale sünnikodule kui Tartule ning Fred elas suurema osa nagunii ülikooli pärast Tallinnas, jäin vanemate juurde, sest see oli rahaliselt väga loogiline.\nMa suutsin panna aastaga kõrvale 6000€ ning seda häbiväärselt madala palga kõrvalt (kuna ei leidnud peale kooli lõpetamist kohe õpetajana tööd, juhatasin poolteist aastat kohalikku noorte- ja külakeskust).\nKui ma kogunevat raha oma pangakontol vaatasin ning eluplaane tegema hakkasin, tundus mulle, et tahan maja ehitama hakata kohe. Ma ei tea, mis kombel olen enda kõrvale nii imelise inimese nagu Fred leidnud, aga selle plaaniga ta nõus oli ning ta mitte lihtsalt ei hakanud koos minuga raha koguma vaid oli nõus maja nimel ohverdama ka privaatsuse ja mugavuse ning nõustus kokkuhoiu eesmärgil minu vanematekoju kolima.\nSamal kevadel (2019) hakkasime uurima oma võimalusi laenu saada. Tegime laenutaotlused kõigisse pankadesse ning loomulikult keegi laenu meile nõus andma polnud. Selle üle ma praegu isegi ei imesta. Olgugi, et olin maru kõva vend ja suutnud 6k kokku koguda, loeb pangale ikkagi sissetulek ning see oli meil mõlemal kirjade järgi väga niru - Fred töötas ka vahetult enne kooli lõpetamist poole kohaga. Mitte ühtegi laenuhaldurit ei huvitanud ka see jutt, et ma isiklikult pidin septembrist õpetajana tööle asuma (mu sissetulek tõusis sellega 500€) ning Fred sai tarkvaraarendajana tööle asuda täiskohaga. Eesti tingimustes need nüüd kõige kehvema sissetulekuga ametid just pole. Aga ega midagi! Vähemalt saime Swedbankilt hea soovituse raha mitte niisama arvel hoida vaid see juba majasse investeerida.\nJärgmise aasta virelesime ja piinlesime ikka vanemate juures, aga pidasime hambad ristis vastu, sest eesmärk oli ikkagi üllas, tegelesime maja projektidega - tellisime põhiprojekti, vee- ja kanalisatsiooni ning elektriprojekti. Seoses olematute elamiskulude, väga okei palga ning minu alustava õpetaja stipendiumiga oli meil loomulikult uue aasta alguseks raha koos nii palju, et saime vaevata vundamendi ära ehitada ja raha pidi ülegi jääma.\nPlaan oli seega järgmine: kevadel vundament valmis, laen peale ning jõuluks koju.\nPeale vundamenti oli hädasti laenu vaja, sest kuigi raha pidi alles jääma, maksab meie majakarp 22k (ning päris nii palju kalkulatsioonide kohaselt üle jääma ei pidanud). Aasta alguses tegin laenutaotlused Swedbanki, LHV-sse SEB-sse ja COOP-i. Teadsin selleks hetkeks juba, et probleemiks ei saa mitte sissetulekud vaid see pagana asukoht.\nAsukoht on 110% minu kiiks ja kinnisidee. Fredi poolest oleksime võinud leida endale ükskõik millise krundi Tartu ja Põlva vahel (sest üks töötab Tartus ja teine Põlvas), aga et olen alates kümnendast eluaastast mitte lihtsalt unistanud maja ehitamisest vaid ka unistanud JUST oma maale, oma vanavanemate kodusse elama kolimisest, siis ei võtnud ma ühtegi teist varianti isegi kaalumisele. Ma lihtsalt tundsin, et olen sellele kohale kogu oma elu jooksul juba nii palju andnud; nii palju tunde seal töötanud; püüdnud iga aastaga jälle midagi rohkem korda teha; veetnud pool oma elu seal muru niites ning mis mõttes ma nüüd lähen kuhugi mujale ja alustan otsast?\nMinu kodupank Swedbank ei võtnud meid isegi jutule, kui olime ära seletanud, et krunt asub Põlvamaa metsade vahel ning ehitusega algust pole veel tehtud. Jäi mulje, et Swedbank annab laenu vaid inimestele, kellel on juba mingi räige varandus ning kinnisvara.\nSEB tahtis kangesti hindamist, et välja arvutada palju etappide kaupa kinnistu väärtus tõuseb ning kas maja lõppväärtus ja laenusumma langevad kokku. Me ise nagu mõtlesime, et mis me enne seda vundamenti ikka hindamist tellime, vundament peaks ju juba midagi juurde andma.\nKõige rohkem lootust andis LHV. Et olin juba eelnevalt aru saanud, kui raske on sellisesse kohta ehituseks laenu saada, uurisin esimese asjana, kas nad ikka saavad aru, et tahan ehitada Põlvamaale, Kanepi valda, kus kinnistutel väärtust sisuliselt polegi (sellest ei saa keegi aru, milline emotsionaalne väärtus sellel kinnistul minu enda jaoks on). Minu meelest võiks see muidugi pankade jaoks argument olla. Tean, et olen naiivne, aga võiks ju lugeda see, kas ma ostan suvalise krundi KV.ee-st või olen krundil veetnud kogu oma elu? Kui panga põhimureks on see, kuidas seda maha müüa, kui ma enam laenu maksta ei suuda, siis nad võiks ju aru saada, et kohta, millega on mul emotsionaalne väärtus, ei lase ma mitte ealeski maha müüa, leian selle laenumakse raha kuidas iganes.\nMinu üllatuseks oli LHV laenuhaldur väga positiivne ja ütles, et nad on finantseerinud laene üle kogu Eesti. Hakkas tekkima tunne, et ehk polegi olukord nii lootusetu. Hindamist nad esmajoones ei nõudnud - vaid pangaväljavõtteid ning ehituskalkulatsiooni. Mingil põhjusel ei jäänud meiega tegelema see sama laenuhaldur (ta ametinimetus oli nooremlaenuhaldur) ning meid suunati vanemlaenuhalduri poole. Kui esimene haldur oli meiega suhelnud kolm nädalat, olime vahetanud kümneid meile ning ta oli meie looga väga hästi kursis, siis vanemlaenuhaldur jõudis meiega tegeleda täpselt kolm päeva kui juba teatas meile, et risk on panga jaoks liiga suur ning peaksime tagasi pöörduma, kui majakarp on peal. Paratamatult jäi selline tunne, et ta ei jõudnud meie taotlusesse isegi veel süveneda.\nJäi veel vaid COOP Pank. Nendega jõudsime nii kaugele, et hindaja käis ikkagi kohal, sest pank tahtis teada, mis on kinnistu väärtus peale maja valmimist. See hinnati isegi meile üllatuslikult 110k peale. Laenuhaldurile see summa väga meeldis, sest lõppude lõpuks tahtsime laenu saada vaid 70k. Meie kalkulatsioon koos uue infoga saadeti panga ehitusspetsialistile, et saada kinnitus, kas meil on tarvis tellida täielik etappide viisiline hindamine. Selle nädala jooksul mil ehitusspetsialistilt vastust ootasime, tuli koroona. Riik pandi lukku ning kõik kodulaenud ka. Kuni tänase päevani ütleb Coop, et nad ei anna kodulaene, kui pole tegemist just ERITI HEA tagatisega. Isegi hoolimata sellest, et meie sissetulek pole selle aja jooksul mitte vähenenud vaid suurenenud.\nKokkuvõte: kõrgharidusega noored inimesed, ametid õpetaja ja tarkvaraarendaja, ülalpeetavaid pole, mitte ühtegi maksekohustust pole, sissetulek kahe peale 2 korda üle Eest keskmise, tahavad maale - VÄGA SUUR FINANTSRISK PANGALE, LAENU EI SAA!\nEhitasime koroona ajal vapralt oma vundamenti ning lootsime, et ehk peale selle valmimist on olukord muutunud või meid võetakse oma taotlusega kuhugi jutule, kuid ei. Hetkel on meie ainus lahendus ehitus pooleli jätta, raha edasi koguda (kevadeks on meil koos mitte ainult karbi vaid ka katuse raha), karp kevadel püsti panna ning kolmandat aastat järjest minna pankade uste taha kraapima. On väga tõenäoline, et kolm ongi kohtuseadus ning me tõesti lõpuks laenu saamegi, aga läbi millise vaeva see nüüd lõpuks tulnud on?\nOleks ma teadnud, et me nagunii laenu ei saaks, oleks ma näiteks maja palju suurema planeerinud. Üritasime esialgu leida kõige sobivamat suuruse ja hinna suhet ning jäime seega oma 132 ruuduse maja juurde. Mitte, et me nüüd sinna ära ei mahuks, aga kui maja juba ehitada, siis võiks ta ju ikkagi pisut suurem olla. Ning kui ma oleks teadnud, et pean järgmised kaks aastat vanemate juures elama, oleks kohe heaga endale korteri üürinud ning rahulikult ikkagi oma vundamenti ehitama hakanud. Kogu aeg oli lihtsalt selline tunne, et noh, nüüd kohe-kohe saab majaga asjad liikuma ning kannatame veel pool aastakest ära. Praegu oleme selles seisus, et läheks ära kohe, kui sobiva üürika leiame.\nMa olen end mitu korda leidnud mõtlemas, kas seda kõike oli ikka vaja? Üks tore küsimus, mille ka ühelt laenuhaldurilt saime, oli see, et miks te just maale minna tahate. Väidetavalt oleksime tol hetkel Tartusse maja ostuks saanud probleemideta 300k laenu. Saate ikka aru jah? 300k Tartusse minekuks saame laenu, aga 70k maale minekuks ei saa? Normaalne? Vahva? Okei?\nKui ma aga õhtupäikese käes seisan, enda ümber linnulaulu kuulan, vaatan kuidas madal päike kõrvalhoonete seintele kuldseid varje heidab, mõtlen ikka, et ma ootan kasvõi veel kolm aastat, aga ei vahetaks seda tunnet mitte iialgi linnakära ning naabrite vastu, kes su aia vahelt sisse piiluvad.\nNoh, ja nüüd ma siis küsingi, et mis mõttes sloganid #nooredmaale ja #spetsialistidmaale? Läheks ju! Aga ei lasta! Isegi Kredex meid ei aita! Kredexi toetuseks tuleb kõigepealt pank ära veenda, et nad üldse oleks nõus seda laenu andma, aga see missioon on ju võimatu. On mitmeid uudiseid sellest, kuidas riik kavandab strateegiaid noorte maale kolimise toetamiseks. Noh, ja siis nad ise ka nendivad, et kõigest strateegia see ju ongi, sest raha kahjuks ikkagi ei leidu.