ÕPPEVIDEOD ja VIDEOSTANDARDID - Trendline\nMis on õpetlikud videod?\nKui videostandardi loomise käigus salvestame terve teenindussuhtluse kogu ettevõttele, mida standard reguleerib, siis õpetlike videote puhul loome ainult need osad mida hetkel vajalikuks peate, näiteks lisamüük, probleemolukorra lahendamine või check-in jne.\nÕpetlikes videotes on lisaks näidisolukordade lavastamisele ka kogenud koolitaja kommentaarid, selgitused, nõuanded.\nMis on õppevideod?\nÕppevideod või videostandard teeb “puust ja punaseks” selgeks Teie teenindusstandardi rakendamise võimalused. Kui teenindusstandard puudub, siis loome selle soovi korral.\nLavastame ja salvestame Teie ettevõtte tüüpolukorrad. Lähtume Teie ettevõtte eripärast.\nMiks on õppevideod ja videostandard kasulikud?\nÕppevideod on suurepärane tööriist nii sise- kui väliskoolitaja käes.\nVäga praktiline tööriist uute töötajate stardiväljaõppe protsessis. Eriti kasulik ettevõtetele, kelle töötajaskond vahetub kiiremini, kui tööandja seda sooviks.\nTänu kvaliteetsetele õppevideotele saate uue töötaja stardikoolitused viia uuele tasemele. Teenindusprotsessid saavad palju selgemaks ja konkreetsemalt tajutavamateks.\nSamuti saab pakkuda kogenud töötajatele värskendust muutes koolitused vaheldusrikkamaks.\nVideostandardid on ka huvitav ja kasulik viis töötajatel iseseisvaks õppimiseks ja meeldetuletuseks näiteks pärast puhkuselt tulekut.\nÕpetlikud videod – näidisolukord koos kogenud koolitaja kommentaaridega – on suurepärane lahendus e-õppe ja veebikoolituste programmides.\nLoe: ``Mängime, aga mis mängu?`` ›\nErinevate müügi- ja teenindussuhtlust puudutavate situatsioonide kohta loome “tee nii”, kui “ära tee” näidiseid ja seda erinevate variatsioonidega, et teenindusprotsessi õppida ja ka väiksemaid kõrvalekaldeid märgata.\nOlenevalt tellija soovist loome õppevideod kas eesti, vene, inglise, läti või leedu keeles ja lisame soovi korral teiste keelte subtiitrid. Hea võimalus näiteks rahvusvahelise haardega ettevõttel luua 1 kord inglise keelse audioga videod ja lisada keelte subtiitrid vastavalt sellele, mis piirkondades tegutsetakse.\nÕpetlike videote ülesehitus\nEttevõtte ootuse selgitus vastava teema osas. Mida ja miks Teie ettevõtte teenindusstandard kliendisuhtluses vastavas teemas ootab.\nTeie töötajatega ja Teie keskkonnas filmitud näidisvideo TEE NII olukorras kas terve teenindusprotsessi või üksiku etapi kohta.\nNäidisvideo ÄRA TEE olukorra kohta, et klienditeenindajad saaksid võimalikke komistuskohti analüüsida ja kaardistada.\nNäidisolukordade selgitus ja arutelu meie koolitaja poolt. Oskuste ja hoiakute analüüs vastavate teemade kaupa.\nKokkuvõte ja paari konkreetse punkti esiletoomine mida õppevideo vaatajad saavad fookusesse panna ja oma igapäevatöös rakendada.\nTöötaja – kliendi õppevideod\nStsenaariumites kokkulepitud klienditeeninduse situatsioonide salvestamine.\nAS Baltika / Ivo Nikkolo\nJuhi – töötaja õppevideod\nSalvestame juht – töötaja olukorrad. Näiteks tagasisidevestlused, koosolekud meeskonnaga jne.\nTeeme põhjalikult selgeks Teie ettevõtte teenindusootuse oma töötajatele. Kaardistame toote- ja teenusegrupid, mida videostandardis lahti selgitada.\nFikseerime konkreetsed olukorrad, millele soovitame videojuhtumid luua. Teie kinnitate olukorrad ja stsenaariumid. Juhul, kui ettevõttes tehakse testoste, siis kasutame seda kogutud infot olulisemate kitsaskohtade kõrvaldamiseks.\nTänu pikaaegsele koolitustöö ja testostude läbiviimise kogemusele oskame panna fookusesse olulised teemad.\nKasutame “näitlejatena” võimalusel Teie töötajaid, et videod oleksid realistlikumad ja rakendamise lihtsus tuleks selgemini esile.\nLisame õppevideotele vajalikud teksti märksõnad. Jagame tervikolukorra soovi korral ka teenindusprotsessi põhjal osadeks. Soovi korral teeme näiteks tahvelarvutites kasutatava elektroonilise videostandardi, milles on nii tekstistandard, kui ka õppevideod vastavates standardi peatükkides.\nKoostame eri osakondadele omad videostandardid ja -mallid, mis võtavad arvesse vastava osakonna kliendisuhtluse iseloomu. Ka samas osakonnas kohaldame suhtlusmalle vastavalt teenindussituatsioonidele (jaeketis näiteks kassa- või müügisaal, restoranis baari- või saaliteenindus, vastuvõtus check-in ja check-out jne).\nBaltika Grupp, juhatuse liige Brigitta Kippak "Kliendikesksus on olnud viimase aasta jooksul Ivo Nikkolo strateegia üks olulisemaid fookuseid. Paralleelselt brändiga oleme uuesti üles ehitanud kogu teeninduskontseptsiooni ning Trendline on meile sellel teekonnal suurepäraseks partneriks olnud. Eriti tõstaksin esile teenindusstandardite koolitust, mis sai osalejatelt suurepärast tagasisidet nii korraldusliku kui sisulise poole pealt. Niivõrd positiivset tagasisidet pole me veel ühegi koolituse kohta varem saanud – ainult ülevoolavad kiidusõnad! Trendline on suurepärane koostööpartner!"\n"Oleme Rimis keskendunud kliendile ja väärtust loovatele tegevustele, mis iga päeva pisut lihtsamaks teevad. Klienditeenindusalaste oskuste arendamisel ning tunnustamisel on Trendline meile mitmekülgselt abiks. Koostöös toetame klienditeenindajaid läbimõeldult ja vajaduspõhiselt, et nad saaksid täita oma tööülesandeid võimalikult pingevabalt ja süsteemselt. Nii saame iga päevaga paremaks ja tunneme tööst rohkem rõõmu ja rahulolu. Soovitame igati Trendline testostude, koolituste ja kliendiküsitluste teenuseid!" Brit Peterson Rimi Eesti, koolitusjuht\nSpice ja Spice Home, turundusjuht Linda Kalniņa "Spice ja Spice Home kaubanduskeskuste tähtis prioriteet on heatasemeline klienditeenindus. Töötame koos üürnikega selle saavutamise nimel. Trendline roll objektiivse ja teenindusprotsessi põhise testostuteenuse pakkumisel on tähtis. Oleme koostööga väga rahul. Soovitame Trendline testostuteenust eriti tänu selle interaktiivse kasutajaliidese ja nende kliendikeskse lähenemise tõttu."\nHedi Nurme-Mc Donald Circle K Eesti AS, jaemüügidirektor "Koostöö Trendlinega on lihtne ja tõhus. Trendline mõistis meie soove ja vajadusi kui lennult, pakkus just meie vajadustele lähtuvaid lahendusi ning oli väga paindlik juba kokkulepitud tegevuste ja ajakava muutmisel ning pidas alati kokkulepetest kinni. Mul on väga hea meel, et oleme endale leidnud usaldusväärse, koostööalti, paindliku ja lahendustele orienteeritud testostude koostööpartneri. Lisaks suurepärane kasutajaliides, mis võimaldab olulist infot selgelt näha."\nOle kursis värskete arvamuslugudega ja nõuannetega.\nArvamuslood ja artiklid, mis kirjeldavad meie visiooni, eripära ja rõhuasetusi.\nSelleks et ettevõtteid mõõta või hinnata, on vaja mõõtkava! Kas kujutaksid ette treenerit oma mängijaid juhendamas, kui mängureeglid poleks selgelt paigas? Mida peaks muutma, et asjad paraneksid? Kui rääkida millegi/kellegi juhtimisest, siis peaks olema, keda…\nKas teenindusstandard piirab? Profid seda ei vaja?! See väide oleks sama pinnapealne, kui öelda, et korvpalli mängimiseks pole vaja reegleid! Eriti auklik oleks öelda, et reegleid ei vaja tugevad tegijad. Kas play-offid mööduvad ilma reegliteta, sest…\nVaata testostude võimalusi ›\nTutvu meie koolitustega ›\nLoe kliendi tagasiside kogumisest ›


Prillide kasutamine ja nende hooldamine\nMõned kasulikud soovitused prillikandjale:\nPrilliklaase puhastatakse külma vee all PH-vaba puhastusvahendiga (nt vedelseep).\nPidevalt liikvel olles soovitame prilliklaase puhastada spetsiaalse puhastusvedeliku ja mikrofiiberkiust puhastuslapiga. Mikrofiiberlappe võib pesta kuni 40°C temperatuuriga. Pesu pehmendavaid aineid ei tohiks kasutada, kuna need jätavad puhastamisel prilliklaasile puhastamise jäljed (triibud).\nPrilliklaase ei tohi puhastada pabertaskurätikuga, sest need võivad sisaldada karedaid osakesi, mis võivad prilliklaaside pinda kriimustada.\nTugev prillitoos on parim koht, kus prille hoida, kui neid hetkel vaja pole. Kui prillitoosi pole käepärast, tuleks neid siiski hoida ohutus paigas. Prilliklaase ei tohi mingil juhul asetada klaasiga allapoole (vastu lauda vms).\nPrilliklaaside temperatuuri taluvus\nPlastikprilliklaase ei tohi hoida kõrge temperatuuri käes või tugeva temperatuuri kõikuvusega tingimustes. Sellel võib olla negatiivne mõju katete struktuuri vastupidavusele (peegeldusvastased katted).\nKindlasti ei kahjusta igapäevased alla 60°C –sed temperatuurid prilliklaase. Absoluutset maksimalset temperatuuri pole võimalik kõikide prilliklaaside korral kindlaks määrata, kuna see on erinev sõltuvalt kattest, ümbritsevatest tingimustest (niiske/kuiv), kaitseta jätmise kestvusest või olemasolevast katte kahjustusest.\nPrilliklaase ei tohi kunagi hoida üle 80°C kuumuse käes. Eriti kõrge murdumisnäitajaga plastikklaaside korral on tõenäous prilliklaaside katte kahjustuseks sellistel temperatuuridel väga suur. Üle 80° C temperatuur saavutatakse nt saunas, või suvel auto armatuurilaual tugeva päikesepaiste käes.\nÄärmuslik temperatuuri kõikumine võib viia pingest tingitud mõranemiseni ja seejärel juba katte eraldumiseni.\nTeadaolevalt ei mõju madalad talvised külmakraadid (alla 0°C) prilliklaase kahjustavalt.


Valitsus loob tuumaenergia töörühma, esimene jaam võib kerkida aga alles 2035. aastaks - Ärileht\nKanada tuumaenergia tehnoloogia arendaja Terrestrial Energy näide väikesest moodulreaktorist\nFoto: Terrestrial Energy\nValitsus arutas neljapäevasel kabinetinõupidamisel tuumaenergia kasutuselevõtmise võimalusi Eestis ning otsustas, et seisukohtade kujundamiseks tuleb luua riiklik tuumaenergia töörühm, kirjutab ERRi uudisteportaal.\nSeni riiklikul tasandil tuumaenergia kasutuselevõtu osas ühtegi otsust vastu võetud ei ole, sest eelnevalt tuleb teha põhjalik ettevalmistustöö. Töörühm hakkabki analüüsima välisriikide ekspertide kaasabil tuumaenergia kasutuselevõtmise võimalust Eestis ning esitab oma järeldused ja ettepanekud valitsusele. Valmiv põhjalik tuumaenergia kasutuselevõtu mõjude analüüs aitab riigil teha kaalutletud ja teadlikku otsust.\n"Eesti energiajulgeoleku, säästvuse ja konkurentsivõime suurendamiseks ning 2050. aasta kliimaeesmärkide saavutamiseks on üks võimalik lahendus tuumaenergia kasutuselevõtmine pärast 2030. aastat," nentis peaminister Jüri Ratas. Ta märkis, et tuumaenergia on üks paljudest võimalikest lahendustest kliimaneutraalseks elektri tootmiseks Eestis.\nTuumaenergeetika kasutuselevõtmine eeldab vähemalt 10–15 aastat ettevalmistavaid tegevusi. Seega ei saaks Eesti esimene tuumajaam tööd alustada kindlasti mitte enne 2035. aastat.\nEriti aktiivselt on väikese moodulreaktori rajamist viimasel paaril aastal hakanud propageerima Fermi Energia, kes on seni rääkinud oma projekti ajakavast rääkides, et nende jaam võiks püsti olla juba 2033. aastaks.\nÄrileht kirjutas selle aasta märtsis ka pikema loo tuumajaama rajamise võimalikkusest Eestisse. Hiljuti tegi ettevõte ka Viru-Nigula vallale avalduse ühe Kunda sadama lähedase kinnistu hoonestusõiguse saamiseks.\nSamas ütles Viru-Nigula vallavanem, et enne kui nemad üldse saavad mingi otsuse teha, peab Eesti valitsus tuumajaama rajamise osas põhimõttelise seisukoha langetama.