\nVõi siiski? Vahepeal saabus Kagu-Eestisse üks väga huvitav toetus: spetsialistide eluaseme toetusmeede. Lugesin ja lugesin seda eelnõud ning silmad läksid ühe rohkem punni ning südames hakkas tekkima mingi lootusekübe. Toetust antakse kuni 10k, mõeldud kõrgharidusega spetsialistidele, kes töötavad Kagu-Eestis (Põlva-, Võru- või Valgamaal), tahavad just nimelt ehitada eluaseme samasse piirkonda - SEE ON JU TÄPSELT MEILE. Ning noh, siis selgus, et me ikkagi ei kvalifitseeru, sest Fred töötab ju nagunii Tartus ning mina pean riigile ning kogu Kagu-Eestile nii mõttetut ja kasutut ametit nagu selleks on keemiaõpetaja (seda toetust jagatakse ainult erasektoris töötavatele inimestele).\nEt ma olen seda teemat saanud oma peas seedida juba kuid, siis olen siiski ka positiivsete tulemiteni jõudnud.\n1) selleks hetkeks, kui me lõpuks selle laenu saama peaksime, on meil vaja seda nii vähe, et saame kogu oma kodulaenu 10 aastaga makstud mitte ei ela selle otsas 30 aastat\nVabandust, ma arvasin, et ma olen suutnud neid positiivseid külgi rohkem välja mõelda, aga kahjuks ikkagi ei. Jah, kogu selle jama juures on vaid üks hea asi.\nLoen hea meelega, kas kellelgi on olnud kogemusi, kuidas on hästi lihtne minna maale elama/saada laenu maale minemiseks? On keegi suutnud üldse ilma laenuta maale ära minna? On keegi veel süsteemis lootusetult pettunud?\nKatz 23/9/20 09:39\nKui see teid lohutab, siis ei diskrimineerita vaid maale kolijaid/ehitajaid, aga jah asukoht on panga jaoks kõik. Otsisime mehega aastaid oma kodu, lõpuks ostsime paksude paekivi seintega maja, mis ehitati 1906. Maja pole kuskilt vajunud, korralik vundament, uus plekk katus, 500 meetri raadiuses on gümnaasium, toidupood, spordikeskus, muusikakool, ujula jne. Ainuke mure oli see, et maja asub Kundas. Lootsime KredExi rekonstrueerimistoetuse abiga maja korda teha, aga tuleb välja, et pank ei anna renoveerimiseks laenu. Sellise maja renoveerimine on liiga suur risk pangale. Kliendihalduriga vesteldes tuli välja, et oleksime võinud Rakveresse uue maja osta ja 30 aastat laenu maksta, aga 3 korda väiksemat summat renoveerimiseks ei anta. Kui järjekordselt masendus peale tuleb, siis mõtlen, et KredExi pakkumine on paberil ilus, aga reaalselt on see mõeldud jõukatele inimestele. Paberil justkui eelistatakse maakohti, aga reaalselt ei saada laenu omafinantseeringuks.\nGreta Pentsa 29/12/20 19:56\nJust, nii ongi! Aastaid on räägitud sellest, kuidas riigil peaks olema tugisüsteem maale elama asujatele, nt laenude garanteerimine, aga nagu ikka on see siiani jäänud vaid jutuks.\nAnonüümne 24/9/20 18:49\nKirjutan ka oma kogemusest, osati on see sarnane, kuid suuresti ka vastupidine, sest meil õnnestus noorte inimestena laenu saada küll. Ise olen 22, elukaaslane 26, mina õpetaja ja elukaaslane politseis ja mul tegelt veel kool pooleli, et on 2.aastat tähtajaline leping, kuni paberid kätte saan. Meie vaatasime maja Tartu lähedale ja leidsime 12km linnast maja, mis väga meeldis, ruumi oli, 1900 alguses ehitatud maja, kuid renoveeritud, hind veidi krõbedam kui arvestasime ehk 120t. Meie olime valmis sisse maksma 10%, ülejäänud tahtsime kredexilt, kuigi mu sõbranna kes ka laenudega tegeleb ütles kohe ära, et see pigem ebareaalne,et linnast väljas tahetakse 20-30% ikka omafinantseeringut ja pigem vaadaku me linna korterit. Me otsustasime olla aga positiivsed, mõtlesime et küll läheb nii nagu peab. Swed tahtis 20% sissemakseks, aga coopist saime täpselt nii, nagu tahtsime. LHVst saime ka positiivse vastuse, kuid veidi suurema intressiga ja otsustasime coopi kasuks. Ehk oleneb haldurist ka, aga meile tuldi väga vastu, arutleti ja tehti kompromisse jne, kredex tuli pardale ja kõik jutud. Nüüd elamegi esimest kuud päris oma majas ja noh, aega läks küll kogu asjaajamisega, aga samas ise, 22 aastasena ütleks küll, et kõik on võimalik ja saime maale, nagu väga tahtsime. �� Ma ei tea, millest see siis meie puhul olenes, aga kuidagi me neile meeldisime, et saime õnneks.\nGreta Pentsa 29/12/20 19:59\nMina olen ka aru saanud, et palju olenebki haldurist, kirjutasin sellest ka. Kuidagi on jäänud ka mulje, et Coop on justkui kliendisõbralikum, aga Swedbank annab vist põhimõtteliselt laenu ainult juba rikastele inimestele, kellel ongi juba 300k eest kinnisvara tagatiseks panna :D\nAnonüümne 30/1/21 19:57\nKahjuks sama seis, Tallinnasse laen 100000€ saaks maale 44000€ ei saa. Aga teile soovitaks pigem ehitada ise pisike maja\nGreta Pentsa 12/2/21 20:30\nMeil on juba vundament valmis ja ehitamegi ise :) meil ei ole mõtet ehitada väikest maja (ma arva, et vihjasid siin mingile 20 ruudusele), mis meile kohe väikseks jääb. Paneks kõik oma säästud selle ehituse alla ja kui edaspidi perele suuremat vaja, ei saa ju ikkagi pangalt laenu selle ehitamiseks. Pigem ehitame juba korraga elamiskõlbliku majaks mitme(kümne)ks aastaks. Kuigi ega meie ehitatav maja mingi suur loss polegi, kõigest 114 ruutu.\nEmmanuel Muller 27/7/21 01:16\nJānis Kristīne 29/7/21 23:45\nJānis Kristīne 29/7/21 23:46\nLOAN OFFER 27/8/21 04:39\nAbdur Raheem 10/9/21 20:33\nUnknown 15/11/21 16:03\nMa tahan hinnata Karin Sabine laene mulle 8000 € laenu. Kui vajate kiiret laenu, vältige võltsitud laenuandjate pettust ja taotlege tõelise laenufirma kaudu e-posti teel sabinhelps@gmail.com whatsapp +34632725157\nJason Edward 16/4/22 21:38\nLOAN OFFER 18/4/22 20:16\nSathya 3/5/22 10:07\nKas vajate rahandust? Kas otsite rahandust? Kas otsite oma ettevõtte laiendamiseks raha? Aitame eraisikutel ja ettevõtetel hankida raha äritegevuse laiendamiseks ja uue ettevõtte asutamiseks mis tahes mahus. Hankige raha taskukohase 3% intressimääraga Kas vajate seda raha äritegevuseks ja arvete tasandamiseks? Seejärel saatke meile lisateabe saamiseks kohe e-kiri, võtke meiega ühendust e-posti teel: madanifinancialhome@groupmail.com\nWhats App: 0012143085989


Korteriühistu küttekulusid on võimalik kokku hoida - Ajakiri Keskkonnatehnika\nAjakiri Keskkonnatehnika > *Küte & ventilatsioon > Korteriühistu küttekulusid on võimalik kokku hoida\nÜhe võimaluse korteriühistu küttekulude kokkuhoidmiseks pakuvad energiasäästlikud kütteseadmed. Keskküttega hoones, kus radiaatorid on juba olemas, tasub kütte- ja tarbevee saamiseks kasutada soojuspumpa. Elekterküttega võrreldes on küttekulud 3–4 korda väiksemad ning investeering tasub end 5–7 aastaga. Soojuspumba tööiga on 20 aasta ringis. Seejärel vajavad kuluvad osad saneerimist.\nMaasoojuspump, mis on maakütte üks peamisi koostisosi, valitakse maja küttekoormuse järgi. Küttekoormust saab arvutada hoone soojustatuse ja suuruse põhjal või varasemaid küttekulusid analüüsides (võttes arvesse kütteenergia aastakulu ja talvekuude maksimaalse küttevõimsuse). Kortermajade soojuskoormus on enamasti 50–60 W/m² kohta.\nMaakütte puhul läheb peale soojuspumba vaja ka energiaallikat e maakollektorit, millest soojuspump energiat ammutab. Kuna energia saadakse pinnase jahutamisest, siis on maakollektori jaoks vaja köetava hoone pinnast 2–3 korda suuremat paigalduspinda: nt kui hoones on köetavat pinda 700 m², on maakollektorile vaja 1400–2100 m². Kollektor on soovitatav panna 1,0–1,2 m sügavusele. Mida märjem või vesisem pinnas, seda parem.\nMaaküte sobib ideaalselt põhikütteks, lisakütteseadmeid sel juhul vaja ei lähe. Kui mingil põhjusel ei ole võimalik vajaliku võimsusega maasoojuspumpa paigaldada, võib tippkoormuse katmiseks olla vaja elektrikatelt või mingit muud maakütet toetavat automaatküttesüsteemi. Maakütte kasutegur on aasta ringi suhteliselt ühtlane – üldjuhul COP > 3,5 (aasta keskmine COP = SPF = 4,0, malmradiaatoritega majas 3,7).\nVäänas, Tiigi tn 5 asuvale korteriühistule (700 m² elamispinnaga kortermaja) paigaldasime maaküttesüsteemi. Hoone soojuskoormuse arvutasime eelnevate aastate õliküttesüsteemi andmete põhjal ning valisime maasoojuspumba TERRA 37 S, mille küttevõimsus on 45-kraadise küttevee tootmisel 36,8 kW. Energia saamiseks paigaldasime 1500 m pikkuse maakollektori (ojaäärne krunt on üsna vesine).\nVana õliküttekatla jätsime maja elanike soovil alles, et seda oleks võimalik kasutada siis, kui maasoojuspumba võimsusest ei piisa. Selleks juhtisime keskkütteringi järjestikku läbi mõlema kütteallika – maasoojuspumba vahepaagi ja seejärel läbi õlikatla. Selline lahendus võimaldab soovi korral tõsta küttevee temperatuuri üle 55 ºC. Seni ei ole õlikatla abi vaja läinud, maasoojusest on piisanud. Maaküttesüsteemi lubatud kasutegur COP on pidanud paika ja aasta keskmiseks kasuteguriks kujuneb tõenäoliselt COP = SPF = 3,7 (SPF – seasonal performance factor – on hooaja tulemuslikkustegur). Korteriühistu tehtud investeering (550 kr/m²) tasub ära viie kütteperioodi jooksul.\nKui maaküttesüsteemi pole võimalik rajada\nKui krundile ei ole võimalik maakollektorit rajada, on hea lahendus õhk-vesisoojuspump, mis ammutab energiat välisõhust. Kui valida 700 m² suurusele korterelamule õhk-vesi-küttesüsteem, on maja kõrvale vaja vaid umbes 20 m² vaba pinda.\nÕhk-vesi-küttesüsteemi puuduseks tuleb pidada seda, et pakase korral (–20 ºC) ei ole soojuspumbal lihtne energiat õhust kätte saada. Energia kogumiseks mõeldud kalorifeer kogub õhuniiskusest jääd. Kui kogunenud jää hakkab õhu liikumist takistama, tuleb ta sulatada. Soojuspump teeb seda automaatselt, pöörates 4T-ventiili asendisse, milles soojatootmine muutub vastupidiseks – soojus saadakse kütteveest, millega sulatatakse väliskalorifeer. Kokkuvõttes on soojuspumba kasutegur –20 ºC korral väga väike: Euroopa mudelite COP on 1,5–2 ning Aasia omade (mille töö on –20 ºC puhul lubatud) 0,9–1,5. Seetõttu on õhk-vesiküttesüsteemile vaja külma perioodi jaoks lisakütteseadet (nt elekterkütet). Soojema ilmaga tasub õhk-vesi-soojus-pump see-eest end kuhjaga ära. Nt on Austrias toodetud mudelite TERRA CL kasutegur COP välistemperatuuri +2 ºC korral 3,7 ning +7 ºC puhul > 4. Kuna köetakse enamasti talvel, mil keskmine õhutemperatuur on Eestis –6 ºC ringis, on õhk-vesi-soojuspumba aasta keskmine kasutegur (koos sulatusega) COP = SPF = 3, malmradiaatoritega majas 2,7. Kui suvel toodetakse ainult sooja tarbevett, on kasutegur COP\nSooja tarbevee tootmine soojuspumba abil\nKui soojuspumbaga köetakse keskküttesüsteemi, siis peab selles sooja tarbevee saamiseks olema soojusvahetiga boiler. Suhteliselt suurtes süsteemides kasutatakse kaht tüüpi soojusvaheteid – siug- ehk spiraal- ja plaatsoojusvaheteid.\nSiugsoojusvahetiga boileris soojendab tarbevett siugtorus liikuv keskküttevesi. Soe vesi tõuseb üles ning soojendab paagitäie vett sama temperatuurini, mis valitseb keskküttesüsteemis.\nPlaatsoojusvahetiga boilerid on kuuma vett akumuleerivad paagid, mille küljes on plaatsoojusvaheti ning vajalik automaatika. Tarbevesi soojeneb, liikudes läbi plaatsoojusvaheti. Plaatsoojusvahetite jõudlus on suur ning nad on läbivoolava vee toimel isepuhastuvad. Soojuspumbaga kütmisel on plaatsoojusvahetiga süsteemid siugsoojusvahetiga süsteemidest tunduvalt stabiilsemad ja ökonoomsemad.\nArtikkel ilmus ajakirjas Keskkonnatehnika 3/2009 lk 30–31\n← Maailmakoristuspäev toimub 21. septembril\nHooneautomaatika klassid, funktsionaalsus ja mõju hoone energiakulule →


Sissejuhatus > Kärdla - Lehtma - Tahkuna teise maailmasõja päevil\nKärdla - Lehtma - Tahkuna teise maailmasõja päevil, läbi koolipoisi silmade\nOli kord ... nii algasid lapsepõlves paljud muinasjutud. Samade sõnadega alustan ka mina, kuigi see pole muinasjutt.\nOli kord laupäev 21. oktoober 1939. Kõige tavalisem sügispäev, langenud lehtede ja poriste tänavatega. Pilvede vahelt naeratas vahetevahel isegi päike. Ometi oli midagi erilist, mis siiani pole ununenud. Nimelt pidid sel päeval Kärdlasse jõudma Punaarmee üksused, kes juba 18. oktoobril ületasid Eesti riigipiiri, et jõuda neile lubatud baasidesse Paldiskis, Saaremaal ja Hiiumaal. Kärdlas olid juba nende majutamiseks Posti tänava seltsimaja, vana apteek, Metsa tänava seek jne. eelnevalt tühjaks tehtud.\nOlin sel ajal viienda klassi õpilane. Meie klass asus saali kõrval, kooli direktori korteri peal. Aknad olid Uue tänava poole. Tunnis iga natukese aja järgi keegi sosistas: "Tulevad!", ja kõigi pilgud olid kohe tänavale suunatud, kuid seal läks hoopis mõni talumees oma hobusega. Nii olime kogu aja ootusärevuses. Kui koolitunnid lõppesid hoiatas õpetaja, et tänavaile ei tohi vaatama jääda, vaid tuleb kohe koju minna.\nTuruplatsil (praegu Keskväljak) patrullisid politsei ja kaitseliidu mehed. Venelastest polnud aga midagi kuulda. Ega koduski rahu polnud, suur tahtmine oli neid oma silmaga näha. Käisin mitu korda pinginaabri juures ja koos temaga turuplatsi lähistel luurel, kuid seal polnud midagi muutunud. Alles õhtupimeduses oli mitmelt poolt võõrapäraseid rivilaule kuulda.\nPühapäeval oli minu isa postimaja telefonikeskjaamas valves. Lõuna paiku läksin talle süüa viima. Kui olin Sadama tänaval üle vabriku silla läinud, nägin vana apteegi ees esimest korda vene soldateid. Nende hallikaspruunid sinelid sulasid loodusega nii kokku, et alguses ei näinudki kõiki. Pärast selgus, et neid oli puude-põõsaste vahel veel päris palju, samuti tundsin võõrapärast mahorkasuitsu lõhna.\nJuba mõne päeva pärast levis Kärdlas jutt, et sõjaväelaste majutuskohtade juurde on tekkinud „pudrumäed“. Asi oli selles, et sõdurid ei jõudnud neile ohtralt keedetud toitu ära süüa ja kokad valasid välikatelde ülejäägid lihtsalt aia nurka hunnikusse. Seda hakkasid ümbruskonna inimesed kohe vähevankritega oma loomadele vedama. Mõnikord olid naised selle jagamisel isegi tülitsenud.\nKuna Kärdlas linnasauna polnud, tekkis venelastel mõne aja pärast mure, kus sõdurid pesta saaksid. See asi lahendati päris lihtsalt. Selleks hakati kasutama Kärdla inimeste koduseid saunu. Ilma küsimata tuli sõjaväe kahehobuse vanker puukoormaga väravasse ja ülemus teatas, et neil on täna sauna vaja. Jäeti mõned sõdurid, kes saagisid ja lõhkusid puid, vedasid vett ja kütsid sauna. Peale lõunat tulid saunaliste kolonnid. Järgijäänud puud jäeti saunaperemehele. Naabri saunas käisid nad üsna tihti. Ka meie suitsusauna kasutasid nad ühe päeva, kuid rohkem enam ei tahtnud, sest korstnata sauna kütmine tegi silmad kibedaks. Kui me peale venelaste saunaskäimist ise laupäeval sauna läksime, ei jooksnud pesuvesi enam seina ääres asuvast rennist ära. Kui lava alt asja uurisime, selgus et renn oli sinnavisatud seebitükkidega ummistunud. Peale seebi väljakookimist oli emal hea meel, et nüüd saab sellega mitu korda pesu pesta. Seda seepi kasutati ainult üks kord, sest peale kuivamist jäi pesule nii vastik kalarasva lõhn juurde, et ülejäänud seep visati ära.\n1940. aasta kevadel kees sõjaväebaasides vilgas ehitustegevus. Abitöödel kasutati ka kohalikku tööjõudu. Käisime poistega tihti Kärdla sadamas. Sinna tõid purjekad pidevalt ehituskive ja muud materjali Kärdla polgu kasarmute ehitamiseks. Huvitav oli vaadata, kuidas silikaat- ja telliskivid kahekaupa käest-kätte purjeka ruumist välja visati ja nii sillale või autokasti jõudsid.\nSadamas lao kõrval oli suur bensiinitsistern. Nägin ükskord, kuidas vene sõdur oma auto paaki sealt ämbriga bensiini tõi. Viimasest ämbritäiest mahtus paaki ainult liitrijagu, ülejääk visati laias kaares seljataha. Tühi ämber heideti kolinal autokasti, löödi vändaga mootor käima ja sõideti oma teed. Mõtlesin seepeale, et küll on ikka rikas riik.\nÜks Kärdla polgu majade ehitusinsener (eestlane) elas meie kõrvalmajas. Suvel koolivaheajal olid tema poeg ja tütar siin. Kuna poeg oli minuvanune, tütar paar aastat vanem, siis käisime tihti koos kasarmute ehitamist vaatamas. Mandrilt tulnud müürsepad askeldasid nagu sipelgad. Osal neist olid kitsed (puust raamid) seljas. Nendele laoti silikaat- või telliskivid ja selle koorma kandsid nad mööda kaldtreppi tellingutele. Teised tegid labidatega laudadest aluse peal segu. Kolmandad kandsid kastidega selle üles ja seinad kerkisid. Kuna elektrit seal polnud, ei kasutatud ka mingeid mehhanisme.\n1940. aasta suve hakul anti rahvale teada, et raadios antakse edasi tähtis teade ja paluti kõigil seda kuulata. Kellel omal raadiot pole, mingu kuulama kõige lähema aparaadi juurde. Läksin minagi Vabaduse tänavale seda uudist kuulama. Ümberkaudseid inimesi oli toas kümmekond ja arutati omavahel, et küllap see raha ikka ümber läheb, sest seda kardeti kõige rohkem. Viimaks hakkas raadio rääkima ja sealt öeldi muuhulgas, et valitsus läheb laiali ja tulevad uued valimised. Kõigil läksid näod naerule, sest on ennegi valitud, mis selles siis nii tähtsat peaks olema\nTulid juunisündmused. Kõigil majadel pidid punalipud olema, aga kust neid võtta? Kohalik kauplus viis kaks rulli valget pesuriiet Kärdla Kalevivabrikusse, kus see kohe punase värvi katlasse pandi. Naised olid kogu öö seda triikinud ja järgmisel päeval oli lipuriie müügil. Sealt mõõdeti igale majale vastav tükk. Anti ka sirbi - vasara joonis ja nende jaoks kollast riiet. Lipu värv oli nii ilmastikukindel, et kui hiljem Saksa lippu vaja oli, harutati sirp ja vasar maha ja õmmeldi haakrist keskele. Kui venelased tagasi tulid, kasutati seda jälle Vene lipuna ja punane värv oli ikka sama ilus.