Tervitused 2019 – INTER RAO Eesti OÜ\nSoovime, et JAANUARIS saadaks Teid jõuludel ja uusaastal „kinni püütud“ pidulik meeleolu, mis annaks kogu aasta vältel energiat ambitsioonikate eesmärkide püüdlemisel!\n* Üheksasarveline hirv on iidsete baltlaste mütoloogiline olend, kes kannab oma sarvede vahel päikest või kuud. Teda nimetatakse üheksasarveliseks, sest kasvava kuu esimesest veerandist kuni täiskuuni kulub üheksa ööpäeva.\nRäägitakse, et valge hirv jookseb suvise pööripäeva ajal välja ja tuleb jõulude ajal tagasi. Talvist pööripäeva on varem nimetatud üheksasarvelise hirve pidustusteks. Mõnes laulus figureerib hirv ka päikese sümbolina, kes toob enda sarvedel päikese kohale.\nIidsed leedulased pidasid hirvi jumala sulasteks ning uskusid, et hirved suudavad haiguseid eemale hoida ja inimesi uputuste eest kaitsta. Kiviajal kehastas hirv paljude Euroopa ja Aasia jahihõimude mütoloogias kõiksust, taevast, Kuud.\nSoovitame jõuluvalgustuseks kasutada LED-valguskette ning muid energiasäästlikke ja Teie arveid kahandavaid lahendusi.


NURME bergamoti eeterlik õli 10ml - Esmakaitse\nNURME Bergamot eeterlik õli 10ml\nEsileht / Looduskosmeetika / Eeterlikud õlid / NURME Bergamot eeterlik õli 10ml\nMilleks sobib bergamoti eeterlik õli?\nBergamotiõli kergendab külmetushaiguste sümptomeid, ergutab vereringet, tõstab söögiisu, abistab nahaprobleemide korral.\nSageli kasutatakse seepides, kreemides ja šampoonides. Lisa seda mõned tilgad enda lõhnatule šampoonile – see rahustab peanahka, soodustab juuksekasvu ja lisab läiget. Nurme valikust leiad bergamotiga ihupiima, toitva kehakreemi ning alumiiniumivaba deodorandi.\nBergamotiõli sobib kokku järgmiste õlidega:\nBooming Bob orgaaniline eeterlik õli rosmariin 10ml9,90 €990,00 €/liiter


Juhtimise ravi liigeste Artriit: liigeste jäikuse ja valu põhjused ja ravi\nKui kõhre siledus on kadunud, tekitavad karedad pinnad helisid. Tõsiseks probleemiks on lapseea krooniline liigesepõletik — kindla tekkepõhjuseta, tihti hiilivalt algav pikaajaline ning küllaltki ettearvamatu kulu ja ravile alluvusega reumaatiline haigus.\nLiigesepõletikku tuleks kahtlustada, kui laps kaebab ilma teadaoleva traumata valu või ebamugavustunnet liiges t e piirkonnas, hakkab jäset säästma eriti hommikul või pärast lõunast und juhtimise ravi liigeste pikemat rahuperioodi või kui on näha liigese paistetust. Kõigi selliste ilmingute esinemisel on vaja last näidata arstile.\nTekitajateks võivad olla nii viirushaigused kui ka bakterid — eriti sageli kahjustab liigeseid laialt levinud juhtimise ravi liigeste hingamisteede põletikke tekitav streptokokk. Sellised liigesepõletikud on tavaliselt healoomulise kuluga, paranedes jääknähtudeta mõne päeva kuni mõne nädala jooksul. On võimalik, et mingi haigustekitaja bakter sagedamini stafülokokk satub vere kaudu liigesesse või luusse, tekitades seal ägeda mädapõletikulise ehk septilise protsessi.\nEnnetusmeetmete võtmisega saate takistada tõsiste vaevuste tekkimist. Mõne haiguse salakavalus seisneb tõepoolest selles, et need ei avaldu pikka aega. Seetõttu peaksite igal juhul pöörduma arsti poole, isegi kui miski muu kui kripeldamine teid ei häiri. Kas on võimalik liigeseid krõmpsutada Paljud meist on vähemalt korra krimpsutanud sõrmi või kaela.\nSalv anesteesia polveliidete


Sihtasutus KredEx - Millised lisadokumendid esitatakse ehitise püstitamise, rekonstrueerimise, laiendamise, renoveerimise, tehnosüsteemide või - võrkude rajamise, muutmise või asendamise korral?\nMillised lisadokumendid esitatakse ehitise püstitamise, rekonstrueerimise, laiendamise, renoveerimise, tehnosüsteemide või - võrkude rajamise, muutmise või asendamise korral?\nToetuse taotlemiseks esitatakse hinnapakkumised ja ehitustööde eelarve.\n1. Hinnapakkumised on ehitustööde eelarve lahutamatuteks lisadeks, taotlemisel kohustuslikud dokumendid.\n2. Hinnapakkumised koostab ja väljastab töö teostaja või ehitusmaterjalide kauplus.\n3. Juhul, kui planeeritavate tööde teostamiseks on nõutav ehitusprojekt esitatakse 2 võrdlevat hinnapakkumist projekteerijalt.\n4. Juhul, kui toetusealused tööd planeeritakse teha ise ja toetust taotletakse ehitusmaterjalide ostmiseks, esitatakse 1 hinnapakkumine ehitusmaterjalide kaupluselt.\n5. Juhul, kui tööd tellitakse kolmandatelt isikutelt või ettevõtetelt, esitatakse vähemalt 2 võrdlevat hinnapakkumist töö(de) teostajalt.\n6. Taotlemisel esitatavad hinnapakkumised on esialgsed. Juhul, kui toetuse taotlus rahuldatakse, ei ole\ntoetuse saaja taotlemisel esitatud hinnapakkumistega seotud, töid võib tellida ja ehitusmaterjale osta ka teistest firmadest (s.h. välismaalt), oluline on, et toetusealused tegevused jääksid samaks. Ka ehitusmaterjalide spetsifikatsioon või hinnad võivad muutuda. Seetõttu ei ole oluline ka taotlemisel esitatavate hinnapakkumiste tähtaeg.\n1. Eelarve vormi täidab toetuse taotleja (mitte ehitusfirma).\n2. Eelarve täidetakse hinnapakkumiste alusel.\n3. Kahe võrdleva hinnapakkumise olemasolul valitakse sobivaim. Kohustust odavamat valida ei ole.\n4. Eelarvesse märgitakse planeeritavate tööde loetelu ning nende maksumus vastavalt valitud hinnapakkumistele. Tööde loetelu on näiteks selline: elumaja katuse vahetamine, vannitoa renoveerimine, elumaja fassaadi soojustamine jms.\n5. Eelarvet koostades võib kombineerida tellitavad ja ise teostatavad tööd. Viimasel juhul esitatakse hinnapakkumine vaid ehitusmaterjalidele, isikliku tööpanuse eest töötasu ei maksta.\nNäide 1: Aknad tellitakse koos paigaldusega aknafirmast (2 hinnapakkumist), siseviimistlustööd tehakse ise (1 hinnapakkumine materjalidele).\nNäide 2: Elektritööd tellitakse firmalt (2 hinnapakkumist), põrandad soojustatakse ise (1 hinnapakkumine materjalidele).\n6. Eelarve summa peab olema võrdne valitud hinnapakkumiste summaga.\n7. Eelarve summa on ka taotletava toetuse summa.\n8. Kui eelarve summa on suurem, kui taotletava toetuse maksimaalne määr, peab ülejäänud eelarve maksumuse tagama taotleja omafinantseeringuna (toetuse eraldamisel).\n9. Eelarve on nõutav ka siis, kui toetust taotletakse materjalide ostuks ja tööd tehakse ise.\n10. Akende/uste tellimisel koos paigaldusteenusega esitatakse kaks võrdlevat hinnapakkumist akende firmast. Akende/uste tellimisel paigaldusteenuseta (paigaldatakse ise) piisab ühest hinnapakkumisest (käsitletakse ehitusmaterjalina).


, Rasvakahjumi valjakutsed\nSiit edasi on võimalik analüüsida kasumlikkuse põhjuseid ja teha juhtimisotsuseid teenuseportfelli muutmiseks, kinnisvara kasutamiseks jm. Järva- ja Raplamaa koolivõrku ootavad ees samasugused väljakutsed nagu kauge.\nAbout Maidu Rasva: Meie ülesanne on tagada erihoolekande klientidele kvaliteetsed teenused võimalikult tõhusalt ja kestlikult majandades. Majanduslik jätkusuutlikkus väljendab eesmärgina pürgimust olla teenuseid pakkudes alati tõhus, paindlik ja arenev, et kulutused oleksid optimaalsed ja sealjuures tekiks kasumina ressurss, mida uuesti ettevõttesse investeerida. Peame tagama eelarve mõistliku struktuurilise kasumi pikas perspektiivis, suurte muutuste või arendusprojektide tõttu võib periooditi tekkida nominaalne kahjum.\nMajanduslik jätkusuutlikkus peab tekkima tänu heale majandamisele, juhtimisele ja töökorraldusele, mitte teenuste kvaliteedi rasvakahjumi valjakutsed. Ülevaade majandusnäitajate kujunemisest ASi Hoolekandeteenused põhitegevuseks on erihoolekandeteenuste osutamine, millega kaasneb klientide toitlustamine ja majutamine.\nTutvumispeod aastal Rapla Eesti\nKõrvaltegevuseks on hoolekandeliste teenuste — eakate hooldusteenuse ja pagulaste majutuskeskuse teenuse — osutamine. Põhi- ja kõrvaltegevusega seotud peamised kulud on personalikulud, huvitegevuse kulud, tervishoiukulud ja transpordikulud.\nJärva- ja Raplamaa koolivõrku ootavad ees samasugused väljakutsed nagu kauge. Alates aasta sügisest on Soveldaja kunstiline juht Elo Unt.\nOktoobrikuu toob Soveldajas alati tutvumispeo Tallinna Ülikooli ruumides, kus vanad olijad. Toitlustamisega seonduvad toiduainete kulud, toitlustamisteenuse sisseostu kulud, köögipersonali kulud ning köögi inventari ja kinnisvara kulud. Majutusega seonduvad peamiselt kinnisvarakulud, ruumide inventarikulu, riiete-jalanõude ja voodipesu ning nende hoolduse kulud.\nTsentraalselt osutatakse järgmisi juhtimisteenuseid: teenuste juhtimist; infojuhtimist; infokommunikatsioonitehnoloogia juhtimist; personalijuhtimist; kinnisvarajuhtimist; finantsjuhtimist, sh raamatupidamist; toitlustamise juhtimist; logistikajuhtimist ja üldjuhtimist. Loetletud põhitegevuse ja kõrvaltegevuse tuludest ja kuludest ning tugiteenuste kuludest kujuneb ettevõtte tegevuskasum.\nTegevuskasum on peamiseks regulaarsete tegevuste mõõdupuuks, mille järgi hinnata ettevõtte tegevuse tulemust.\nMartin Pau Kaks Raave-H kauplusautot on omaniku väitel endiselt küllalt kobedad, et mõne teise kaupmehe käes veel aastaid kaugema kandi kundedele toidu- ja esmatarbekaupu kodule lähemale viia.\nMeie ettevõtte üheks eduteguriks on eesmärk olla igapäevase tegevuse tulemusel mõistlikus kasumis. Mõistlik kasum tähendab, et teenuste osutamisel Slim alla talje nadalas raha sihipäraselt, läbimõeldult ja tasakaalustatult, nii et ükski oluline valdkond poleks võrreldes teistega ei liiga vähe ega liiga palju rahastatud ning teenus kokkuvõttes oleks olemasolevate võimaluste raames osutatud parima võimaliku kvaliteediga.\nSeega on meie eesmärk kasutada rahalised vahendid maksimaalselt ära, kuid me ei tohi igapäevase tegevuse tulemusel teenida kahjumit.\nThe 35 Kohad, mida peate külastama – Parimad tutvumissaidid\nSelliselt tegutsedes tagame, et ettevõte on pikaajaliselt jätkusuutlik ehk meie kliendid — erihoolt vajavad inimesed — saavad meie kodudes tunda end turvaliselt ega pea muretsema tuleviku pärast.\nSelle põhjuseks oli asjaolu, et lisaks igapäevastele regulaarsetele tuludele ja kuludele lisandusid ühekordsed Euroopa Regionaalarengu Fondi projektiga seotud kulud. Sellisteks kuludeks olid ehitusmeeskonna personali- ja transpordikulud, uute külade avamisega ja vanade rasvakahjumi valjakutsed sulgemisega seotud kulud kolimised, personali koondamised, uute inimeste värbamised ja koolitamised jm ning lõpuks vanade hooldekodude kinnisvara müümisega seotud kulud.\nThe 35 Kohad, mida peate külastama — Parimad tutvumissaidid Ka Nende kahe aasta tegevuskahjum kaeti ettevõtte varasemate aastate kasumi arvelt.\nNii oligi planeeritud: selleks otstarbeks oli varasemate aastate kasum säilitatud. Eraldi tuleb vaadata sihtfinantseerimisega seotud tuluid ja kulusid. Sihtfinantseerimise tuluna kajastatakse raamatupidamises ERDFi projektide rahastamist Euroopa Liidu ja Sotsiaalministeeriumi poolt, aga ka näiteks elektriautode soetamist, mille finantseerijaks oli samuti Sotsiaalministeerium.\nKuna ajavahemikul — toimus uute külade ehitamine, on loomulik, et samal perioodil kajastub sihtfinantseerimise tuluna ka nende projektide rahastamine.\nJärgmistel aastatel, kui sihtfinantseerimise kaudu investeerimist ei toimu nt maju ei ehitata, elektriautosid juurde ei ostetasihtfinantseerimise tulu ei ole. Sihtfinantseerimise abil soetatud põhivara uued peremajad, elektriautod amortiseerub kuni 40 aasta jooksul, see tähendab et majade maksumus jagatakse 40 aasta peale ja iga aasta kantakse üks osa amortisatsioonikuluks.\nNii arvestatakse sihtfinantseerimisega soetatud põhivara amortisatsiooni. Sisuliselt tähendab see, et järgmised 40 aastat on igal aastal lõpptulemus amortisatsioonikulu võrra kahjumis.\nTulude rasvakahjumi valjakutsed tekkis suur kasum aastatel — ning seesama tulu kajastatakse amortisatsioonikuluna 40 järgmise aasta jooksul. Lõpuks saabub olukord, kus kogu sihtfinantseerimise tulu on sihtfinantseerimisega soetatud põhivara amortisatsioonikuluga tasaarvestatud.\nPersonalikulud koosnevad töötajate palkadest, sotsiaalmaksudest ja muudest personalikuludest nagu koolitus- töötervishoiu- ja lähetuskulud. Personalikulu osakaal tegevuskuludest on jäänud samaks, nagu see oli Igapäevases elus tähendab see, et on suurenenud kulude maht või hind või mõlemad korraga.\nAre valla leht. Toiduainete hinnad tõusid Hinnatõus on olnud väiksem tänu hangetele, kus on saadud suurtest kogustest lähtudes madalam hind. Hügieenikulud on suurenenud peamiselt õeteenuse sisseostu tõttu. Kuna meditsiinipersonal pole enamikus kodudes enam meie palgal, on see omakorda vähendanud personalikulu.\nKogu personalikulu on aga suurenenud ja see näitab palgatõusu, sest töötajate arv on Kinnisvara- ja transpordikulu on suurenenud peamiselt hindade tõusu tõttu. Transpordikuludest on bensiinihind küll tõusnud, kuid samas on tänu elektriautode kasutuselevõtule vähenenud oluliselt bensiiniliitrite ostukogus.\nLäbisõidetud kilomeetrite arv on ettevõttes tervikuna kasvanud. Müük tegevuspõhiste hindadega Teenuste müük tegevuspõhiste hindadega tähendab eelkõige, et me teame, milliseid tegevusi me mingi teenuse osutamisel sooritame ja mis iga tegevus maksab. Selle teadasaamiseks oli vaja defineerida teenused tegevuste kaudu ja kirjeldada, milliseid kulusid tegevused sisaldavad, ning hakata mõõtma teenuste osutamiseks sooritatavate tegevuste kulusid iga rasvakahjumi valjakutsed kohta eraldi.\nMuudatus võimaldas hakata kulusid koguma teenuste kaupa.\nOtsi, kus suurendusklaas asub Treasure Mapi laadimisekraanil - Fortnite'i väljakutse juhend\nNüüd on tänu sellele võimalik arvutada teenuste omahind igas teenuseüksuses kodusvõrrelda ja analüüsida teenuseid omavahel, kodude tegevust ja teenuste osutamist eri kodudes. Selgemaks on saanud, millised teenused, kodud ja tegevused toovad kasumit ning millised kahjumit.\nSiit edasi on võimalik analüüsida kasumlikkuse põhjuseid ja teha juhtimisotsuseid teenuseportfelli muutmiseks, kinnisvara kasutamiseks jm.\nMeie omakorda lisasime juurde vaate, rasvakahjumi valjakutsed peaks kvaliteetne teenus olema. Nii praeguse kui ka tulevase teenuse õiglase hinna arvestamiseks on moodustatud SKA juures töörühm, kes on formuleerinud teenusekomponentide loetelu, mahud ja hinnad, millest tulenevalt saab teenuse tegelikku omahinda arvestada.\nEsimene teenuse hinna arvestus selle mudeli järgi sai teoks enne Siiski on juba Teenuse omahind Teenuste müük AS Hoolekandeteenused osutab erihoolekandeteenuseid 21 kodus ja kokku peaaegu kliendile, teenusekohti on peaaegu osa toetatud teenuse kliente saab mitut teenust korraga vt tabel 3.\nJoie i-Gemm™ 2 - i-Size Infant Car Seat with Extended Usage\nÜlevaade teenusekohtade arvust ja osutatud teenuste rasvakahjumi valjakutsed on toodud joonisel 5. Joonis 5. Teenuste tegelik keskmine müük Kinnisvara müük Suurimad tehingud olid seotud reorganiseeritud hooldekodude — Aavere, Udriku, Ravila ja Kernu hooldekodu — müügiga.\nVõõrandada ei õnnestunud Mõisamaa hooldekodu, mille müügiks korraldasime korduvaid enampakkumisi. Lisaks võõrandasime 8 põhitegevuseks mittevajalikku objekti summas veidi enam kui 92 eurot. Maidu Rasva photo gallery:!