\nSõjaväelasi toodi üha juurde. Kuna polgu majade ehitus veel käis, siis olid nad kõik linna vabad elamispinnad oma kasutusse võtnud, kusjuures ohvitserid oma perekondadega majutati eranditult Kärdla inimeste majadesse. Mõnele vanemale inimesele oli see isegi kasuks, sest venelased muretsesid ka küttepuid ja aitasid, kus vaja.\n1941. aasta suvel sõitis minu vend Tallinnast koju puhkusele. Pühapäeval, 22. juunil oli meil saunas õlle tegemine käsil, sest isal polnud tööpäeval aega. Peale lõunat käis ema naabri juures ja seal räägiti, et sõda on alanud. Keerasime siis oma hiljuti ostetud raadio lahti ja sealt korrati iga natukese aja järgi teadaannet sõja puhkemisest Saksamaaga ja kohustati kõiki puhkuselviibijaid kohe oma töökohta tagasi tulema. Pidasime jaanipäeva ilusti ära ja siis hakkas vend uurima, kuidas tagasi sõita saab. Liinibuss ja muud autod olid sõjaväe kasutuses ja nendega sõita ei saanud. Isa kauples siis ühe Kärdla hobusemehe, kes oli nõus ta Heltermaa sadamasse viima. Enne minekut hakkas hobune kusele. Hobuseomanik ütles: „See ei ole hea märk“, nagu oleks teadnud, et minu vennal see viimseks koduskäimiseks jäi. Juba järgmisel kuul viis mobilisatsioon ta Venemaale, kust tagasi tulles kaks päeva enne Sõrve sääre lahingute lõppu tema eluküünal kustutati.\nSiin aga järgnes üks korraldus teisele. Raadiod ja jalgrattad tuli ara viia. Kahju oli küll, kuid eelnev küüditamine oli inimesed araks teinud ja keegi ei julgenud neid viimata jätta. Pealegi olid need ju kõik registreeritud. Uued korraldused kohustasid kõik pussnoad, kirkad, kangid ja labidad ara andma. Aknaklaasidele tuli risti paberiribad kleepida ja õhtuks tuli vastavast paberist pimendus kardinad valmistada. Soovitati iga maja õue ka pommivarjend kaevata.\nKui Kärdla Kalevivabriku auruvilega õhuhäire anti, ei tohtinud keegi ilma „propuskita“ tänaval liikuda. Õhuhäireid anti üsna sageli õhtuti ja need kestsid tavaliselt kogu öö. Ka minu isa, kes õhtuti postimajas saabuvat posti vastu võttis, sai vastava "propuski". Lennukeid nägime aga haruharva ja needki tegid ainult luurelende. Venelased tulistasid neid oma õhutõrjekahureist, aga pihta ei saanud kunagi. Kord suvel olin Tiigi ja Paju tänava nurgal põlise kastani kõrval ja vaatasin, kuidas vaenlaste lennuki pihta lastud mürsud küll selle ees, taga ja kõrval lõhkesid, jättes endast taevasse ilusa valge suitsurõnga. Äkki tuli vuhinal üks asi läbi puu okste, nii et lehepuru taga, minu kõrvale tänava sillutise sisse. Pärast kiskus miilits selle välja, selgus, et oli ühe mürsu ots.\nÜhiskondlikus korras kaevati mere äärde kaevikuid ja taoti kartulipõllud ja muud lagedamad kohad 2 meetri pikkuseid kasekaikaid täis, et vaenlane ei saaks lennukiga maanduda. Peale sõda saime Linnumäe tänava äärest oma väikselt kartulipõllult vähevankri koormatäie kaikaid.\nAeg möödus. Side mandriga oli katkenud. Kogu Eesti oli sakslaste valduses. Seda näitas siia põgenenud ülemuste arv. Ka Saksa lennukilt allavisatud lendlehtedele trükitud Eestimaa kaardilt oli näha, kui väike osa oli veel venelaste kätte jäänud. Vene sõdureid kutsuti end vangi andma ja selle jaoks oli lendlehele vastav talong trükitud, mida sel juhul soovitati ette näidata.\nPühapäeva, 12. oktoobri hommikul äratasid meid juba õige varakult madalalt lendavad Saksa lennukid, mis aeg-ajalt kuulipildujast tulistasid. Isa arvas, et küllap sakslased on Hiiumaale maandunud. Peale lõunat jõudsidki jutud Kärdlasse, et sõda käib Emmaste kandis ja soovitati igale majale, kus pole sõjaväelasi, valge lina pesunöörile riputada, siis sakslased ei pommita. Seda pole vaja olnud kellelegi teist korda öelda.\nPaar päeva hiljem levis perest-peresse sõnum, et täitevkomiteest saab raadiod tagasi. Läksime kohe vaatama. Õnneks oli meie väike "RET Maret" veel alles. Järgmisel päeval oli keegi kiriku uksetahvli purustanud, sest seal hoiti äravõetud jalgrattaid. Läbi selle augu sain ka meie ratta koju tuua.\n16. oktoobri hommikul istusime köögis, kui käis plahvatus ja aknast paistis, kuidas tume suitsusammas kerkis Kärdla Kalevivabriku kohale. Hoone oli bensiiniga põlema pandud. Peale selle süüdati veel vana apteek ja surnuaia väravas olnud kalmistuvahi majake. On mõistatuseks jäänud, kellele see tilluke hoone jalgu jäi? Vabrik põles kogu päeva ja öö. Kustutada ei lubatud. Mõnel töölisel õnnestus siiski põlevast hoonest ülikonnariide rull välja tuua ja koju viia. Ka Tahkunasse põgenenud venelaste käes olnud hooned "vaadati" kohalike elanike poolt üle ja viidi kaasa kõik, millel vähegi väärtust oli.\nÕhtuks jõudsid Saksa väed Kärdlasse ja sõdurid ööbisid linna majades. Hommikul läksid kõik Tahkuna poole. Lõimastu võimsad kahurid tulistasid oma mürske Hiiumaa sellele osale, mis sakslaste valduses oli. Nii sattus ka Kärdla linn tule alla ja meil tuli keldrisse varjuda. Meie õue õnneks ühtki mürsku ei langenud, küll tuli neid aga nii Pika kui ka Valli tänava poolse aia taha päris mitu tükki ja meie õuemuru oli nende kilddudest mullale kistud. Ka paar aknaklaasi purunes ja plekk-katuses oli mitu auku. Kõige võimsam tulistamine toimus 18.-19. oktoobri öösel. Esmaspäeval 20. oktoobril oli rahulik ja enam ei tulistatud. Läksin Valli tänava lõppu ja karjamaa väravast paistis, et Lehtma sadamas laod põlesid. Võis arvata, et seal olid lahingud lõppenud.\nNagu hiljem selgus, polnud kolme ööpäeva jooksul Kärdlasse langenud mürsud erilist kahju tekitanud. Minu teada hukkus üks vanataat. Paar maja ja kelder said kahjustada. Kui käisin Sadama tänava äärset mürskudest üles küntud kartulipõldu vaatamas, ütles mulle üks seal elav vanahärra: "Sa näed, igal mürsul on juhtija kaasas olnud. Kord vajutas ta selle otsa alla ja see plahvatas majade ees kartulipõllul, teinekord upitas üle majade ja see lõhkes nende taga peenramaal. Ainult ühe maja juures ta eksis ja selle nurk sai pihta."\nPeale lahingute lõppu heisati majadele Eesti lipud. Saksa sõdurid käisid kirikus. Kolm teenistust oli järjest ja järgmisel päeval nad lahkusid Hiiumaalt koos sõjavangidega. Kärdlasse jäi vabrikuhoovi majadesse väike üksus ja apteegi peale komandantuur.\nEsimestel päevadel anti Hiiu tänava leivatööstusest Kärdla rahvale tasuta sõjaväelaste poolt valmistatud vormileiva kuivikuid, hiljem anti toidukaardid. Saksa ajal oli ka Vene raha käibel, vahekorras üks mark võrdus kümme Vene rubla.\nNüüd jäid venelaste poolt rajatud ehitised ja kindlustused hiidlastele rikkalikuks rüüstamisobjektiks. Sakslased püüdsid seda takistada ja palkasid Lehtmasse isegi pideva valvuri. Sealt toodi Kärdlasse kiiruga ehitatud elektrijaamale generaator, lülituskilbid, kaablid ja liiniehitus materjalid. Nende toomiseks oli sakslastelt luba olemas, sest nad tahtsid ka ise kiiresti elektrit saada. Tänu sellele said ka pooled Kärdla elanikud juba 1941. aasta lõpuks ühe 40 vatise elektrilambi majja, mida siis pika juhtme otsas igasse ruumi tõsteti, kus valgust vaja oli.\nPärast lahinguid käisid talumehed oma hobustega paar nädalat käsukorras Lehtma - Tahkuna metsades langenud Vene sõdureid otsimas ja matmas. Minule jäi Lehtma kant oma ehitistega hulgaks ajaks saladuskatte alla. Kuna seal oli mitmel pool miinivälju ja muid ohtlikke asju, siis vanemad ei lubanud sinna minna.\n1942. aasta suvel käisin siiski jalgrattaga veidi asja uurimas. Sõitsin Kõrgessaare maanteed mööda kuni vana Lehtma teeni ja seda mööda pisut edasi. Esimene asi, mida nägin, oli teeristis lähedal betoonist valatud kuulipilduja dott. Järgmisel aastal, enne Hjalmar Mäe Hiiumaa külastamist, lasksid sakslased selle õhku. Sealt natuke maad edasi, suures metsas, oli risti Lehtma teega rajatud pikk mõne meetri laiune tõkkeriba. Jämedad puud olid rinnakõrguselt üksteise otsa maha saetud ja okastraadiga üle tõmmatud. Tee oli sellel kohal kahe suure linttraktoriga suletud. Nüüd olid nad põlenud ja teest kõrvale lohistatud. Tarestes oli jälle kuulipilduja dott ja kaevikud, kus vedeles mitmel pool ka püssipadruneid. Võtsin neid paar peotäit taskusse ja sõitsin tagasi. Kodus väänasin kuulid eest ara ja sealt saadud püssirohtu oli huvitav põletada. Suurematel poistel oli jämedamat rohtu. Nad olid seda saanud Sihisuus asunud õhutõrjesuurtüki padrunitest. Eelnevalt tulid mürsud kesta otsast ara väänata. Seal sai ka üks minust mõni aasta vanem Kärdla poiss surma. Ta oli tühjadel mürsu kestadel haamriga tonge lahti löönud ja nii seal paugutanud. Ühel padrunil oli aga osa lõhkeainet põhja jäänud ja selle plahvatus viis tema mütsi koos pealaega ara. Niipalju veel Sihisuu õhutõrjepatareist, et venelased ehitasid selle maskeerimiseks Tareste randa nähtavale kohale vineerist õhutõrjesuurtüki maketi, et sellega saksa lendureid petta, kuid sellest polnud abi.