Kristian kokkab: Caramel-latte jogurtipulgad\nCaramel-latte jogurtipulgad on proteiinirikkad ja ühed tõeliselt maitsvad magusaampsud, mille söömist võid vabalt endale peale trenni lubada.Valmistamine on lihtne ja sellele kuluv aeg on lühike, kuid tõsi, jogurtipulkade külmutamiseks on veidike kannatust vaja. Kuid see on ootamist väärt. Sellest kogusest saad päris palju jogurtipulkasid, mida võid vabalt sügavkülmas taassuletavas anumas säilitada, et kui peaks isu tulema, siis on ainult võtmise vaev. Enne serveerimist lase jogurtipulkadel 5 minutit toatemperatuuril seista, siis muutub konsistents pehmemaks ja on mugavam süüa.\nMinu lemmikud olid jogurtipulgad šokolaadiglasuuri ja küpsisepuruga. Mõnusalt krõmps ja šokolaadine ümbris annab jogurtipulkadele mõnusa maitse ja suurepärase tekstuuri. Ideaalne!\nKuivatatud jõhvikapulbrit (sobivad ka teiste marjade pulbrid)\nkristian kokkab kell 10:47\nUnknown 16. jaanuar 2018 20:38\nTere! Kas vahtrasiirupi võiks ka steviaga asendada?\nkristian kokkab 17. jaanuar 2018 08:30\nTere! Võib ikka, kuigi maitse pole päris see mis peaks:)


Missad Peeter-Pauli katedraalis 23. ja 24. mail 2020\nAvaldatud: Reede, 22 Mai 2020 15:57\nSellel nädalavahetusel on Püha Missa ajad katedraalis järgmised:\nlaupäeval, 23. mail toimub kell 18 inglise keeles Missa katedraalis (vigiilia Missa).\npühapäeval, 24. mail toimuvad Missad:\nKell 10.00 poola keeles\nKell 11.30 eesti keeles\nKell 11.45 eesti keeles Püha Katariina kirikus\nKell 15.30 Missa erakorralises vormis\nKell 18.00 vene keeles\nPühapäeval on võimalus veel ka vaadata kell 11.30 eestikeelset Missat Youtube kanalilt: www.youtube.ee/katolikuee.\nLoodame mõistvale suhtumisele, sest me peame hoidma korda ja puhtust kirikus. Katedraal mahutab erinõuetele vastavalt 70 inimest.\nEnne Missa algust desinfitseeritakse kirikut põhjalikult.\nSamuti palume hoida distantsi nii kirikus sees kui kirikuhoovis.\nNB! Praeguste andmete kohaselt on sama Missade ajakava ka Nelipühaks, 31. maiks\nAnname jooksvalt teada teadetest ja Missa aegadest kodulehe vahendusel.\nNädala sees kehtib ikka tavapärane kava:\nhommikul kell 8 ja õhtul kell 18.00.\nAvaldatud: Reede, 22 Mai 2020 15:33\nIlmus esimene eestikeelne lühibiograafia peapiiskop Eduard Profittlichist. Et Jumala sulane Eduard Profittlich oleks meile vaimulikuks eeskujuks, peame tundma tema elu, tema mõtteid, tema teoseid ning õpiksime suunama kogu oma elu enam Kristuse poole. Raamat annab ülevaate tema isiksusest ja vaimulikuelust. See on hea lugemine juba kogenud katoliiklasele, kuid ka miks mitte noorele lugejale, et avastada Kristust oma igapäevases elus enam Jumala sulase Eduard Profittlichi, meie eeskostja, kaudu.\nPiiskop Philippe Jourdan ütleb raamatu eessõnas, et selle raamatu kaudu õpime paremini tundma inimest, kes oli täielikult ohverdanud oma elu Jumala ja Eesti katoliku kiriku jaoks. Loodame, et see on sissejuhatus mitmetele järgnevatele tekstidele Jumala sulasest.\nRaamatut on võimalik osta Peeter-Pauli kogudusest hinnaga 5 eurot.\nÕige varsti üle Eesti teistes katoliku kogudustes.\nAvaldatud: Teisipäev, 19 Mai 2020 09:53\nLoe edasi: Peame hindama ja väärtustama seda, mis on hea meie oma kultuuris. Intervjuu Eestis elava...\nLaudato Si nädal 16. – 24. mail.\nAvaldatud: Esmaspäev, 18 Mai 2020 08:48\nKäesoleval aastal möödub viis aastat paavst Franciscuse entsüklika „Ole Kiidetud“ ilmumisest. Seda tähistatakse ülemaailmse Laudato Si nädalaga 16. – 24. mail 2020.\nSee annab „usklikele ja kogukondadele suurepärase võimaluse kinnitada oma kutsumust olla kogu loodu peremees ja tänada Jumalat selle suurepärase kätetöö eest, mille Ta on meie hoolde usaldanud ning paluda Tema abi loodu kaitsmisel ning halastust pattude eest mis me oleme sooritanud maailma vastu, milles me elame.“\nÜhinegem kõik selle palvenädalaga, eriti praegu pärast eriolukorda, ning hoidkem meie ühist kodu oma palvetes.\nLoe edasi: Laudato Si nädal 16. – 24. mail.\nPüha paavst Johannes Paulus II sünniaastapäeva puhul (18. mai 2020)\nAvaldatud: Pühapäev, 17 Mai 2020 13:35\nPüha paavst Johannes Paulus II mälestuseks on pühendatud Missa Peeter-Pauli katedraalis 18.mail kell 8.00. Kõik on kutsutud!\n100 aastat tagasi, 18. mail sündis väikeses Poola linnas Wadowice Karol Józef Wojtyła. Ta oli paavst aastatel 1978–2005, pontifikaadi nimega Johannes Paulus II. Ta oli 264. Rooma Paavst.\nPaavsti mälestuseks läkitas paavst emeeritus Benedictus XVI ilusa kirja Kirikule, milles ta kirjutab, et paavst Johannes Paulus II on pühak “suure tähega”, kuid see ei tähenda midagi grandioosset suurt, vaid pigem seda, et midagi saab nähtavaks inimeses ja tema kaudu, mis pole tema oma, vaid Jumala töö, mis muutub tema kaudu äratuntavaks. “See saab võimalikuks vaid enda suurusest loobumise tulemusena. Inimene laseb Jumalal tema kallal töötada ja nii saavad Jumala töö ja jõud tema kaudu nähtavaks maailmas.”\nLoe edasi: Püha paavst Johannes Paulus II sünniaastapäeva puhul (18. mai 2020)\nMissad 16.- 17.mail Peeter-Pauli kirikus\nAvaldatud: Reede, 15 Mai 2020 13:08\nKuna nüüd on võimalik meil kõigil osaleda Pühal Missal, siis laupäeval, 16.mail toimub kell 18 inglise keeles Missa katedraalis.\nPühapäeval toimuvad Missad:\nKui katedraalis on kell 11.30 enam kui 70 inimest, algab Katarìina kirikus Missa kell 11.45. Aga vaatame jooksvalt pühapäeval.\nPirita kloostri kabel on suletud kuni 31.maini. Palume osaleda Missal katedraalis.\nPalume seda infot edastada kõigile, sest paljud ei pruugi vaadata kodulehte.\nMissad pühade apostlite Peetruse ja Pauluse katedraalis Tallinnas alates 10. maist\nLehekülg 2 / 65


Kaskokindlustuses peidetakse kõik kahjud ühte juhtumisse - Logistikauudised\nKaskokindlustuses peidetakse kõik kahjud ühte juhtumisse\nKasko- ja liikluskindlustuses on endiselt levinud vanad petuskeemid, kus kahjud peidetakse kõik ühe juhtumi sisse või vormistatakse liikluskindlustus alles pärast õnnestust.\nERGO kahjukäsitluse osakonna juhataja Caterina Lepvaltsi sõnul läheb kahju¬käsitlemine enamasti sujuvalt, ent kahjuks on ikka mõnel kliendil kiusatus selts proovile panna. Kõige sagedamini üritatakse panna kasko¬kindlustuse puhul ühe juhtumi alla kõik autole pikema aja jooksul tekkinud kahjustused või sootuks lavastatakse avarii.\nLepvalts rõhutas, et liiklusõnnetuse korral ei tasu kunagi minna kaasa süüdlase ettepanekuga muuta liiklusõnnetuse toimumise aega, et süüdlane jõuaks oma vastutuse sõiduki suhtes ära kindlustada. “Kannatanule tekkinud kahjude hüvitamine ei sõltu mitte kuidagi sellest, kas süüdlase sõidukil oli liiklusõnnetuse hetkel kehtiv liikluskindlustus. Selline asjaolude varjamine muudab lihtsalt kogu protseduuri pikemaks,” selgitas ta.\nKorra kindlustuskelmusega ¬vahele jäänud isikuga ei pruugita enam ka lepingut sõlmida. Sellele aitab kaasa 2016. aasta 1. jaanuaril jõustuv uus kindlustustegevuse seadus, mille alusel on kindlustusandjatel õigus vahetada omavahel informatsiooni isikute kohta, kes on esitanud lepingueelsete läbirääkimiste käigus valeandmeid või põhjustanud tahtlikult kindlustusjuhtumi.\nEesti Liikluskindlustuse Fondi juhatuse liikme Andres Piirsalu sõnul sarnaneb kindlustuskelmus olemuselt mis tahes vargusega. Muu hulgas on kindlustuskelmused sagedasti ka üks organiseeritud kuritegevuse tegevusvaldkond. “Kindlustuskelmuse eest on kriminaalseadustiku järgi ette nähtud rahaline karistus või kuni viie aastane vangistus,” märkis Piirsalu.


Vastuvõetava hinnaga telekommunikatsiooniteenused - kasutajate õigused\nEuroopa Liit on võtnud eesmärgiks tagada teatud telekommunikatsiooniteenuste miinimumkogumi kättesaadavus kõigile kasutajatele vastuvõetava hinnaga, vältides seejuures võimalikult turumoonutusi.\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv)\nUniversaalteenuste direktiivis sätestatakse eeskirjad elektrooniliste sideteenuste osutamiseks ELis. Selles kontekstis sätestatakse direktiivis\nkohustused teatud kohustuslike teenuste (universaalteenuste) osutamiseks;\nlõppkasutajate õigused ning üldkasutatavate elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste pakkujate vastavad kohustused.\nnõuetekohase kvaliteediga ja vastuvõetava hinnaga elektroonilised sideteenused on kättesaadavad kõigile kasutajatele riigi territooriumil olenemata kasutaja geograafilisest asukohast;\nkõigile kasutajatele, kes selleks soovi avaldavad, luuakse ühendus üldkasutatava sidevõrguga (st üldkasutatavate elektrooniliste sideteenustega, nagu telefon ja internet) (see on oluline näiteks kasutajatele, kes elavad maapiirkondades või geograafiliselt eraldatud piirkondades);\nlõppkasutajatele on kättesaadav vähemalt üks ulatuslik numbriinfoteenus, mida ajakohastatakse vähemalt kord aastas;\npuuetega inimestele pakutakse nende vajadustele kohandatud teenuseid, mille kvaliteet on sama nagu teistele kasutajatele pakutavatel teenustel;\nmadala sissetulekuga tarbijatele pakutakse elektrooniliste sideteenuste kasutamiseks eritariife või eritoetusi.\nUniversaalteenuste osutamisega (mis ei pruugi olla kasumlik tegevus) seotud netokulude hüvitamiseks teenuseosutajatele võivad liikmesriigid luua mehhanisme netokulude tulemuslikuks katmiseks.\nKasutajate huvid ja õigused\nTarbijaid tuleb varustada teabega, mis võimaldaks neil pakutavate teenuste olemust mõista. Lepingutes peab olema kirjas: i) teave teenuse kvaliteeditaseme kohta ning võimalikud kompensatsioonid ja tagasimaksed, mida kohaldatakse, kui teenuse kvaliteet ei ole tasemel, ii) kasutaja õigus lisada oma telefoninumber üldkasutatavasse numbriinfosüsteemi, iii) selge teave kampaaniapakkumiste tingimuste kohta.\nLisaks sätestatakse direktiivis\ntarbija õigus vahetada telefoniside või mobiilside operaatorit ühe ööpäeva jooksul, säilitades oma vana telefoninumbri;\noperaatorite kohustus avaldada õigel ajal läbipaistvalt teavet hindade ja tariifide kohta;\noperaatorite kohustus teavitada kasutajaid lepingutingimuste muutumisest;\noperaatorite kohustus avaldada võrreldaval kujul ajakohast teavet oma teenuste kvaliteedi kohta;\ntarbijate õigus helistada kõigile ELi telefoninumbritele;\noperaatorite kohustus ühendada tasuta kõned Euroopa ühtsele hädaabinumbrile 112 ja edastada hädaolukordadega tegelevale asutusele hädaabikõne teinud kasutaja asukohateave;\n116-numbrite eraldamine standardsete sotsiaalkindlustusteenuste jaoks, muu hulgas kadunud laste otsimise Euroopa abitelefoni jaoks.\nAlates 24. veebruarist 2002.\nSee direktiiv on osa ELi telekommunikatsiooniteenuste reformipaketist, mis hõlmab veel nelja direktiivi (raamdirektiiv, juurdepääsudirektiiv, loadirektiiv ning eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) ja määrust, millega luuakse elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet (BEREC).\nLisateavet leiate Euroopa Komisjoni veebisaidilt ning veebisaidilt „ Teie Euroopa ”.\nEÜT L 108, 24.4.2002, lk 51-77\nDirektiivi 2009/136/EÜ parandus\nELT L 241, 10.9.2013, lk 9


Statistikaamet: Vabu ametikohti oli sama palju kui eelmises kvartalis – Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nEesti ettevõtetes, asutustes ja organisatsioonides oli 2018. aasta I kvartalis ligi 10 600 vaba ametikohta, teatab Statistikaamet. Vabade ametikohtade arv võrreldes eelmise kvartaliga ei muutunud, ent vähenes 2017. aasta I kvartaliga võrreldes 6%. Vabade ametikohtade arv on olnud üle 10 000 viimased viis kvartalit järjest.\nEndiselt on ametikohtade koguarvus (vabad ja hõivatud ametikohad kokku) suurim töötleva tööstuse (18%), kaubanduse (15%) ja hariduse (10%) tegevusala osatähtsus. Töötlev tööstus ja kaubandus on ka Eesti suurimad tööpakkujad, kus vabade ametikohtade arv on ka kõige suurem. I kvartalis järgnes neile vabade ametikohtade arvu poolest avaliku halduse ja riigikaitse tegevusala.\n2018. aastast kasutab Statistikaamet hõivatud ametikohtade arvu ja ka tööjõu liikumise hindamiseks Maksu- ja tolliameti töötamise registri andmeid, seetõttu suurenes ametikohtade koguarv eelmise kvartaliga võrreldes 8% ja oli tänavu I kvartalis 596 000.\nVabade ametikohtade määr ehk vabade ametikohtade osatähtsus ametikohtade koguarvus oli 2018. aasta I kvartalis 1,8%, mis oli 0,1 protsendipunkti väiksem kui eelmises kvartalis ja 0,2 protsendipunkti väiksem kui 2017. aasta I kvartalis.\nKõrgeim vabade ametikohtade määr oli I kvartalis avalikus halduses ja riigikaitses (2,9%) ning finants- ja kindlustustegevuses (2,8%). Madalaim vabade ametikohtade määr oli mäetööstuses (0,2%) ja kinnisvaraalases tegevuses (0,4%).\nEnamik vabadest ametikohtadest asusid jätkuvalt Harjumaal (70%), sh Tallinnas (60%). Järgnesid Tartu maakond (9%) ja Ida-Viru maakond (6%). Vabade ametikohtade määr oli kõrgeim Jõgeva (2,3%) ja Harju maakonnas (2,1%) ja ning madalaim Hiiu maakonnas (0,5%).\nI kvartalis oli ligi 30% vabadest ametikohtadest avalikus sektoris. Vabade ametikohtade määr oli kõrgem riigile kuuluvates asutustes ja ettevõtetes (2,1%) ning välismaa eraõiguslikele isikutele kuuluvates ettevõtetes (2,1%). Kohalikele omavalitsustele kuuluvates asutustes ja ettevõtetes oli vabade ametikohtade määr 2,0% ja Eesti eraõiguslikele isikutele kuuluvates ettevõtetes 1,5%.\nTööjõu liikumist iseloomustav tööjõu käive (tööle võetud ja lahkunud töötajate arv kokku) oli 2018. aasta I kvartalis ligi 91 100, mis oli eelmise kvartaliga võrreldes 9% väiksem ning eelmise aasta I kvartaliga võrreldes 16% suurem. Tööjõu käive vähenes eelmise kvartaliga võrreldes kõige enam mäetööstuses ja kinnisvaraalases tegevuses ning suurenes kõige enam avalikus halduses ja riigikaitses. Nii tööle võetute kui ka töölt lahkunute arv oli I kvartalis suurim hulgi- ja jaekaubanduses, töötlevas tööstuses ja ehituses.\nUuem uudis: Kuuülevaade: Tallinna korterimüük kasvas ühe kuuga pea veerandi võrra ››\n‹‹ Vanem uudis: Arco Vara: Uute korterite müük püsib Tallinnas aktiivne


Disney tegevjuht: Hitler oleks olnud agar sotsiaalmeedia kasutaja - Kirev elu - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\n12. aprill 2019, 9:06\nDisney tegevjuht: Hitler oleks olnud agar sotsiaalmeedia kasutaja\nWalt Disney kompanii tegevjuht Bob Iger osales Simon Wiesenthali keskuse õhtusöögil, kus ta rääkis USA 2020. aasta presidendivalimiste teemal ja soovitas poliitikutel loobuda vihakõnest.\nIgeri arvates oleks Saksamaa kunagisele diktaatorile Adolf Hitlerile sotsiaalmeedia meeldinud ja ta oleks olnud selle agar kasutaja, kui tema ajastul oleks see olemas olnud, teatab msn.com.\n«Hitler oli propagandameister ja ta oskas propagandat levitada ka ilma sotsiaalmeediata, kuid sotsiaalmeedia oleks andnud talle väga võimsa relva. Hitler ei oleks seda kindlasti kasutamata jätnud. Tänapäeva poliitikud ja ekstremistid kasutavad järjepidevalt sotsiaalmeediat, et oma vaateid levitada ja peale suruda, kuid pidev vihkamine ja ründamine viib meid moraalsesse ja vaimsesse kriisi. Sotsiaalmeedia on veel koht, kus vaimselt ebastabiilsed inimesed saavad teisi rünnata ja end maha laadida,» lausus Disney tegevjuht.\nIgeri arvates peaksid poliitikud oma retoorikat muutma ja sõbralikud olema, mitte üritama end agressiivsuse abil kuuldavaks teha.\nDisney kompanii tegevjuht Bob Iger kõnelemas Hollywoodi kuulsuste alleel, kui seal avati jaanuaris 2018 täht Minni-Hiirele (Minnie Mouse)\n«Tahan 2020. aasta valimiste kampaania ajal kuulda seisukohti, mis ei põhine vastaste ründamisel ja mahategemisel. Poliitikud peaksid avardama oma vaatepilti ja keskenduma tähtsale, mitte poriloopimisele,» lisas Iger.\nAdolf Hitler (20. aprill 1889 Braunau Inni ääres, Austria-Ungari – 30. aprill 1945 Berliin, Kolmas Reich) oli Austriast pärit Saksamaapoliitik ja Natsionaalsotsialistliku Saksa Töölispartei (NSDAP) juht (1921–1945).\nAastatel 1934–1945 oli ta Saksamaa diktaator, kandes tiitlit Saksamaa kantsler ning füürer ja riigikantsler.\nHitleri käsul rajatud konduslaagrites tapeti või suri üle 10 miljoni inimese, kellest enamik olid juudid.\nTeise maailmasõja lõpul tegi ta Berliinis asunud punkris koos elukaaslase Eva Brauniga enesetapu.


Kuidas teha Flyer Microsoft Word ? - Tips for you - Tipsed.Com\nMicrosoft Word 2013 saate luua flaierid kergesti kasutades malle või käsitsi rakendatud vormingu.Kas te peate rebimispakend sakkidega flaier, brošüüri oma äri või kutsed sündmus, Word võimaldab teil ise avaldada professionaalse ilmega flaiereid.\nkasutamine Flyer Templates\nuues dokumendis pane, tüüp "Flyer" malli otsida ja Word tagasi sadu pre-MADE malle, või otsida täiendavaid malle saidid nagu Docstoc, paberivabriku ja StockLayouts (lingid Resources).Kui teil on malli avatud, kohandada oma teksti.\nWord on lihtne luua flaier nullist.Lisamine vahekaardi Vali alates "Kujundid" menu sirutama kuju ümber banner või muu tausta oma teksti.Vali "Text Box" graafiliseks meeldiv viisil esitada tükkideks teksti, sealhulgas ribade vahel.Kasuta "Word Art", et luua teksti, mis muutub osa teie flaier graafika.Samuti juurde ameti tohutu kogumise online Clip Art, valides "Online Pildid."\nKasutage Design Tab\nWord kasutab vaikimisi värvitoon Kujundid, tekstikastidesse ja Word art, kuid saab muuta süsteemi.Projekteerimise tab harjutada "Teemad" rippmenüüst;märka seda menüü ühendab värviteemasid fondi teemadel.Vali asendusliikme värvi skeemid, "Värvid" menüü või allosas menüü nuppu "Kohanda värvid ...", et luua oma mix.Erinevatel fondi teemadel, klõpsake "Font".\nolema puhas, lihtne ja organiseeritud\nWord disain tööriistu on lihtne saada läbi minema.Vältida oma flaier liiga hõivatud või font nii fancy, et see ei ole loetav.Haarata lugeja tähelepanu suure pealkiri, mis keskendub põhjus, miks Teie ürituse või äri kasu lugeja.Kasuta täppe nimekirja lisateavet või sisaldada üleskutse.Pane oma kontaktandmeid allosas, sealhulgas telefoninumber või e-posti.\npaberivabriku Store: Free Templates\nStocklayouts: Tasuta Microsoft Word Templates\nSÜT Learnfree.org: Word 2013 - Pildid ja teksti mähkimise