\nLehtma - Tahkuna ehitistega sain tutvuda 1943. aasta suvel. Kevadel oli vaja kuhugi tööle minna, sest sügisel ilma töötamise tõendita kooli ei võetud. Siis organiseerisid sakslased Kärdla elanikest tööliste grupi. Seal olid peamiselt naised ja ka mõned koolipoisid, kes veel sõjaväkke võtmiseks noored olid. Igal hommikul kogunesime Valli ja Pika tänava nurgale, kuhu tuli istepinkidega varustatud sõjaväe veoauto. Sealt sõitis see lõbus seltskond lauluga Lehtmasse koristus ja laadimistöödele. Õhtul kella seitsmeks tõi sama auto meid jälle tagasi. Siis õnnestuski oma silmaga näha, mida endast kujutas see salapärane ja rikas Lehtma.\nMööda käänulist metsavaheteed Lehtmasse sõites ehmatas mõnikord kurvi tagant vastuvaatav kaika otsa pandud inimese pealuu. Ka metsas võis sageli inimkonte näha. Lehtmasse jõudes läks tee läbi kõrgete väravate avarale sadama territooriumile, mis oli okastraadist aiaga piiratud. Värava kõrval asus kohe väike valvuri majake. Teest vasemal, metsa ääres, olid mitmed suured puumajad. Nagu seal vedelevate jäätmete järgi võis oletada, valmistati nendes töökodades kindlustustel vajaminevaid metall- ja puitdetaile. Teest paremale jäid kõrged kolmnurkselt üles laotud lauavirnad. Olid veel suured hunnikud mitmesuguse ristlõikega ümar-, latt- ja vinkelrauda ning torusid. Edasi tuli sadamast Tahkunasse minev raudtee. Selle kõrvale mere poole oli laudadest ehitatud mitu suurt ja kõrget laohoonet. Mööda teed sadama poole oli vasakul mere ääres olnud mitmeid hooneid. Nende vundamentide vahel olid suured kuhjad põlenud naelu, klaasi, portselanisolaatoreid, tülle ja muud. Raudtee kulges pika sadamasilla lõpuni. Lõpuosas oli sild laiem ja seal hargnes raudtee kaheks. Kõrvalteel seisis traktorimootoriga vedur ja mitmed vagonetid.\nPiki raudteed Tahkuna poole minnes oli esimene Lehtma lähistel asunud väike sõdurite linnake, kahe kahekordse palkhoone ja mitmete barakkidega. Siis kulges raudtee hulk maad metsavaikuses, kuni jõudis Lõimastu võimsate patareide tsooni. Kahe kahuri vahekohas asus betoonist keskkütte katlamaja. Selle juurest läksid mööda raudteetammi äärt nii esimesse kui teise suurtükitorni korgiga isoleeritud keskküttetorud, mis asusid betoonkanalites. Teispool raudteetammi kulgesid maasse kaevatud kaablid. Puithoones olnud elektrijaam oli põlenud. Lehtma poolne kahur oli oma alusel ja seda polnud plahvatus suutnud liigutada. Tahkuna poolse kahuri oli plahvatus õhku paisanud ja see oli toru ees sinna kõrvale rabasse kukkunud, kogu platvorm tema küljes õhus rippumas. Teenindusruumid olid ääreni vett täis.\nTulejuhtimiskeskus paiknes nendest merepool, üle Lehtma - Tahkuna maantee asuvates liivamägedes. Sinna maa alla pääses läbi kahe käigu. Nende maapealsed avad asusid teine-teisest paari-kolmekümne meetri kaugusel, maa-alused otsad aga peaaegu kõrvuti. Sealt pääses läbi võimsa raudukse maa-alusesse „linna“, kus olid personali elamis- ja tööruumid. Peale selle telefonikeskjaam, elektrijaam, keskkütte ruum, seadmed mürgitatud õhu puhastamiseks, toidulaod jne. Samuti oli ka maa peale ulatuv kuulikindel laskepesa. Esimeselt korruselt pääses raudredelit mööda alla teise korruse tubadesse.\nSellest ehitisest pisut Tahkuna poole asus väiksel kingul optilise kaugusmõõtja teeninduspunker. Kogu ehitiste soojaga varustamiseks oli maantee ääres betoonist keskküttemaja, milles olid vedelkütusega töötavad katlad.\nTahkuna tuletorni lähistel asusid väiksemad kahurid oma maapealsete raudbetoonist mürsuhoidlate ja teenindamisruumidega.\nLõimastu patarei ruumides õnnestus mul olla 1961. aasta jaanuaris. Siis pumpas elektrijaam Lehtma poolse (suurtükitorn nr. 1) kahuri maa-alused ruumid veest tühjaks. Seal asunud agregaadid oli kunagine plahvatus rikkunud. Olime seal üle nädala, et saada tagavaraosi Kärdla Elektrijaamas töötavale samatüübilisele diiselagregaadile, mis oli saadud Tahkuna-poolse suurtükitorni (suurtükitorn nr. 2) alt.\nKahuri maa-alustesse ruumidesse viis pikk betoonist kaldkäik, mille ava asus samas lähedal metsa all. Esimese korruse elamisruumide vahelt viis metalltrepp alla teise korruse ruumidesse. Seal päris välisseina ääres asus ka elektrijaama ruum, kus seisid kõrvuti kaks 176 kW võimsusega agregaati. Nende kohaletoomiseks oli välja kahurialuse kõrvale tehtud betoonist nelinurkne kaev. Selle põhjas (10-12 m sügavuses) oli jõujaama seina jäetud ava, mis peale agregaatide sissevedamist suleti.\nKahur ise oma maapealse soomustorniga pöörles võimsal alusel. Selle all esimesel korrusel asetsesid suure ringi kujuliselt mürsuriiulid, mis olid valmistatud nurkrauast ja nägid välja nagu mesilaskärg. Iga mürsu jaoks oma pesa. Teistel samatüübilistel riiulitel hoiti suuri plekkpurke, milles olid olnud püssirohulaengud.\nPeale patarei kuivaks pumpamist kutsuti kohale sõjaväe sapöörid, kes seal leiduva lõhkeaine välja, läheduses asuvasse dotti kandsid ja seal lõhkasid. Peale plahvatust nägi see ehitis üsna armetu välja. Mürsud kanti kahuri aluse peale kõrvuti ja pärast meie töö lõppemist tehti üks võimas pauk.\nKogu see suur ja võimas kompleks alates Lehtmas asuvast sadamast, teedest, raudteest ja lõpetades patareide ning nende juures olevate ehitistega pani mind mõtlema, kuidas oli võimalik see kõik vähem kui kahe aastaga küllaltki kvaliteetselt valmis ehitada? Tulid nad ju siia ja alustasid praktiliselt tühjalt kohalt. Ei näinud ma seal peale linttransportööride, segumasinate ja mõne suure käsiajamiga vintsi mingeid muid mehhanisme. Kuidas ja milliste vahenditega see inimmass seal töötas? Sellele küsimusele ei oska ma vastata.\nSuurtükitornist saadud agregaatide kasutamisest Kärdla elektrijaamas loe siit


Tööstuspsühholoogia Tähtsus | Edendamine - 2019\nPõhiline Edendamine Tööstuspsühholoogia Tähtsus\nUue poliitika rakendamine\nTootlikkuse ja tööga rahulolu parandamine\nTööalase koostöö edendamine\nTööstuspsühholoogia on psühholoogia valdkond, mis on pühendatud tööhõive ja organisatsiooniliste suhete mõistmisele ja juhtimisele. Tööstuslikud psühholoogid võivad töötada otseselt nõuandjana tegutseva ettevõtte heaks, pakkuda töötajatele nõustamist või pakkuda ettevõtetele nõuandeid õigete töötajate leidmiseks ja palkamiseks. Sõltumata nende konkreetsest rollist võivad tööstuslikud psühholoogid positiivselt mõjutada ettevõtte tootlikkust ja töötajate moraali.\nTööstuslikud psühholoogid saavad kasutada oma teadmisi inimese psühholoogiast ja organisatsioonilistest suhetest, et aidata ettevõtetel rakendada uusi poliitikavaldkondi, mis edendavad paremat töökeskkonda. Näiteks võivad uued ettevõtted kasutada tööstuspsühholooge, et aidata neil välja töötada strateegiaid, et selgitada välja, milliseid töötaja omadusi on vaja konkreetse töö täitmiseks. Asutatud ettevõtted võivad sõlmida psühholoogidega lepingu, et lahendada konkreetne probleem, näiteks suur käive või aidata oma töötajatel liikuda olulise ülemineku käigus, näiteks uue juhtimise muutmine.\nTööstusliku psühholoogia uuringu ajakirjas Journal of Labor Economics avaldatud andmetel töötavad inimesed õnnelikumate tööde kallal. Tööstuslikud psühholoogid võivad aidata tööandjatel lahendada töötajate tootlikkusega seotud probleeme, pakkudes lahendusi, mis parandavad töötajate vaimset tervist. Näiteks võivad nad anda konsultatsiooni konkreetse töötaja tüübi kõige tõhusamate juhtimisstiilide kohta või selle kohta, kuidas aidata töötajatel pere- ja pereelu konflikte juhtida.\nTööstuslikud psühholoogid saavad pakkuda üksikisiku nõustamist inimestele, kes vajavad abi karjääri muutmisel või kohanemisel töökoha muutustega. Näiteks võib tööstuslik psühholoog aidata uut isa, kes on pärast lapse sündi tööle naasnud. Samamoodi võib tööstuslik psühholoog pakkuda hiljuti vallandanud töötajale karjääri muutmist planeerivat töötajat või internetti, kes soovib juhendada karjääri, mida ta peaks tegema.\nTööandjad rakendavad tihti meeskonnatöö harjutusi ja tööstuslikud psühholoogid saavad nende tegevuste tõhususe maksimeerida. Psühholoogid võivad anda tööandjatele nõu, kuidas edendada töötajate vahelist koostööd ja austust ning aidata välja töötada poliitikaid, mis muudavad töökohad ühtsemaks ja sõbralikumaks. Kui on olemas konkreetne väljakutse - näiteks töökohal kiusamine - võivad tööstuslikud psühholoogid rääkida kõigi osapooltega, et määrata vastastikku vastuvõetav lahendus.


Reisitingimused | Viking Line\nNB! Muutunud on alaealise üksinda reisimise kord.\nAlla 16aastastel ei ole lubatud Tallinn-Helsingi liinil üksinda reisida. Alla 16aastase reisija eest vastutab vähemalt 18aastane saatja, kellega koos vormistatakse check-in'is pardakaardid ning kelle vastutusel on alaealine kogu reisi vältel, kuni laevast lahkumiseni.\nAlla 16aastased tohivad üksinda reisida vaid lapsevanema/hooldaja kirjalikul loal, millele on märgitud lapsevanema/hooldaja kontakttelefon ja isikukood.\nAlla 16aastaste noorte eest vastutab reisil lapsevanem/hooldaja. Laeva meeskond ei vastutada üksi reisivate noorte eest.\nVanusepiirang iga päev 21 a\nStockholmi-Mariehamni kruiis (Cinderella):\nAlla 21aastase reisija järelevaatajaks sobib:\nLapsevanem või hooldaja (kasuema, -isa), vanavanemad, tädi ja onu.\nKui laps/noor reisib koos vanema, hooldaja või vanavanemaga, võib ta reisile kaasa võtta kuni 3 sõpra.\nReisijal peab olema kaasas kehtiv reisidokument. Piletite registreerimine ja pardalepääs toimub ainult kehtiva reisidokumendi alusel. Eesti kodanike reisidokumentideks on:\n- Eesti kodaniku pass;\n- diplomaatiline pass;\n- meremehe teenistusraamat;\nEesti Vabariigi poolt välismaalastele väljastatavateks reisidokumentideks on:\n- välismaalase pass;\n- ajutine reisidokument;\n- pagulase reisidokument;\n- Eesti Vabariiki tagasipöördumise luba.\nReisidokumendi esitamise kohustus on kõikidel piiri ületavatel reisijatel. Isikuid, kellel puudub reisidokument või keelduvad selle esitamisest, ei lubata laeva. Reisija on kohustatud hoolitsema kehtivate reisidokumentide olemasolu eest ning välja selgitama, milliseid reisidokumente on tal reisiks tarvis.\nBroneeringu eest tuleb tasuda hiljemalt 30 päeva enne reisi. Juhul kui broneerimise hetkel on väljumiseni jäänud vähem kui 30 päeva, tuleb broneeringu eest tasuda koheselt. Viking Line jätab endale õiguse annulleerida broneeringu juhul, kui reis ei ole maksetähtajaks tasutud. Eripakettidele ja hotellireisidele kehtivaid maksetingimusi palume täpsustada broneerimisel.\nReisi eest saab tasuda:\n- internetipangas meie kodulehe kaudu, läbi Swedbanki, SEB, Nordea ja Danske Banki;\n- krediitkaardiga nii telefoni teel kui ka meie kodulehel (VISA, MasterCard, Visa Electron, Visa Debit ja Debit MasterCard);\n-pangaülekandega (NB! Kindlasti märkida ka viitenumber, mis on igal broneeringul erinev);\n-Viking Line'i müügiesinduses aadressil Hobujaama 4, Tallinn (E–R 09.00–18.00);\n-Viking Line’i kassas Tallinna Reisisadama A-terminalis (E–L 8.30–16.00, P 8.30–14.00).\nViking Line’i müügipunktides on maksevahendina tunnustatud VISA, EuroCard, MasterCard, Diners Club International, American Express ja kohalikud pangakaardid. Laevadel on maksevahendina tunnustatud VISA, EuroCard, MasterCard, Maestro ja Visa Electron.\nKui reisija lunastab pileti terminalist samale väljumisele check-in’i ajal, tuleb tasuda eelbroneerimistasu 3 eurot broneeringu kohta Tallinnas või 5 eurot broneeringu kohta teistes terminalides.\nBroneeritud reis tuleb muuta, tühistada või edasi lükata hiljemalt 24 tundi enne reisi algust.\nLiinireisi broneeringut saab muuta internetis online-broneerimissüsteemis, meie klienditeeninduse kaudu telefonil 1719 ja meilitsi booking.estonia@vikingline.com.\nKruiiside puhul saab online-broneerimissüsteemis muuta vaid reisijate arvu. Ülejäänud muudatuste tegemiseks palume ühendust võtta meie klienditeenindusega telefonil 1719 või meilitsi booking.estonia@vikingline.com.\nJuhul kui edasi-tagasi reisist jääb esimene suund kasutamata, on laevafirmal õigus tühistada ka tagasireis. Alustatud kruiisist tagasimakset ei tehta.\nKui broneeringut ei ole õigeaegselt muudetud või annulleeritud, ei ole võimalik tellimusest tagasimakset vormistada ega juba tasutud summat uue tellimuse tarbeks kasutada. Juba ostetud pileti lunastab tagasi sama reisibüroo, kust reisija pileti ostis.\nTagasimaksete puhul arvestatakse reisi maksumusest maha 10% või vähemalt 10 €. See tähendab, et kui reisi maksumus on kuni 100 €, arvestatakse sellest maha 10 €. Kui reisi maksumus ületab 100 €, jäetakse tühistamiskuludeks 10% reisi koguhinnast.\nJuhul kui esitate arstitõendi või reisile on ostetud tühistamiskindlustus, tagastatakse reisi maksumus täielikult. Ühtlasi saab õigeaegselt tühistatud reisi vahetada mõne muu Viking Line’i reisi vastu. Ettemaksuks jäänud summa peab realiseerima 6 kuu jooksul. Eelbroneerimistasu ja tühistamiskindlustuse maksumust ei tagastata.\nHotelliööbimisega broneering tuleb tühistada või muuta hiljemalt 10 päeva enne reisi algust. Hilisemal tühistamisel tuleb tasuda kogu reisi maksumus. Erandiks on arstitõendi esitamine. Sel juhul tagastame reisi maksumuse täielikult. Tühistamiskindlustuse saab osta ka hotelliööbimisega reisidele.\nVähem kui 100-liikmelised grupid\n30–15 päeva enne reisi 25%\n14 päeva–72 tundi enne reisi 50%\nHiljem kui 72 tundi enne reisi 100%\nArstitõendi esitamisel ei ole annulleerimiskulusid.\nÜle 100-liikmelised grupid\n60 päeva enne reisi 10%\nÜle 500-liikmelised rühmad\n6 kuud enne reisi ei ole annulleerimiskulusid.\n6–3 kuud enne reisi 50%\n3–1 kuud enne reisi 75%\n1 kuu ja hiljem 100%\nViking Line jätab endale ja oma esindajatele nii maal kui ka laevadel õiguse keelduda vedamast reisijat, kes võib olla ohtlik teistele reisijatele, piirata nende õigusi või põhjustada firmale ühel või teisel moel lisakulutusi. Laeva esindajad võivad keelduda vedamast joobnuid või häirivalt käituvaid isikuid.\nReisijad peavad turvalisuse ja korra säilitamiseks järgima Viking Line’i eeskirju ja laeva juhtkonna korraldusi. Eeskirjadega saab tutvuda Viking Line’i kontorites, sadamates ja laevadel.\nVeotingimused on kohandatud vastavalt Soome reisikorraldajate ühingu ja tarbijakaitsevoliniku 4. mail 2005. a nõupidamisel koostatud pakettreisitingimustele. Selle järgi on Viking Line Abp vastutav reisikorraldaja, kelle veotingimused on pakettreisitingimuste ees eelisjärjekorras järgitavad.\nVeoautona registreeritud või kaupa vedav sõiduk broneeritakse Viking Line´i cargo osakonna kaudu meilitsi aadressil cargo.booking.est@vikingline.com või telefonil +372 6663985.\nViking Line’i laevadel kehtivad reisijate veol alljärgnevad eeskirjad:\n1. Vedaja on veoteenust osutava laeva omanikfirma Viking Line Abp. Veoleping kehtib firma ja reisija vahel.\n2. Reisija ei saa loovutada oma piletiga kaasnevaid õigusi mitte kellelegi teisele. Neil, kes on muretsenud pileti teiste isikute vahendusel, on õigus nii piletile kui ka õigus tunnustada neid veotingimusi.\n3. Pagasi all mõeldakse kõiki esemeid, sh reisija arvel veetavaid liiklusvahendeid; välja arvatud juhul, kui nende kohta on sõlmitud eraldi veoleping või veokiri. Käsipagasiks loetakse pagas, sh elusloomad, mida reisija hoiab oma kajutis, kannab kaasas või peab mingil muul moel oma valduses. Sama puudutab sõidukis või selle peal veetavaid kaupu.\n4. Reisija võib võtta kaasa mõõdukal hulgal pagasit. Kui pagas, sh käsipagas, võib põhjustada mingit ohtu või vajab erilist hoolitsust, peab reisija sellelt vedajat enne reisi algust teavitama. Vedaja jätab endale õiguse sellise pagasi vedamisest keelduda.\n5. Reisija on kohustatud täitma reisi ajal laeva turva-ja sisekorraeeskirju. Nimetatud eeskirjade täitmist valvab laeva juhi valitud isik, sh turvamees. Vedaja jätab endale õiguse keelduda vedamast reisijat, kes võib põhjustada vedajale lisakulutusi, ohustada teiste inimeste tervist või mingil muul moel piirata kaasreisijate õigusi. Laeva esindaja võib keelduda vedamast joobnud või häirivalt käituvaid reisijaid nii teel sihtkohta kui tagasi. Kajutipileti lunastanud reisija vastutab kõigi kahjude eest, mis tema piletile märgitud aja vältel kajutis on tekitatud.\n6. Auto, mis ei ole hiljemalt 30 minutit enne laeva kokkulepitud väljasõiduaega laevale sõitmiseks valmis ning üle 2,4 m kõrgusega sõiduk, mis ei ole hiljemalt 45 minutit enne laeva kokkulepitud väljasõiduaega laevale sõiduks valmis, kaotab õiguse broneeritud autokohale. Autokohta ootav sõiduk pääseb laeva üksnes siis, kui laevas on ruumi.\n7. Kui vedaja või mõni tema vastutusel olija on süüdi mingis eksimuses või hooletuses, on ta kohustatud korvama reisija surma või vigastustega tekitatud kahju või reisija pagasile tekitatud kahju. Sama puudutab ka kahju, mida tekitatakse reisija või tema pagasi hilinemisega.\n8. Reisija, kes on saanud vigastada või kelle käsipagas on kahjustatud või on ta sellest ilma jäänud, on kohustatud tegema avalduse kahjude ulatuse ja selle kohta, et kahju või kaotuse on põhjustanud veo ajal toimunud sündmus ning et kahju või kaotus on tingitud laevafirma veast või hooletusest.\n9. Vedaja ei ole kohustatud korvama raha, väärtpabereid, kunstiesemeid ega muud väärtuslikku pagasit, kui ta ei ole võtnud seda enda säilitada.\n10. Vedaja veaks või hooletuseks ei loeta tehnilise rikke, ilmastiku- ja liiklustingimuste tõttu või muud force majeure’i tagajärjel (vt ka punkti 16) tekkinud kahju.\n11. Kui vedaja vastutus siiski leiab asjakohast kinnitust, jäävad sellele allpool loetletud piirid: a) inimkahjude puhul kõige rohkem 175 000 SDR iga surma või vigastada saanud reisija kohta; b) reisija vedamise hilinemisega põhjustatud kahju puhul kõige rohkem 4150 SDR reisija kohta; c) käsipagasi kaotuse, hilinemise või kahjustada saamisega põhjustatud kahju puhul kõige rohkem 1800 SDR reisija kohta; d) sõiduki kaotuse, hilinemise või kahjustada saamisega põhjustatud kahju puhul kõige rohkem 10 000 SDR iga sõiduki kohta; e) muu pagasi kaotuse, hilinemise või rikkumisega põhjustatud kahju puhul kõige rohkem 2700 SDR iga reisija kohta; f) eriti väärtusliku pagasi, mille vedaja on võtnud enda säilitada, kaotuse, hilinemise või rikkumisega põhjustatud kahju puhul kõige rohkem 6750 SDR.\nEespool mainitud summad puudutavad ikkagi üksikut reisi. Vedajal on alati õigus apelleerida seaduslikele globaalsetele piirangueeskirjadele.\n12. Reisijal on kaotuste ja kahjustuste puhul seaduslik omavastutus allpool loetletud summade ulatuses: a) 150 SDR iga kahjustada saanud sõiduki kohta; b) 20 SDR muu pagasi kahjustuse kohta; c) 20 SDR hilinemisest põhjustatud kahju kohta. Omavastutus arvatakse kannatatud kahju või kaotuse määrast maha enne punktis 12 loetletud korvamispiiranguid.\n13. SDRi all mõeldakse Rahvusvahelise Valuutafondi määratletud erilist rahasummade kontolt väljavõtmise õigust, mis muudetakse rahaks selle päeva kursiga, mil vastutus garanteeritakse või kui makse aset leiab (Special Drawing Rights – eriõiguste reserv; SDR-ühik). SDRi väärtus on ära toodud igapäevastes valuutakursinoteeringutes ning 04.04.2014 oli see 1,12 EUR ja 10,01 SEK.\n14. Erinevalt eelpool mainitust ei loe vedaja ennast vastutavaks allpool loetletud juhtudel:\na) reisija isiklik ja hilinemisega seonduv kahju enne reisija saabumist laevale ja pärast tema maale astumist;\nb) käsipagasi, sh ka sõidukis või selle peal veetava pagasi kaotust, hilinemist või kahjustada saamist enne reisija saabumist laevale ja pärast tema maale astumist;\nc) kaotust, hilinemist või kahju, mis on tekkinud teise laevaomaniku veokorra ajal juhtunud sündmuse läbi – juhul, kui on selgesti eeldatud, et kogu veo või teatud osa sellest teostab keegi teine eelnevalt nimetatud laevaperemees kui siin mainitud vedaja. See puudutab ka juhtumeid, kus reisijal on õigus kasutada mõnda teist vedajat.\n15. Vedajal on õigus teostada vedu ka mõne muu laevaga, samuti teha muudatusi sõiduplaanis ja kalduda marsruudist kõrvale selliste tingimuste tõttu nagu tehniline rike, ilmastiku- ja jääolud, dokkimine, mereõnnetus vm liiklustingimused, mille eest vedajal ei ole võimalik vastutada (Force majeure).\n16. Laeva juhtkonnal ja meeskonnal, teenistujatel ja agentidel, laadijatel ja teistel, kelle eest vedaja vastutab, on samuti õigus apelleerida eespool mainitud punktidele sätestatule, millega vedaja on vastutusest vabastatud või tema vastutust on piiratud. Samad punktid kehtivad ka siis, kui vedaja vastu esitatud nõue ei põhinegi veolepingul.\n17. Reisija või pagasi veo puhul võidakse vedaja vastutusele võtmise nõuet sisaldav hagi algatada hageja valikul ainult kas Soomes või Rootsis:\nselle ringkonna teise astme mereõiguse kohtus, kus vedaja on registreeritud või kus toimub tema põhiline äritegevus, või\nselle ringkonna teise astme mereõiguse kohtus, kus paikneb vedaja ja reisija vahelise veolepingukohane lähte- või sihtsadam. Lisaks selles punktis eelnevalt öeldule – Rootsi lipu all sõitvatele laevadele laienevad kohtupaiga asjus Rootsi mereseaduse sätted.\n18. Kohaldatava seaduse määrab kohtu asukoht (st kehtivad vastava riigi seadused).\n19. Reisija või tema esindaja peab viivitamatult vedajale võimalikest korvamisnõude tingimustest teatama. Võimalikud hagid aeguvad, kui vedaja vastu ei ole esitatud seadusega ettenähtud korras hagi allpool loetletud tähtaegade möödumisel: a) reisija surma, kehavigastuse või veo hilinemisel põhinev korvamisnõue – kahe aasta möödumisel pärast maaleastumist, kahe aasta möödumisel surmajuhtumist või sellest, kui see oleks pidanud aset leidma; kui surmajuhtum leidis aset pärast reisija maaleastumist, siis kolme aasta möödumisel maaleastumisest. b) kadunud või rikutud pagasi, sh käsipagasi korvamisnõue, samuti pagasi veoga hilinemise korvamise\nnõue – kahe aasta möödumisel sellest, kui pagas maale toodi; või kui pagas on reisi ajal kaotsi läinud, siis sellest kuupäevast, kui pagas oleks pidanud maale toodama.\n20. Muus osas kehtivad vastavalt Soome ja Rootsi mereseaduse sätted.\n21. Veotingimused on kohandatud vastavalt Soome reisikorraldajate ühingu ja tarbijakaitsevoliniku 4. mail 2005. a nõupidamisel koostatud pakettreisitingimustele. Selle järgi on Viking Line Abp vastutav reisikorraldaja, kelle veotingimused on pakettreisitingimuste ees eelisjärjekorras järgitavad.