Uriinis on hcg ja vere ei ole, Mis on HCG?\nPõlekas ravi tugev põletik\nKiiresti lõikamine valu allosas kõhu all\nMis see hormoon on See on gonadotroopne hormoon, mida toodavad koorioni embrüo tihe membraan rakud. Rasedustestide tüübid Apteegist saate osta järgmisi tüüpe: Testriba.\nHälve hormooni tasemes näitab võimalikke rikkumisi. Vajalik täiendav eksam. Kodused raseduse tuvastamise meetodid Raseduse varajane diagnoosimine toimub nii laboris kui ka kodus.\nVäga tundlikud kiirtestid registreerivad hCG suurenemist vastamata menstruatsioonide esimestest päevadest. Soovitatav on see veeta hommikul pärast ärkamist. Rasedustestide tüübid Apteegist saate osta järgmisi tüüpe: Testriba. Lihtsaim ja odavaim variant. Piisab, kui kastate otsa hommikuse uriini sisse ja tulemus ilmub 5 minuti pärast. Täiustatud versioon, see on kallim, kuid tulemus on täpsem.\nReagendile peate panema paar tilka ja tulemus on mõne minuti pärast teada.\nRasedustestil nõrk joon - kõik, mida peate teadma\nTulemuse saamiseks peate testi asendama uriinivoolu all. Suur jõudlus. Paagi test. See variant on varustatud mahutiga uriini kogumiseks. Peamine eelis on kasutusmugavus.\nUue põlvkonna kõrge tundlikkusega test. See valik võimaldab mitte ainult tuvastada hCG-d, vaid ka näidata rasedusaega. Need võimaldavad teil rasedust võimalikult vara tuvastada.\nMitu päeva pärast viljastamist saab teha hCG uriinianalüüsi? Inimese kooriongonadotropiini hCG toodetakse ainult rasedatel.\nSelle hormooni analüüs võimaldab teil vastata põhiküsimusele: kas ta on rase või mitte.\nHCG suureneb päevade jooksul pärast rasestumist proportsionaalselt rasedusajaga. Mis see hormoon on See on gonadotroopne hormoon, mida toodavad koorioni embrüo tihe membraan rakud. HCG uriinianalüüs viiakse läbi, et mõista, kas kontseptsioon on toimunud.\nKui ei, siis on tulemus vahemikus 0 kuni 5 ühikut. Kui embrüo implanteeritakse see tähendab, et loode on emaka seina külge kinnitunudsuureneb hormooni tase. Analüüs on vajalik ka loote enesetunde mõistmiseks.\nHCG järsk langus mitme päeva jooksul võib viidata raseduse ebasoodsale kulgemisele. Kooriongonadotropiin on oma olemuselt gonadotropiini tüüp, mis on vajalik platsenta normaalseks toimimiseks. HCG on α- ja β-ühikute valgukonglomeraat. Α-ühik ei ole spetsiifiline ja seda leidub teistes gonadotroopsetes hormoonides see tähendab, et seda võib leida ka rasedatele naistele.\nViiakse läbi uuringud, et määrata β-üksus, mis on osa ainult kooriongonadotropiinist. HCG hakkab tootma esimesel päeval pärast embrüo sisestamist endomeetriumi, see tähendab umbes nädal pärast viljastumist. Raseduse alguses säilitab hormoon kollakeha funktsiooni kuni platsenta moodustumiseni. Selle mõju all moodustub rohkem progesterooni ja östrogeenhormoone.\nKuidas see mõjutab raseduse kulgu Platsenta moodustumise ajal parandab kooriongonadotropiin selle toitumist, suurendab elastsust ja käivitab koorionvillide kasvu. Hormooni mõju avaldab raseduse kulule soodsat mõju ja aitab kaasa selle säilimisele. Päevadel pärast ovulatsiooni hakkab kooriongonadotropiin hüppeliselt kasvama. Taseme tõusu täheldatakse kuni raseduse teise trimestrini. Üldiselt näitab kooriongonadotropiini tase koorioni mõju määra kogu kehale.\nUuringud on näidanud, et hCG suurendab neerupealise koore glükokortikoidide tootmist.\nSuurenenud steroidhormoonide kogus parandab rase naise kohanemisvõimet. Samuti on glükokortikoididel füsioloogiline immunorepressiivne toime, mis on samuti vähendage urinaati platsentaarbarjääri säilitamisele.\nKuidas analüüs toimub Analüüsi saab teha mõnes tasulises laboris. Selleks koguge hommikul kõige esimene uriin steriilsesse purki või anumasse. Vea kõrvaldamiseks on vaja keskmist osa uriinist. Vale kokkupanek võib põhjustada vigu.\nSeetõttu ühendavad günekoloogid hCG analüüsi uriinis täiendavate uurimismeetoditega näiteks günekoloogiline uuring. Olge ettevaatlik: uriinis on hcg ja vere ei ole määramine uriini üldanalüüsi OAM abil on võimatu! Laboris peate tellima hCG analüüsi. Kooriongonadotropiin määratakse naise kehas uriinis päeva pärast viljastumist.\nTäpsema ja usaldusväärsema tulemuse saab alates viivituse esimesest päevast. Ekspresslaborid annavad teile vastuse kahe tunni jooksul. Uuringu kestus ise on ainult umbes 30 minutit. Meetodi olemus on määrata uriinis olev β-ühik spetsiifiliste markerite abil. Hormooni kontsentratsioon on võrdeline uuritava proovi värvimise värviga.\nSee meetod võimaldab teil määrata mitte ainult hormooni olemasolu, vaid ka selle inimkehas toodetud kogust. Pidage meeles, et kontsentratsiooni täpsemaks määramiseks kasutatakse kooriongonadotropiini vereanalüüsi.\nHCG taseme kõikumine veres toimub palju kiiremini kui uriinis. Kuidas kodus analüüsi teha Analüüsi hCG kontsentratsiooni määramiseks uriinis saab teha tavapärase apteegi rasedustestiga. Nendes testides kasutatakse spetsiaalseid reaktiive, mis tuvastavad inimese kooriongonadotropiini. Need testid ei ole piisavalt tundlikud, et anda kohe pärast viljastamist täpne vastus.\nNeed on informatiivsed alles alates menstruatsiooni hilinemise esimesest päevast. Kuigi mõned ülitundlikud testid annavad õige tulemuse juba paar päeva enne menstruatsiooni ravi põie põletikul kuupäeva.\nKõige sagedamini näitavad testid teist riba, kui hormooni tase jõuab 25 ühikuni. Ja see juhtub umbes nädal pärast implantatsiooni, see tähendab kaks nädalat pärast viljastamist. Mõned tootjad deklareerivad testi kõrgemat tundlikkust - alates 10 ühikust. See tähendab, et test näitab positiivset tulemust paari päeva jooksul pärast implanteerimist.\nKuid nagu näitab praktika, on nii varajasel perioodil valepositiivseid ja väga sageli valenegatiivseid tulemusi. Apteegikatse abil saab kindlaks teha ainult hormooni olemasolu, kuid selle kogust näitab ainult analüüs spetsiaalses laboris.\nVaadake videot selle kohta, kuidas arstid määravad varase raseduse. Miks määratakse raseduse kinnitamisel analüüs? Raseduse kulgemise dünaamiliseks jälgimiseks, mõnikord enamasti statsionaarsetes tingimustesmääratakse hCG analüüs uriinis päevas. Samal ajal toimub rasedate naiste hormonaalse tausta muutus ravi mõju all. HCG kontsentratsiooni järgi tehakse kindlaks, kas hormonaalsete ravimitega on võimalik ravi jätkata.\nHormooni normaalsete väärtuste saavutamisel vähendatakse ravis kasutatavate hormonaalsete ainete annust järk-järgult. Mõnikord tehakse embrüo implantatsiooni astme kindlaksmääramiseks kunstliku viljastamise ajal hCG uuringuid päeva jooksul alates eostamisest.\nVastavalt näidustustele on laboratoorsed uuringud ette nähtud järgmistel juhtudel: raseduse kinnitamine; raseduse jälgimine kogu selle kestuse vältel; ähvardav raseduse katkestamine; Mõnel juhul võimaldab hormooni täpse kontsentratsiooni määramine teada saada eeldatava tähtaja. Hinda nädala ja päeva järgi Uriinis on hcg ja vere ei ole ja selle sisu uriiniuuringute tulemused varieeruvad raseduse kestuse järgi. Nagu tabelist näha, langeb näitaja alates Seda vähenemist nimetatakse füsioloogiliseks.\nKõige täpsema jaoks on olemas ka tabel, mis näitab hormooni taset päevas alates ovulatsioonist. HCG määratlus on emakavälise raseduse jaoks eriti oluline. Sellisel juhul on embrüo munajuhades. Esimestel päevadel on kooriongonadotropiini tase suurenenud, nagu tavalise raseduse korral.\nKuid see kasvab aeglaselt, 1—3 nädala pikkuse viivitusega. Seega, kui hCG kasvu dünaamika väheneb, on emakavälise raseduse välistamiseks vaja läbi viia ultraheliuuring.\nMadalad ja kõrged tulemused raseduse ajal Naistel raseduse ajal võib see raseduse praeguses staadiumis olla madal või kõrge. HCG tase võib järsult langeda järgmiste protsesside käigus: embrüo lokaliseerimine munajuhas see tähendab koos emakavälisega ; loote ähvardav seisund; platsenta enneaegne vananemine koos puudulikkuse tekkimisega; lapse emakasisene surm.\nValu kõhu ja teravate eraldiste valu


Veebidisainer – StartIT\n„Visuaalne pool peab olema kasutajale mugav ja loogilise ülesehitusega. “\nVisuaalne pool peab olema kasutajale mugav ja loogilise ülesehitusega\nAmetinimetusena on kasutusel ka nt veebi sisujuht, veebiarendaja, veebiadministraator jm.\n„Arvatakse, et veebidisaineri põhitöö on pildi joonistamine ja värvimine. Tegelikult moodustab see vaid 10% veebidisaineri tööst. Ülejäänud 90% koosneb eeltööst,“ leiab ajaarvestusprogrammi Toggl veebidisainer Heidi Taperson. „Selleks, et hästi disainida, pead väga hästi kasutajast aru saama,“ on Heidi veendunud.\nEnne nähtava ehk visuaalse poole loomist tehakse palju ühiseid ajurünnakuid arendajatega, et aru saada, miks midagi tehakse ning kellele täpselt see korda peaks minema. Esimesed visandid sünnivad peamiselt paberi ja pliiatsi abil. „Visuaalne pool peab olema kasutajale mugav ja loogilise ülesehitusega. Kui kasutaja ei saa minu tehtust aru, siis tuleb uuesti proovida. Ebaõnnestumine on sageli töö loomulik osa,“ tõdeb Heidi. Toggli tugitiim käib ka kasutajaid külastamas, kust tuleb väga palju kasulikku informatsiooni. „Kuuleme, kuidas ja miks meie toodet kasutatakse. Sageli ei pruugi see, mida meie eeldame, üldse õige olla.“ Toggl, kus Heidi töötab, on eestlaste loodud IT-lahendus, mis kasvas välja vajadusest oma tööaega mõõta. Ettevõtte suurim kasutajaskond on USAs. Eestis pole oma tööaja mõõtmine veel populaarne. See tööriist aitab ka hiljem analüüsida, mille peale kõige rohkem aega kulub ning kuidas saaks efektiivsemalt.\nÜlikooli ajal õppis Heidi pool aastat Rootsis Umea disainiinstituudis, kus õpetati disaini eelkõige funktsionaalsuse seisukohalt ehk selle külje pealt, kuidas aitab disain muuta arvuti ja inimese vahelist suhtlust ladusamaks. „Veebidisain ei pea olema ilus, vaid eelkõige kasutamiskõlblik,“ rõhutab Heidi. Veebidisaineri töös peab ta väga oluliseks suhtlemisoskust. „Lõplik lahendus sünnib koostöös paljude osapooltega. Väheolulised pole muidugi ka IT-teadmised. Arvan, et ei saa disainida maja, kui ei tea, kuidas seda ehitada. Mulle on teadmised programmeerimisest kasuks tulnud,“ lisab Heidi.\nNoortel, kes soovivad veebidisaineriks saada, soovitab ta alustada teiste tööde sirvimisest, et tekiks arusaam, mis on hea ja mis mitte. Edukas veebidisainer oskab kujundada kodulehti, mis on visuaalselt selged, on kasutajale mugavad ja suunavad kasutaja/külastaja tähelepanu olulisele infole.\nKujundamise juurde jõudis Heidi juhuslikult. „Läksin Tallinna Tehnikaülikooli informaatikat õppima ja olin üsna kindel, et minust saab programmeerija. Teisel kursusel aga liitusin üliõpilasesindusega, kus oli vaja teha flaiereid, plakateid ja bännereid,“ räägib Heidi. Edasise karjäärivaliku puhul sai kõige määravamaks ülikooli juures tegutsev tarkvaraarendusklubi, mida kutsuti lapikuteks tähise LAP järgi informaatikaeriala ainete ees. „Tegin reaalseid projekte reaalsetele klientidele. Seejärel kutsuti mind juba tarkvaralahendusettevõttesse DeskRock disaineriks.“\nTöökeskkond, väljavaade, palk\nVeebidisaineri töökeskkond ei pruugi olla piiratud vaid kontoritööga, vaid seda saab hõlpsalt teha nii kodus kui ka välisriigis viibides. Töö nõuab suhtlemist, kuid mitte tingimata pidevat näost näkku kohtumist. Kuna enamasti on tegemist istuva tööga, sobib veebidisaineri ametikoht ka liikumispuudega inimestele.\nAmetikoht on nii Eestis kui ka rahvusvahelisel tasandil nõutud ametipositsioon, mille töötasu on üldjuhul üle Eesti keskmise.\nErialased pädevused: veebikeskkonna (graafiline) disaini alased teadmised, teadmised veebiarendamisest, digitaalsete keskkondade kasutusmugavuste tajumine ja testimine, fototöötlusprogrammide tundmine, teadmised kompositsioonist, hea värvitunnetus.\nMõtlemisoskused: hea visuaalne mõtlemine, võime tajuda multimeedia ja reklaami psühholoogilist mõju, oskus mõista sihtgrupi vajadusi, süsteemne ja loogiline mõtlemine, lahendustele orienteeritus.\nEmotsionaalsed soodumused ja suhtlemisoskused: loovus ja hea kujutlusvõime, tähelepanelik kuulamisoskus, avatus uuendustele, eesmärgile orienteeritus, koostöövalmidus.\nKuidas saada veebidisaineriks?\nKõrgemas Kunstikoolis Pallas meedia ja reklaamidisaini õppekaval\nTartu Rakenduslikus Kolledžis veebispetsialisti erialal\nEesti Kunstiakadeemias, nt meediagraafika õppekaval\nTallinna Polütehnikumis, vt multimeedia spetsilisti õppekava\nOskuslik veebidisainer saab liikuda edasi väga erinevatesse valdkondadesse. Nt IT-firma töökogemusega disainer võib areneda IT-projektijuhiks, tarkvaraarendajaks, veebiarendajaks, lisaks võivad disainerid edasi liikuda disainijuhi, tootejuhti, turundusspetsialistide ametikohtadele või ka ise ettevõtjaks hakata. Disaineri huvid pole kuidagi piiratud ning tihti peale on veebidisainerid tegemas ka muid kujundustöid, nt plakatid, bännerid, visiitkaardid jm.\nUuri ka: Veebiarendaja, IT projektijuht