Kandideerimine presidendi, asepresidendi ja volikogu liikme kohale | Eesti Kunstnike Liit\nKandideerimine presidendi, asepresidendi ja volikogu liikme kohale\nPresidendi, asepresidendi ja volikogu liikmete kandidaatide ülesseadmise ja valimise korrast seoses EKLi Suurkoguga 30.04.2019. Üleskutse kandidaatide ülesseadmiseks.\nLugupeetud Eesti Kunstnike Liidu liikmed!\nKäesolevaga teavitab Eesti Kunstnike Liit teid kandidaatide ülesseadmise ja valimise korrast EKLi Suurkogul 30.04.2019 ning kutsub üles kandideerima presidendiks, asepresidendiks ja volikogu liikmeks.\n1) Presidendiks ja asepresidendiks kandideerimine\nVastavalt EKLi põhikirja p. 28.3 tuleb Presidendiks ja Asepresidendiks kandideerimisel kandidaadid üles seada vähemalt kaks nädalat enne Suurkogu toimumist. Hilisemat ülesseadmist ei arvestata. Kandidaadi ülesseadmiseks tuleb esitada vastavasisuline sooviavaldus, millele on lisatud:\ncurriculum vitae (sh hariduskäik, töö- ja juhtimiskogemus, loominguline ja valdkonnaga seotud tegevus),\nmotivatsioonikiri (kuni 1 lk (A4)),\nvisioon Liidu arengust vähemasti järgneva 3 aasta jooksul (kuni 2 lk (A4)) ja kandidaadi nõusolek tema juhatuse liikmeks määramiseks.\nEelnimetatud dokumendid tuleb hiljemalt 16.04.2019 kas:\na) saata meiliga digiallkirjastatult ekl [at] eaa.ee või\nb) toimetada allkirjastatult kohale EKLi kontorisse (Vabaduse v 6, Tallinn)\nKandidaatide ülesseadmise vastavuse EKLi põhikirja punktile 28.3 hindab EKLi volikogu poolt nimetatud komisjon, kuhu kuulub lisaks EKLi juhatuse liikmele (president või asepresident) 2 volikogu liiget. Vajadusel teeb komisjon ettepanekuid Volikogule ja Suurkogule seisukoha võtmiseks.\n2) Volikogu liikmeks kandideerimine\nVastavalt EKLi põhikirja p. 25.1.2 kuuluvad volikogu koosseisu esindajad Liidu füüsilistest isikutest liikmete hulgast. Vastavalt põhikirja p. 25.2. otsustab volikogu arvulise koosseisu, Liidu füüsilistest liikmetest Volikogu asendusliikmete arvu ja esindusmäärad Suurkogu. Volikogu liikme rolliga kaasnevad seadusest ja põhikirjast tulenevalt oluline vastutus ja kohustused, mida kandidaadid peaksid enne kandideerimist selgelt teadvustama.\nKandidaadi ülesseadmiseks tuleb esitada vastavasisuline sooviavaldus, millele on lisatud kandidaadi nõusolek tema volinikuks määramiseks. Eelnimetatud avaldust oodatakse soovitavalt mitte hiljem kui 16.04.2019 kas:\na) saadetuna meiliga digiallkirjastatult ekl [at] eaa.ee või\nb) toimetatuna allkirjastatult kohale EKLi kontorisse (Vabaduse v 6, Tallinn)\nKomisjoni poolt kinnitatud presidendi ja asepresidendi kandidaatide poolt esitatud materjalid ning volikogu liikmeks kandideerijate esialgne nimekiri saadetakse EKLi liikmetele posti teel hiljemalt üks nädal enne Suurkogu toimumist, samuti tehakse need elektrooniliselt kättesaadavaks EKLi kodulehel (www.eaa.ee), teavitades liikmeid sellest ühtlasi meili teel. Volikogu valitavatele kohtadele on võimalik esitada kandidaate ka Suurkogu koosolekul kohapeal kuni päevakorras nimetatud kellaajani.\nEelregistreerumine (kirjalik) sõnavõttudeks (kuni 5 min) Suurkogu koosolekul toimub kuni 16.04.2019; selleks tuleb teatada sõnavõtu teema ekl [at] eaa.ee. Sõnavõttudeks saab registreeruda ka Suurkogu koosolekul vastavalt päevakorrale.\nLisainfot seoses kandidaatide ülesseadmise ja valimise korraga ning EKLi suurkogu korraldusega saate meilides ekl [at] eaa.ee või helistades telefonil 6273630.


Viimsi Aasta Pere tunnustamine - Viimsi Teataja toob sinuni Viimsi uudised\nAvaleht Huvitavat Konkursid ja üleskutsed Viimsi Aasta Pere tunnustamine\nViimsi Aasta Pere tunnustamine\nAASTA PERE: Pere – see on mitmeliikmeline leibkond.\nViimsi Ranna Lions Klubi\nViimsi vallas on kujunenud kenaks traditsiooniks tunnustada tublisid tegijaid – õpetajaid, ettevõtjaid, sportlasi, kultuuritöötajaid jpt.\nOn suurepärane, et juba palju aastaid on toimunud Viimsi Aasta Naise ja Viimsi Kauni Kodu valimine. See on pannud meid rohkem enda ümber vaatama ja märkama neid, kes tõepoolest esiletõstmist väärivad. Tänu tunnustamisele saavad viimsilased teada, milliseid imelisi inimesi meie kogukonnas leidub. Nad inspireerivad meid, teisi viimsilasi, samuti tublimad olema. Sellised eeskujud aitavad muuta Viimsi paremaks.\nViimsi Ranna Lions Klubi on algatanud Viimsi Aasta Pere tunnustamise. Viimsi Ranna Lions Klubi on naisteklubi ja pereväärtused on meie jaoks olulised. Klubi peamine fookus on aga heategevus, panustamine kogukonna heaks. Siit siis ka meie ettepanek, et Viimsis märgataks ja tunnustataks neid peresid, kes oma igapäevatoimetuste kõrval leiavad võimalusi kulutada oma aega ja energiat kohaliku kogukonna heaks. Olgu see siis tegevus külaseltsis, koolis-lasteaias, naabrivalve sektoris, kaitseliidus, naiskodukaitses, spordiklubis või üldse Viimsi vallas laiemalt.\nKindlasti tekib siinjuures küsimus, kuidas määratleda pere mõiste. Peresid on ju nii erinevaid – suuremaid ja väiksemaid, lastega ja ilma, mitmest rahvusest segaperesid, üksikvanemaga peresid, mitut generatsiooni ühendavaid peresid ja kärgperesid. Maailm ongi mitmekesine ja erinevused rikastavad. Seepärast ei soovi me siin mingeid raame seada, vaid leiame, et pere mõistet tuleks käsitleda laialt, kogu oma mitmekesisuses. Pere mõistet saab paremini selgitada leibkonna mõiste kaudu. Pere – see on mitmeliikmeline leibkond.\nMeie ümber on palju imetlust väärivaid peresid, kus tegutsetakse ühtse tiimina ja koos tehakse ära midagi, mis muudab meie elu siin Viimsis paremaks. Märgakem ja tunnustagem neid!\nViimsi Aasta Pere valimine hakkab toimuma kevadeti. Esimest korda kuulutame Viimsi Aasta Pere välja Viimsi valla 101. sünnipäeval, 11. mail 2020. Nominentide esitamise nõudeid ja tähtaegu täpsustame Viimsi Teatajas juba edaspidi.\nEelmine artikkelKodukokk Mariann Hütt: kõik kodukokad peaksid end ametlikult registreerima, et tagada tarbijale ohutu toit\nJärgmine artikkelSuur klaveripidu Harjumaal


Luciapäev Pärnu Kastani lasteaias – Ajakiri Lasteaed\n20. jaan. 2012 20. jaan. 2012 by Ülle Tõnumaa\nLucia päeva tähistatakse Rootsis 13. detsembril ja see tähistab jõuluaja algust Rootsimaal 13. detsembri ööd peeti vanadel aegadel aasta kõige pimedamaks ööks ning Lucia oli pühak, kes tõi valguse sellesse öösse. Lucia nimi tuleneb sõnast valgus (lux)– valguskiir pimedal ajal. Kui vanad traditsioonid Lucia päevaga seoses sarnanavad meie kadripäeva kommetega ( isegi riietus sarnane- ka meie kadrid riietuvad heledatesse riietesse), siis tänapäeval on traditsioonid mõnevõrra muutunud. Eelkõige tähistatakse seda päeva koolides ja lasteaedades. Toimub hommikune luciarongkäik, sellest võtavad osa valgetesse pikkadesse kleitidesse riietatud tüdrukud, kõige ees kõnnib Lucia- pikkade valgete juustega neiu, kellel on peas küünlapärg. Käiakse klassist klassi, lauldakse Lucia laulu ja jõululaule ning jagatakse safranisaiakesi. Samuti toimub uute Lucia tüdrukute valimine nii koolides, kui ka lasteaedades ja osutuda valituks- on iga väikese Rootsi tüdruku unistus.\nNüüd, täpselt kuu aega hiljem-13. jaanuaril, jõudsid Lucia tüdrukud jälle kord Pärnusse. Seekord õnneks ka Kastani lasteaeda. Lucia tüdrukuid saatis Pärnu sõpruslinna Helsingborgi delegatsioon, eesotsas linnapea Carina Wredströmiga.\nKastani lasteaia aiarühmad kogunesid hommikul saali, lapsed olid ärevil- ei teatud täpselt, mida oodata? Lühike sissejuhatus ning Lucia päeva tähenduse selgitamine Pärnu Linnavalitsuse esindaja Anu Juurma-Saksa poolt ja korraga hakkas koridorist kõlama selge ja kaunis Santa Lucia laul. Klomp tõusis kurku ja hinge läbis värelus, kui hämarasse saalid sisenesid laulvad Lucia tüdrukud, kõige ees küünlapärjaga neiu. Saalis tardusid ka kõige suuremad möllumehed. Kuulasime kaunis esituses rootslaste tuntumaid jõululaule ning tõesti päev muutus nagu valgemaks sellest siirast kontserdist.\nHiljem tutvusid meie külalised lasteaia igapäeva eluga, külastasid erinevaid rühmasid, ujulat, vaatlesid õue-ala ning nentisid, et meie lasteaedades pakutavad võimalused( eeskätt- muusika, liikumine, ujumine, erinevad treeningtunnid) on iga väikese lapse arengu seisukohast erakordselt tähtsad.\nErgod Tiits, Pärnu Kastani Lasteaia õpetaja