Saare maakonna neli söögikohta on Eesti tipus\nSaare maakonna söögikohtadest pääsesid parimate sekka Muhu kalakohvik, Pädaste mõisa restoran Alexander, GO Spa restoran ja Lümanda söögimaja.\nNimetatuile lisaks on parimate söögikohtade nimistus Pädaste mõisale kuuluv, kuid Tallinnas asuv restoran Neh.\nEhkki Lümanda söögimaja on parimate söögikohtade nimistus juba mitmendat aastat järjest, tundis selle omanik Juta Pae järjekordse saavutuse üle suurt heameelt. “Oleme selles nimekirjas kindlasti juba kolm aastat olnud. Täpset arvu ma praegu peast kohe ei mäletagi, peab seina peal olevad aukirjad üle lugema,” ütles ta. “Aga rõõmu valmistab see saavutus alati ja eks omajagu üllatav ole see ka. Seekord on konkursi korraldajad lubanud saata ka kleebised, mis saab ukse ja akna peale panna.”\nKuidas nad on suutnud nii kaua kõrget taset hoida, selgitas Juta Pae: “Mina kohe ei tea, ju see lihtsus, mis meie majas valitseb, on ikka peamine. Praegu räägitakse ju kõikjal mahetoidust ja kohalikust toidust. Nüüd järsku on see muutunud nii popiks, et isegi presidendiproua on sel teemal sõna võtnud. Meie oleme aga kõike seda kasutanud juba 15 aastat.”\nTäna avab Lümanda söögimaja uksed juba 16. hooajaks. “Kavatseme sama rada edasi minna ja jätkame lihtsa toiduga, nagu me kunagi alustasime,” rääkis Lümanda söögimaja omanik uuest hooajast. “Vanad retseptid on meil olemas ja nende järgi me toitu valmistame.”\nMuhu kalakohviku omanik Kristjan Prii arvas, et nende kõrge taseme taga on tõenäoliselt samuti südamlik suhtumine inimestesse ja tubli töö. “Teeme siin lihtsaid asju täie hoole ja armastusega,” sõnas ta. “Ema (Virve Prii – toim; fotol) on mul peakokk ja just tema on kogu meie ettevõtmise hing. Tema teeb süüa nii, nagu valmistaks ta seda oma perele. Arvan, et just selles ongi asja võti.”\nTänavu on Muhu kalakohvikus hooaeg juba alanud. “Ka sel hooajal jätkame nii nagu varem, sest see on end õigustanud,” kinnitas Prii.\nEile avalikustatud Eesti 50 parima söögikoha nimekiri on koostatud tähestikulises järjekorras. Tallinnale ja Tartule lisaks on Saare maakond selles esindatud väga hästi, paremini näiteks kui kuurortlinn Pärnu.\nKonkursi korraldajad on lubanud, et parimatest parimad selguvad sügisel pärast hoolikat täiendavat hindamist.\nLisatud: 01.06.2012 / 16:20\nKahtlemata on tore tõdeda,et Saaremaa toidukohtadest tervelt neli vabariigi mastaabis äramärkimist leidis.Teisalt peab ka tõdedema osa neist peab oma uksed lähitulevikus kinnipanema – saarlasi on pea 10tuhat tükki vahepeal ära kadunud. Nii siis tuleb tihe ja armutu konkurents,kes peale(alles)jääb.Üks väljalangejaist komentaatori arvates on Arensburg. Miks? Ta ei pea lugu kaaslinnlaste ja veel ringi tuiavatest nn. turistidest. Pea iga päev "rõõmustab" ta neid pudelikolinaga,mida kelnerid,nõudepesijad jne. asjamehed pudelikonteinerisse hambad risti piluvad just kui päris lahingutandril.


Intervjuu tehnikakolleegiumi esimehe Karmo Uusmaaga\nEesti Autospordi Liidu juhatus kinnitas uueks tehnikakolleegiumi esimeheks Karmo Uusmaa, kelle tööks on igapäevaselt pidada EAL-i spordikoordinaatori ametikohta. Kes on Karmo Uusmaa, kuidas ta autospordi juurde sattus ning millisena näeb ta Eesti autospordi tehniliste kohtunike tulevikku, on võimalik lugeda alljärgnevalt:\nKarmo, kuidas Sa üldse sattusid autospordi juurde?\nOrienteeruvalt 10 aastat tagasi hakkasid Andre Leet ja Jüri Roost korraldama rahvasprintide eelkäijana Igamehe Rallisprint sarja ning otsisid sinna lipukohtunikke. Kuna mul oli tol hetkel aega ja võimalust sellistel võistlustel käia, siis sai mitmel võistlusel kaasa löödud. Sellega oli algus tehtud ning järgmine loogiline aste oli 2006. aasta alguses, kui tekkis võimalus astuda samm edasi. Selle tõukeks oli nii endine kursavend Viljar Luhthein, kes ise tegeles tehnilise kohtunikuna, kui ka EAL-i poolt korraldatud kohtunike koolitused Tallinnas. Esimeseks võistluseks oli Võru Rahvasprint 2006, mille järel tulid järgmised sprindid ja esimesed rallid.\nMillised on Sinu ambitsioonid autospordi kohtunikuna?\nTehnilise kohtuniku mõistes on minu piir Eesti pinnal tänase hetke seisuga saavutatud. Seetõttu käin võistlustel lähiriikides ning kutsutakse kaugemalegi, et laiendada silmaringi, saada paremaid kogemusi ning vahetada kontakte ja kogemusi oma ala parimatega. Kui arvestada maailma või regiooni mastaapi, siis järgmine loogiline etapp on ERC või WRC sarja võistluse tehnilise komisjoni töö korraldus ja selle eest vastutamine. Sellise tasemega võistlustel on lisaks kohalikule ja rahvusvahelisele kohtunike seltskonnale olemas ka FIA delegaadid, kes kontrollivad, et vastava ala töö käiks reeglite kohaselt ja terve sarja üleselt tehtavad otsused oleksid ühesed ning alused otsuste tegemiseks oleksid legitiimsed. Seega ka ülejärgmine aste on teada.\nMiks peaks keegi üldse tahtma tehnilise kontrolli kohtunikuks saada?\nAutospordiga on võimalik tegeleda ka ise sõitmata – luues ja pakkudes keskkonda, kus seda teha. Kas siis korraldaja või kohtunikuna. Viimane annab võimaluse teha midagi head teiste heaks, oskuse rakendada enda teadmisi, täiendada enda oskusi või miks mitte lihtsalt võimaluse ringi liikuda. Hea võimalus on tunda ennast osana millegi suure ja tähtsa ära tegemisel ning teha seda värskes õhus ja heas seltskonnas. Sisuliselt on kohtunikuna tegutsemine vabatahtlik tegevus – see soov ja sisemine vajadus millegi ära tegemiseks peab tulema inimese enda seest.\nMida huvitavat pakub autospordis kohtuniku töö?\nKohtunikuna on võimalus näha võistluse toimimise köögipoolt, olenemata asjaolust, kas tegemist on Eesti mõistes väikese võistlusega või maailma mastaabis suurvõistlusega. Lisaks sellele on võimalik näha ja suhelda autospordi tipptegijatega otse, ilma barjäärideta ja olenevalt võistluspaiga tingimustest või konkreetse kohtuniku ülesannetest olla sõna otseses mõttes võidusõidu keskel. Väga suure kogemuse on andnud töötamine suure kogemusega kohtunike kõrval – nähes nende otsuste tegemise loogikat, põhjendusi, oskust erinevaid situatsioone olukorra põhiselt hinnata jms.\nVõimaluses olla võidusõidu sees on iga kohtuniku jaoks isiklik väärtus – kes tunneb rõõmu, et konkreetse autoga saavutati tulemus, kes saab väga lähestikku kokku puutuda oma iidolite ja/või maailma parimatega, kelle jaoks on „midagi” võimaluses kontrollida võistlusel hea tulemuse saanud autot. Olenemata asjaolust, peab kohtunik alati oma otsustes, käitumises ja ütlemistes jääma neutraalseks. Võidusõidu ajal huvitavamaid olukorrad tekivad tihti aga hoopis otseselt kontrollimisega mitte seotud teemadel – kas soovib mitmekordne maailmameister kohtunikuga pilti teha või on sul sõna otseses mõttes parim ja lähim koht võitja võiduemotsioonide nägemiseks.\nMillist potensiaali näed Eesti kohtunikel maailmas toimuvaid võistlusi silmas pidades (F1, WRC, WTCC jne)?\nEestlastest kohtunike pühendumus on juba regiooni autospordis tähelepanu äratanud – lisaks sellele, et WRC võistlustel antakse eestlastest kohtunikele vastutusrikkamaid ülesandeid, võib korraldaja üldjuhul olla kindel, et soovitud ja nõutud tegevused saavad korrektselt tehtud. Tihti on probleeme teiste riikide kohtunikega – kohtunikud ei ole õigel hetkel kohal või lahkuvad oma tööpostlilt enne, kui selleks on luba saadud või püstitatud ülesanded lõpuni viidud. Eestlaste kohta pole selliseid kommentaare varem olnud.\nSeetõttu on loomulik, et eestlastest kohtunikke kutsutakse WRC etappidele nii Euroopas, kui ka väljaspoole Euroopat või F1 etappidele. Lisaks sellele saavad Eesti kohtunikud kutseid töötamaks väljaspool Eestit toimuvatel võistlustel nii lähemal, kui kaugemal. Enamasti on sellistel võistlustel käimise võimalused piiratud, sest kõik kohtunikud teevad seda „tööd” vabatahtlikult, oma vaba aja arvelt ja isikliku elu kõrvalt.\nTäna osalevad mitmed Eesti tehnilise kontrolli kohtunikud välismaistel võistlustel. Kas Eesti kohtunikel on potensiaali tõusta F1 või WRC taseme võistluste vanemkohtunikuks? Kui jah, siis millal see juhtuda võiks?\nJah, ikka on. Ja mitte ainult võistluste juhiks, vaid miks mitte ka teistele võistluse vanemametnike positsioonidele. Selle toimumine sõltub peaasjalikult kahest asjaolust – kohtuniku heas mõttes fanaatilisusest ja pühendumisest. Kui need on olemas, sellele lisada suhtlemisoskus ja väike osa ambitsioonikust, siis alustades lihtsa kohtunikuna on võimalik samm sammu haaval tõusta kõrgemal. Kindlasti on see tee raske, selle käigus esineb tagasilööke, kuid see võib viia sihile. Ma ei imesta, kui näiteks tehnilise kontrolli juht mõnel WRC võistlusel on eestlane ja seda varem, kui 10 aasta perspektiivis.\nMiks peaks üldse ühe suurvõistluse korraldaja välismaal tahtma kaasata Eesti kohtunikke? Mis meid eristab ja meile sellise eelise annab?\nOskan vastata enda kogemuse ja nende kohtunike põhjal, kellega mul on olnud au ja võimalus Eestis koos töötada. Eestlastest kohtunikud on kohusetundlikud, otsustus- ja mõtlemisvõimelised. Loomulikult tuleb ette olukordi, mis ühele, teisele või kummalegi osapoolele ei ole sobilik, kuid enamasti suudetakse olukorrad lahendada sõbralikus ja asjaliku keskkonnas. Kui Eesti kohtunik on lubanud kohale tulla ja tööd teha, siis seda ta ka teeb, mitte ei kao ära või ei teata esimese võistluspäeva hilisõhtul, et ta järgmine päev ei tule. Lisaks sellele on meil Eestis suhteliselt lühikese aja jooksul olnud ambitsiooni korraldada eritasemelisi võistluseid, mis annab kohtunikele karastuse erinevateks olukordadeks ümber õppida ning käituda ja otsustada üheselt, kuid vastavalt olukorrale – mitte lõputult nii, nagu on tehtud viimased 20 aastat...\nMis on Sinu kui värske tehnikakolleegiumi esimehe esmased sihid ehk kuhu süsteem Sinu käe all arenema peaks?\nEsmane suund on järgida, et eri distsipliinide üldiselt tunnustatud rahvusvahelised klassid oleksid meil Eestis igal juhul otseselt rahvusvahelised, mitte ei oleks mingeid hübriidklasse rahvusvahelise nime all, mis annaks kellelegi tehniliste tingimuste järgi sportliku eelise. Rahvuslike klasside osas mingit revolutsiooni ei ole plaanis, kuid komiteed ei tohiks neid välja suretada, sest korralike autode korral toovad nad rajale ja raja äärde inimesi juurde ning lõppkokkuvõttes on meil seeläbi põnevamad võistlused.\nPraktiliselt kõikidel alakomiteedel on üheks eesmärgiks nii oma distsipliini kui ka autospordi üldine populariseerimine ja kättesaadavuse parandamine. Tehnikakolleegium peab siin olema toetav ja hea partner, kes mõtleb kaasa, kuidas eesmärk peab olema kättesaadavus ja lihtsus ning jälgima, et otsuste tagajärjel ei kannataks ohutus.\nÜhine mure on kohtunike pealekasv – viimaste aastate jooksul on kohtunike üldarv püsinud muutumatuna, kuid samal ajal on vanem põlvkond kohtunikke pigem lõpetamas. Ühest küljest peab kohtunike rivi olema märgatavalt pikem, et võimalusel mitte koormata nii palju seniseid. Teisalt oleks laiapõhjalisem alus, kust tõusta kohtuniku arengutasemetel kõrgemale – see loob võimaluse, et pädevate vanemametnike rivi, kes saavad asjadest ühte moodi aru ja otsustavad sarnastes olukordades sarnaselt, on rohkem.\nTehnilise kontrolli kohtuniku töö on väga vastutusrikas ning ehkki õppida on võimalik kiirelt ja palju, tulevad kogemused mõistagi aastatega. Kuidas plaanid kaasata noori?\nAla on spetsiifiline ning lisaks reeglite ja tehnika tundmisele on vajalik ka hea suhtlemisoskus. See seab piirid, keda ja kui palju kaasata on võimalik. Teisalt pakub kohtuniku töö jaotamine väga palju erinevaid töö tegemise kohti ning seetõttu on enamusele võimalik leida sobilik tegevus. EAL-i kodulehte on võimalik rohkem ära kasutada selleks, et saada kontakti nendega, kes sooviksid töötada kohtunikuna ja üldiselt vabatahtlikuna, kuid ei tea, kuidas alustada.\nKuidas hindad võistlejate suhtumist tehnilise kontrolli kohtuniku töösse? Kas ollakse pigem pooldavad või esineb ka tõrjuvat suhtumist? Kuidas tõrjuvat suhtumist parandada?\nMinu kogemuse põhjal on sõltub see väga palju kohtunikust endast – kuidas ise käitud, millise hoiakuga lähed võistlusele ja kuidas suhtud võistlejasse ning tema autosse. Ei tasu ülevoolavalt hakata enda teadmisi näitama või argumenteerima olukorras, kui ei ole täielikult enda teadmiste õigsuses kindel. Samas peab olema valmis korraldaja, teise kohtuniku või küsimustele vastama. Kui kohe õiget vastust ei tea, siis pigem tuleb seda öelda ning otsida iseseisvalt vastus välja. Ja kui mingil põhjusel on alguses öeldud vale vastus, siis kohe peale selle teada saamist tulemist tuleb seda asjaosalistele öelda, koos õige vastusega.\nMina ei ole kohanud põhimõtteliselt tõrjuvat suhtumist – kuna teatavatel hetkedel esindame erinevaid pooli, siis kõrgendatud tähelepanuga hetki ikka esineb, kuid üldiselt on need hetkelised. Kohtunikud teevad oma tööd ja võistlejad teevad enda oma – loomulikult tekib küsimusi, kas peab kõike ja kogu aeg kontrollima – kuid kui kõik teavad, et ka nende konkurente kontrollitakse ühtemoodi neutraalsel baasil, siis minu hinnangul loob see aluspõhja pigem pooldavaks, konstruktiivseks ja asjalikuks õhkkonnaks.\nEAL soovib Sulle jõudu ja jaksu Sinu uues ametis!\nKarmo Uusmaa on kauaaegne autospordi kohtunik, kes lisaks rohkele kohtunikukogemusele ümberkaudsetel rallivõistlustel on ametnikuna siiani osalenud ka 4 WRC etapil. Lisaks igapäevasele tööle EAL-i spordikoordinaatorina on Karmo juhtida tehnikakolleegiumi töö ning tegev on ta ka rallikomitees.


Hotellid Catalina saar | Hotels.com\nLinna Catalina saar hotellid\nHotellid Catalina saar\nOtsing hotellid Catalina saar\nAvastage Catalina saar\nCatalina saar. Lühitutvustus\nCatalina saar on sundimatu atmosfääriga koht, mille visiitkaardiks on rannad. Külastajaid ootavad vabaajategevused nagu paadimatkad. Tutvumist väärivad kindlasti Catalina Islandi golfirada ja Avaloni merepromenaad. Ära unusta külastamast paiku nagu Descanso rand ja Catalina kasiino.\nMajutusvõimalused, mida Catalina saar pakub\nTöö või puhkusereis? Catalina saar pakub mugavaid majutuskohti kõigile. Catalina saar on Hotels.com saidil esindatud 29 majutusasutusega. Paljud pakkumised on hinnasoodustusega kuni 50%. Tubade hinnad alates 64 EUR/öö. Allpool näete, millise kategooria hotelle Catalina saar ja selle lähipiirkond pakub.\n• 15 3 tärni hotelli alates 82 EUR öö\nCatalina saar – kuidas sinna kohale jõuda?\nLähim lennujaam on Avalon, California (AVX-Catalina), mis asub 3,1 km linnast eemal.\nCatalina saar – kohalikud huviväärsused\n• Descanso rand\nKõik hotellid Catalina saar


XIX ehk isa laboriassistendile mehele? - Blog24\nAvaleht / Eesti / Raamatublogid / XIX ehk isa laboriassistendile mehele?\nMariann 2. apr. 2018\tRaamatublogid XIX ehk isa laboriassistendile mehele? kommenteerimine on välja lülitatud 17 Vaatamist\nAnne Tyleri “Hapu tüdruk” sai valitud spetsiaalselt väljakutse teema 22. täitmiseks. See on ümberjutustus Shakespeare’i näidendist “Tõrksa taltstutus” ning tundus seetõttu põnev. Mul on väga kahju, et ma originaali lugenud pole. Enne raamatu kallale asumist viskasin pilgu põgusalt peale wikipedia lühikokkuvõttele. Väljakutse teema: 22. Raamat, mille pealkirjas on mainitud naisterahvast (N: õde, ema, tütar).\nKate on 29 ning elab ikka veel koos oma teadlasest isa ning teismelise õe Bunnyga. Ta õlgadel lasub kogu perekonna majapidamine, ta peseb teiste pesu, valmistab toitu ja tegeleb ka kõige muuga. Naine kukkus teisel kursusel kolledžist välja ning sai seejärel tööd lasteaias õpetajaabina. Kate on oma eluga leppinud, kuigi ta ei armasta oma ametit ning on üksik. Dr Battista uurib autoimmuunsust ning on omale leidnud võrratu assistendi Pjotri. Paraku on mehe elamisluba aegumas. Kate’i isa jaoks on “Pyoder” asendamatu ning ta palub tütrel oma assistendiga abielluda. Esialgu on Kate vastu, kuid hiljem leebub.\nÜmberjutustused koguvad kiirelt populaarsust ning on põnev jälgida, kuidas erinevad kirjanikud lugu oma nägemise järgi kujundavad. Parimad uusversioonid peaks põnevust pakkuma ka siis kui originaal lugemata/nägemata on. “Hapu tüdruk” oli küll mõnusalt lihtne ja muhe meelelahutuslik lugemine, kuid midagi jäi nagu puudu. Oleksin pidanud enne ikka Shakespeare’i käsile võtma, et tekste kõrvutada. Esiteks ei saanud ma aru, mis moodi Kate tõrges oli. Ta oli küllaltki kiirelt valmis võhivõõraga abielluma. Teiseks ei mõistnud ma, kust tuli äkki Pjotri ja Kate’i armastus. Anne Tyler on Minnesotast pärit USA kirjanik. Naine on võitnud mitmeid auhindu, sealhulgas ka Pulitzeri preemia. Ta ei salli Shakespeare’i ning kõige vähem meeldib talle just “Tõrksa taltsutus”, mistõttu otsustas Tyler sellest oma versiooni esitada. Raamatu kirjutamine oli väga lõbus. (allikas)\n“Hapu tüdruk” oli kiire, lihtne ja lõbus lugemine. Raamat tundus mulle pinnapealsena, sest ma ei saanud mõttele pihta. Kate ei tundunud eriti tõrges ning tema taltsutamine läks kergelt. Põhjus võis peituda selles, et ma pole originaali lugenud ega lavalaudadel näinud.\n(juhuslik artikkel) THE ALL WHITE BEDROOM…


Poja kaotanud naisele pakuti „personaalset tuhastamist”: mind tehti täiesti lolliks!\nTeleveeb, 29. oktoober 2018 21:02\nTiina kaotas tänavu juulis ootamatult oma 25aastase poja Steveni, kes suri ajuaneurüsmi tagajärjel. Noormehe elusaatus oli üldse väga kurb. „Ühel korral oli Toomemäel kaklus. Ma ei ütle, et ta oli paipoiss ja sai peksa. Muidugi andis ta vastu ning ta võis ka esimesena rünnata,” räägib Tiina „Kuuuurijas” korrast, kui toona 17aastasele Stevenile määrati tingimisi vangistus. Katseaega noormees aga vastu ei pidanud ning ta sattus korduvalt vanglasse.\nViimati sai Steven vanglast välja 16. juunil ning täpselt kuu aja pärast, ema sünnipäeval poiss suri. Kõhedust tekitab seik, et sünnipäevale eelnenud õhtul pani Tiina poja sõbrale tarokaarte, mis jäid ööseks aiamajakese lauale. „Hommikul ärkasin ja läksin aeda, Steven tuli minu taga. Vaatasin, et kõik kaardid on maha kukkunud ja laua peal oli surmakaart. Steven ütles, et kui õudne, kas keegi sureb täna ära.”\nMõned tunnid hiljem läksid sünnipäevalised aiamajakesse ning kaart oli endiselt laual. Täpselt sel hetkel, kui kaarti hakati laualt võtma, kukkus Steven kokku. „Ta võttis käega kaelast kinni ja kukkus. Hakkasin karjuma, et kutsuge kiirabi. Ma ei uskunud, et ta sureb,” meenutab ema pisarsilmil. „Terve aja hoidis Steveni õde poisi käest kinni ning küsis, kas ta sureb. Steven hakkas hingama, tegi silmad lahti ja ütles jah,” lisab ema. Kiirabi viis poisi haiglasse, kust saabusid juba samal õhtul uudised, et Steven on surnud.\nNoormehe surnukeha viidi Tartus asuvasse Biomeedikumi, kuhu ema sellele järele läks. Mees, kes Tiinale poja surnukeha tõi, on ühtlasi ka haigla juures tegutseva Lõuna-Eesti matusebüroo müügimees. „Ta küsis, kas soovin personaalset tuhastamist ning küsisin, mida see tähendab. Ta selgitas, et nende töötaja on juures, veendumaks, et tegu on kindlasti minu pojaga. Küsisin, kas neid pannakse siis muidu mitmekesi põletusahju ning mees vastas, et ei hakka sellest rääkima. Ta lisas, et nemad ei teegi Tartuga koostööd, vaid saadavad mu poja Tallinnasse, sest personaalne tuhastamine toimub seal,” räägib Tiina protseduurist, mis on tavalisest tuhastamisest kallim ning mille ta ka valis.\nUnenäost koorus inetu lugu\n„Ühel ööl nägi mu tütar und, et on Võrus mingisuguses hirmsas kohas, kus põrand oli must nagu süsi. Tema juurde tuli Steven, kes ütles: „Liisu, lähme siit kohast ära, jumal tänatud, et ma selle üle elasin”.” Tiina võttis seepeale välja poja dokumendid, millest avastas, et ta tuhastatigi just Võru krematooriumis, mis kuulub firmale Võru Matusetalitus. Viimasele kuulub ka Biomeedikumi ruumides tegutsev Lõuna-Eesti matusebüroo.\nSteveni õde helistas seepeale Võru krematooriumisse, kust talle kinnitati, et tema vend tuhastati just seal. Pärast seda helistas neiu Biomeedikumi ning küsis, miks neile öeldi, et Steven tuhastatakse personaalselt Tallinnas. „Seepeale öeldi talle, et nemad üldse Tallinnaga koostööd ei teegi. Mind tehti täiesti lolliks,” lausub Tiina nuttes.\nVõru matusetalituse ja krematooriumi juhataja Andrus Rattasepp selgitab, et Tiinal oli kahtlus, kas nad saavad tagasi ikkagi oma poja tuha. „Tiina ütles, et Tartu kohta on linnalegende ning kas ta saab ikka oma poja tuha. Ma ütlesin, et ei vastuta teiste krematooriumite eest. Ma ei ole näinud, kuidas nende tuhastamine toimub, kuidas nemad krematsiooni läbi viivad.” Ka jutt, et krematooriumites tuhastatakse korraga rohkem kui üks surnu, ei vasta tõele – Eestis lihtsalt pole nii suuri ahjusid, kuhu üle ühe surnukeha sisse mahuks.\nTartu krematooriumi ja matusebüroo juhataja Andres Tõnissoo tõdeb, et on mõningaid märke, mis viitavad nende suunas öeldud halvustava suunaga lausetele. „Kõige markantsem on lugu, kus inimene tuleb meie majja urni järele ja meie oma andmebaasist sellist lahkunut ei leia. Seega peab ta olema veidi desinformeeritud, kuhu lahkunu tuhastamisele läheb. Kui öeldakse, et surnukeha tuhastatakse Tartu krematooriumis, aga viiakse siiski kuhugi mujale – Eestis on krematooriume veel – on see tegelikult ju valetamine.”\nJääb mulje, et kuna ollakse Võrus, peab halvasti olema\nHingerahu saamiseks läheb Tiina koos „Kuuuurija” meeskonna ja Rattasepaga Võru krematooriumisse. Mees kummutab esimese kuulujutu kohe: krematooriumi juures paiknev korsten kuulub AS Lõuna-Eesti Katlamajale, mis annab kõrvalasuvale haiglale sooja. Tihti arvatakse, et korstnast tuleb surnukehade põletamise tagajärjel tekkivat suitsu. Suure korstna juures asuvad ka garaažid, mis kuuluvad peamiselt haiglale ning osa krematooriumile.\nSeest on krematoorium puhas, avar ja kenasti sisustatud, mis oli Tiinale suureks, kuid positiivseks üllatuseks. „Jäi mulje, et Võru katlamajas visatakse surnukeha alasti ahju. See näris ja oli vastik,” saab Tiina hingerahus koju minna. Naine vabandas oma eksiarvamuste pärast ka krematooriumi juhatajate ees. „Jääbki mulje, et kuna oleme Võrus, siis peab halvasti olema,” sõnab Võru krematooriumi teine juhataja Ott Reimets. Saatejuht Katrin Lust arvab, et just sel põhjusel ei tahtnud ka Andrus Tiinale Võrus tuhastamisest rääkida, sest naine poleks seda lihtsalt lubanud.\nTV3 VIDEO | „Kuuuurija“: kas tõesti tuhastatakse krematooriumis inimesi mitmekaupa? (3)\nTele 29. oktoober 2018 11:28\nNelli, 31. oktoober 2018 16:57\nainus loll asi on see,et kutsuti see kuuuurija.Inimene võiks rahulikumalt võtta.Ei maksaks kohe teisi süüdistada\nPudda 30. oktoober 2018 06:06\nKui maa peal hakkama ei saa siis pead koju kähku tagasi minema.Ehk on järgmine elu nats targem.