Kogemused veavad kulukat kurgiäri - Äripäev\nKogemused veavad kulukat kurgiäri\nNüüd on Raivo Külasepp seda meelt, et firma strateegia - võimalikult palju oma jõududega ära teha, et mitte kellestki-millestki välisest sõltuda, on ennast õigustanud. Sellisel lähenemisel on hea külg, et kui midagi nässu läheb, pole kedagi teist peale iseenda süüdistada.\n"Oleme aastaga suuremaks saanud, ehitanud juurde katmikpinda salatite ja maitsetaimede kasvatamiseks," iseloomustab Külasepp ettevõtte arengut. "Usun, et selle edu taga on aastatega hangitud kogemused, mida oleme suutnud nüüd siis tulemuslikult realiseerida."\nSuvi on katmikalal kurgi, salati ja maitsetaimede kasvatamisega tegelevale ettevõttele müügitulu teenimise poolest kõige ebarentaablim aeg, kuna samad saadused valmivad siis ka avamaal. Tootmise seisukohast on aga katmikalal kasvatatud kurgid omahinnalt tunduvalt kallimad kui avamaasaadused.\nKülasepp räägib, et näiteks kurgikasvatuses sõltuvad tema firma müüginumbrid väga palju ilmastikust. Näiteks kui meil on talv väga külm ja sellega kaasnevad tavalisest suuremad tootmiskulud, samal ajal aga Hispaanias on soodne kurgihooaeg ning sealt sisseveetud toodang lööb kodumaise hindasid pika puuga.\n"See on nagu aktsiaturgudele investeerimine - võib minna väga hästi, aga võib ka kõrbeda," tõdeb Raivo Külasepp.\nLäinud aasta märksõnadena põllumajanduses nimetab ta energiahinna tõusu ja tööjõukulude suurenemist, mis kasumimarginaale tublisti alla viisid. Ent Külasepp näeb ka asja helgemat poolt - energiahindade tõusuga kaasneb inflatsioon, mis võimaldas ka Grüne Fee'l eelmise aastaga võrreldes 10-15% Luunja pika kurgi hulgihinda tõsta. Samas tõdeb Külasepp, et salatite ja maitsetaimede hinnad on ka praegu jäänud eelmise aasta tasemele ning on tegelikult püsinud nõnda juba mitme aasta vältel.\n"Tööjõu kallinemine on üks probleem, aga ehk veel suuremgi mure seisneb selles, et üldse häid töötajaid leida," tunnistab Külasepp. "Näib, et Eestis on sellised töötajad, kes tõesti ka tahavad tööd teha juba rakenduse leidnud. Need, kes tööturule jäänud, on kas elukutselised tööotsijad või muidu sellised, kelle peale ettevõtjad eriti loota ei saa."\nEestlased eelistavad osta Grüne Fee kurki, sest meie inimese jaoks on oluline päritolumaa.\nTarbija on kodumaise maitserohelise päris hästi vastu võtnud, kuigi eestlane on loomult väga kinnine ning eelistab osta teada-tuntud tilli ja peterselli, aga järjest rohkem ka basiilikat ning rosmariini.


B6-vitamiin annab tõuke ainevahetuse energiale | TERVIS JA TERVIS\nB6-vitamiin annab tõuke ainevahetusele\nSeal on tuhandeid arvamusi, kus pakutakse, millised toidulisandid on teie kehas vajalikud, kui loote kunagi võimalust kaalulangusvõitluses võita. Kas olete veel pettunud? Ma tean, et ma olen! Nende lõputute ja vastuoluliste väidete tõttu on oluline meeles pidada, et see, mis ühe inimese jaoks töötab, võib järgmise jaoks ebaefektiivne olla.\nIga keha on ainulaadne ja optimaalse tervise säilitamiseks on vaja erinevaid toidulisandeid ja / või toidulisandite koguseid. B6-vitamiin, mida nimetatakse ka püridoksiiniks, mis on püridoksaal-5'-fosfaadi aktiivne vorm, on üks toidulisand, mis võib anda teile abikäe lapiku peksmisel. Kõigil pole selle vitamiini puudust, seetõttu on oluline teha koostööd arsti või toitumisspetsialistiga, et teada saada, millised toidulisandid teie kehas kõige paremini mõjuvad. Lihtne vereanalüüs võib öelda, milliseid toidulisandeid peaksite kaaluma, milliste toidulisandite kohta ei pea te mõtlema ja milliseid toidulisandeid teie keha ei suuda töödelda.\nMis on B6?\nB6 on vees lahustuv vitamiin, mis tähendab: seda ei hoita kehas. Teie keha kasutab vajalikke vitamiine ja väljutab ülejäänud osa uriinist. See tähendab ka, et teie keha vajab optimaalse tervise säilitamiseks pidevalt B6-vitamiini. Ent rohkem ei pruugi olla parem. Selle vitamiini suured annused on seotud närvikahjustustega. Mõõdukus on tableti kujul, süstides või loomulikus olekus.\nB6 annab valgule võimenduse\nB6-vitamiinirikaste toitude söömine on optimaalne viis keha toitmiseks. Toidud, nagu avokaado, pähklid või kaunviljad, on kõik head B6-d sisaldavad allikad. B6-vitamiin aitab valke lagundada, mis võib kõlada vastupidiselt; teie keha vajab mingil kujul valku, eks? B6 ekstraheerib toiduallikast valku kasutatavasse vormi.\nB6 suurendab hapniku sisaldust\nB6-vitamiin aitab kaasa ka hemoglobiini tootmisele, mis vastutab punaste vereliblede hapniku kandmise eest teie keha kudedesse. Teie keha vajab optimaalse kaalu säilitamiseks hapnikku. Mõelge sellele: istujad inimesed võidavad kaalu osaliselt seetõttu, et nad ei võta keha liigutades piisavalt hapnikku. On üldteada, et hapnikuvabad kuded surevad, seetõttu on oluline hoida hapnikuvoolu tõhusalt kogu kehas liikumas.\nB6 muundab toidu energiaks\nDieetitööstuse eksperdid on välja toonud, et aeglane ainevahetus ja puudulik kilpnääre on peamised süüdlased, kes saboteerivad ka kõige paremaid kaalulangetuspüüdlusi. Ja neil võib olla õigus. B6 on vaid üks võimsate vitamiinide B-kompleksi vitamiine, mis muudavad süsivesikud energiaks, mida nimetatakse ka ainevahetuseks.\nLõppude lõpuks vajate päeva jooksul läbimiseks ja selle vaimse tahtejõu lihaste paindlikuks muutmiseks korralikku kogust energiat oma dieediprogrammist kinnipidamiseks. Kui olete mõtlemiseks liiga väsinud, reageerib keha loomulikult - ta teab, et vajab energia saamiseks süsivesikuid ja teie aju saadab süsivesikurikaste toitude SOS-i. Ilma B6 muundatakse süsivesikud suhkruks ja liigne suhkur säilitatakse rasvana.\nB6 suurendab ainevahetuse kiirust\nKilpnääre vajab B6-d, et hormoonide tootmisel joodi tõhusalt kasutada. See vitamiin aitab hoida kilpnäärme ainevahetuskiirust aktiivsena. Kilpnääre on laisk tegelane. Ta nõuab oma töö tegemisel abi. Mida rohkem abi ta harjub saama, seda laisamaks ta saab! Kui masendav, et see on energia- ja ainevahetuse osakonnas ränk vihje ja suudab keha siiski tugevalt rööbastelt maha võtta.\nB6 on vaid üks elementidest B-kompleksi perekonnas. See mõjutab seda, kui hästi meie keha muundab toidu energiaks, kannab punastes verelibledes hapnikku keha kudedesse ja hoiab kilpnääret motiveeritud töö jätkamiseks. Boonusena võib see jõutõmme vitamiin parandada ka inimese õnnelikkuse taset ja õnnelik on hea!\nKas teil on kogemusi B6-ga jagada? Hüppa edasi foorumisse. Meile meeldiks kuulda teie mõtteid.\nSee artikkel sisaldab sidusettevõtte linke, mis tähendab, et kui ostate mõnda neist linkidest, saan ma väikese hüvitise. Kui olete huvitatud B6 toidulisandi ostmisest, klõpsake allolevatel linkidel Amazon.com või Amazon.co.uk:\nUSA: elu pikendamine püridoksaali 5-fosfaadi 100 mg taimekapslid, 60-kraadised\nUK: elu pikendamine Pyridoxal 5'-fosfaadikapslid (100 mg, 60 taimekapslit)\nKohustustest loobumine: ma ei ole arst ja minu kirjutatavad artiklid on mõeldud teie teadmiste suurendamiseks selle teema kohta. Enne vitamiinide või toidulisandite lisamist oma päevakavasse on alati hea mõte pöörduda oma arsti poole.\nTop 10 ANTI-Flu and Cold natural Remedies (Oktoober 2021)\nSilte Artikkel: B6-vitamiin annab ainevahetusele energiat, kaalulangus, B6, toidulisandid, B-kompleks, alice rienzo, kaalulangus, dieet