Kas Eesti mets on raiutud liiga lagedaks või ülemäära hõredaks? Neile viimastel aastatel püsinud küsimustele on mõistlik vastuseid otsida andmebaasidest. Üks omalaadseid korrapäraselt uuendatavaid andmebaase on ka satelliidipildid.\nKeskmise ruumilise lahutusega pilte, millel pildielemendi ehk piksli suurus on kümme kuni mõnikümmend meetrit, teevad satelliidid vähemalt kord kümmekonna päeva kestel. Kogu Eesti ala katva mosaiigi kokkupanekut piiravad muutlikud mõõtmistingimused, peamiselt pilvisus, nii et selleni jõutakse harvemini, enamasti siiski vähemalt kord aastas. Ent üldiste suundumuste jälgimiseks metsades piisab ka kogu riiki hõlmava andmestiku uuendamisest kord aastas või isegi mõne aasta tagant. Sama ala operatiivne järelevalve kaugseirevahenditega oleks küll tõhus, kuid käiks meile praegu rahaliselt üle jõu.\nSuurte, saja- või paarisajameetriste pikslitega pildid on odavad, kuid Eesti maakasutuse oludes muutustena ilmnevaid objekte, sealhulgas raiesmikke, neil ei erista. Suure ruumilahutusega satelliidipilte võib täpsuselt võrrelda aerofotodega, kuid kõrge hinna tõttu pole nende perioodiline hankimine kogu Eesti ala kohta lähiajal ilmselt mõeldav. Seetõttu ongi keskmise ruumilise lahutusega pildid kompromiss piltide hinna ja neil kujutatu detailsuse vahel.\nKuidas vajalikku eristada? Kaht samast kohast eri ajal tehtud satelliidipilti võrreldes näeme vahepealseid muutusi. Et neid märgata, peame raielanke otsides oskama eristada lagedaid või hõredaid alasid metsalaamas. Kõige kergem on neid Eesti oludes ära tunda lausalise lumikattega talvistelt satelliidipiltidelt. Mitte ühelgi muul aastaajal ega mis tahes teiste objektide puhul ei ole erinevus nii suur kui “mustade” metsade ning “valgete” lagedate vahel.\nMuutunud ala täpsem eristamine metsas oleneb teisenenud ala suurusest ja muudatuse ulatusest. Kui mets on oma seniselt kohalt täiesti kadunud, nagu lageraiealadel, paistab satelliidipiltide paaril mõõdetav heleduse vahe hästi silma ning tõenäosus raiesmikku ära tunda ja piiritleda on üsna suur. Kui mets on alles, kuid harvendatud, nagu hooldusraielankidel, siis sedagi saab satelliidipildilt näha, aga äratundmise tõenäosus jääb siiski tunduvalt väiksemaks. Siin on oht, et me ei suuda pildil teha vahet inimese tekitatud või looduslike sama laadi muutuste vahel.\nSatelliitide Landsat ja SPOT piltidel, millel piksli suurus on vastavalt 30 ja 20 meetrit maapinnal, kujutab vaid osa raiesmikupiksleist tegelikke raiesmikke: Eesti metsades on raiesmike tavaline läbimõõt sadakond või veidi enam meetrit, mistõttu kolmandik või ka rohkem raiesmikku kujutavatest pikslitest ei tarvitse olla mitte “puhtad”, vaid raiesmiku servapealsed “segupikslid”. Need sisaldavad endas eri määral raiesmikku ja sellega külgnevat metsa. Et piiritleda satelliidipildil nii puhtaid kui ka segupiksleid sisaldavaid raiesmikke, tuleb esmalt eristada need alad, mida võib päris kindlasti pidada raiesmikeks. Seejärel saab kindlaid raiesmikualasid suurendada nende naabruses olevate pikslite arvel, mis sarnanevad heleduselt pigem raiesmiku kui metsaga. Segupiksleid võib ühe raiesmiku kohta tulla veerand või isegi kolmandik. Seepärast ei võimalda keskmise lahutusega pildid mõõta täpselt ühe raiesmiku pindala ega avastada naabermetsa sattunud lubamatuid sisselõikeid. Küll aga saab niisuguseid satelliidipilte kasutada raiesmike mõõtmiseks suuremal alal, näiteks vallas või maakonnas, sest mõõtmiste arvu suurenedes keskmistuvad juhuslikud vead.\nKa väga väikesed, alla poole hektari suurused raiesmikud ei tule piltidel vigadeta esile. Nii väikeste raiesmike kohal on enamik või kõik segupikslid. Väga väikesi objekte püüdes lisanduvad raiesmikele kaasandena sihilõigud, kraavikalda jupid ning mõõtmisvead, mida võib ühtekokku olla rohkem kui tillukesi raiesmikke.\nPüüdes satelliidipiltide aegreast mõõta pikema perioodi kestel raiutud lageraielanke, kerkib veel küsimus, kui pikk võib üldse olla kahe pildi ajavahemik: mida rohkem aastaid on möödunud lageraiest, seda enam hakkavad kunagised kännustikud oma heleduselt sarnanema metsaga. Tundub, et kolme-neljaaastasi raiesmikke saab veel satelliidipiltidelt mõõta. Heleduselt erinevad ka ühevanused, kuid eri kasvukohatüüpi metsade raiesmikud.\nKahe maakonna lageraielangid. Näitena toome siin Rapla ja Jõgeva maakonna lageraielankide mõõtmise tulemused satelliidipiltide kümneaastasest aegreast. Mõlemad maakonnad kuuluvad metsasuselt Eesti keskmiste sekka. Jõgeva maakonnas valdavad lehtpuuenamusega soostuvad salumetsad, Rapla maakonnas männienamusega loometsad, kohati kuuseenamusega salumetsad, vähem lehtpuuenamusega soostuvad metsad. Kasutatud on satelliidi Landsat skanneri Thematic Mapper pilte aastatest 1990, 1994, 1998 ja 2000. Et saada täpsemaid andmeid iga raiesmikuala kohta, on neid võrreldud riigimetsade takseerandmetega.\nJäreldused. Eesti ala satelliidipiltide kümneaastane aegrida ajavahemikus mai 1990 kuni mai 2000 võimaldab mõningaid olulisi tähelepanekuid.\nEsiteks, enamikus valdades ei ületa kümne aasta kestel raiutud lageraielankide pindala kümnendikku valla metsade kogupindalast. Saja-aastase raieringi korral võiks ühtlase kasutuse korral raiuda igal aastal lagedaks ühe protsendi metsamaast, lühema raieringi korral (lehtpuupuistutes) rohkem. Seda silmas pidades ei näe enamikus valdades pindalalist üleraiet. Ent võttes satelliidipiltide kõrval vaatluse alla digitaalse mullakaardi, mis näitab metsa kasvukohatingimusi kogu Eesti alal, saame kinnituse kahtlusele, et rohkem on lagedaks raiutud parema boniteediga laane-, salu- ja palumetsi: kohati võib raiesmike osakaal neis metsades olla poolteist korda suurem kui sama tüüpi metsade osakaal kõigi maakonna metsade seas.\nTeine tähelepanek: neis kahes maakonnas ei ole lageraielankide osatähtsus erametsades suurem kui riigimetsades.\nUrmas Peterson (1956) on geograaf, töötab Tartu Observatooriumis (Tõraveres) ja õpetab Eesti Põllumajandusülikooli metsandusteaduskonnas geoinformaatikat ja kaugseiret.


Rahandusministeerium otsib suhkrumaksu osalist vabastust\nÄripäev • 7. juuni 2017 kell 9:00\nStatistikaameti andmeil tarvitab eestlane keskmiselt päevas 300 grammi piimatooteid. Foto: Raul Mee\nRahandusministeerium esitas esmaspäeval riigikogu rahanduskomisjonile ettepanekud magustatud joogi maksu seaduse eelnõu muutmiseks, et magustatud ja maitsestatud piima- ning jogurtijoogid saaksid maksuvabastuse.\nMeedias ilmunud väidetele vastupidiselt soovib ministeerium sellised joogid just maksust vabastada, teatas ministeerium pressiteates.\nMinisteerium soovib täpsustada ning täiendada eelnõus magustatud joogi mõistet ning lisada magustatud joogi termini alla ka piima ja hapendatud piima baasil valmistatud joogid, sh ka taimsed piimad, mis sisaldavad suhkrut või magusainet. Samaaegselt soovib ministeerium kehtestada magustatud piimatoodetele erand ja jätta need suhkrumaksu alt välja. Erandi kehtimise jaoks on ministeeriumi hinnangul vaja riigiabi luba Euroopa Komisjonilt.\nVastupidine lahendus ehk seaduses välistamine ja riigiabi mainimata jätmine oleks ülemäära riskantne. Kui Euroopa Komisjon ei ole riigiabi andmisega nõus, siis kohustutaks sisse nõudma vahepeal tasumata jäänud maks koos intressidega. See võib mõjuda Eesti tööstustele laastavalt. Lisaks võib Komisjon määrata ka riigile trahvi.\nPiima ja hapendatud piima baasil valmistatud jooke vabastavad või kavatsevad vabastada maksust ka paljud teised riigid, kus kohaldatakse magustatud jookide maksu.


Euroopa Parlamendi kodukord - Artikkel 228 - Teabekogumiskülastused - detsember, 2019\nArtikkel 228 : Teabekogumiskülastused\n1. Petitsioonide uurimisel, faktide tuvastamisel ja lahenduste otsimisel võib vastutav komisjon korraldada teabekogumiskülastusi liikmesriiki või piirkonda, mida komisjonis arutatud ja lubatavaks tunnistatud petitsioon käsitleb. Üldreeglina uuritakse teabekogumiskülastuse käigus mitmes petitsioonis käsitletud teemasid. Kohaldatakse juhatuse eeskirju, millega reguleeritakse komisjonide delegatsioonide lähetamist Euroopa Liidu piires.\n2. Delegatsiooni koosseisu ei või kuuluda külastatavast liikmesriigist valitud parlamendiliikmeid. Neil võib lubada teabekogumiskülastusele suunduva delegatsiooniga liituda ex officio.\n3. Pärast külastust koostavad delegatsiooni ametlikud liikmed lähetusaruande. Delegatsiooni juht koordineerib selle koostamist ning püüab tagada, et kõik delegatsiooni ametlikud liikmed on aruande sisu osas üksmeelel. Kui üksmeelele ei jõuta, tuleb lähetusaruandes esitada kõik lahknevad seisukohad.\nDelegatsiooniga ex officio liitunud parlamendiliikmed aruande koostamisel ei osale.\n4. Lähetusaruanne ja võimalikud soovitused esitatakse vastutavale komisjonile. Parlamendiliikmed võivad esitada muudatusettepanekuid soovituste kohta, kuid mitte aruande selle osa kohta, milles käsitletakse delegatsiooni tuvastatud fakte.\nKõigepealt paneb komisjon hääletusele soovituste kohta esitatud muudatusettepanekud ning seejärel lähetusaruande tervikuna.\nKui lähetusaruanne kiidetakse heaks, edastatakse see teavitamise eesmärgil presidendile.


Habanero | Sloti ülevaade: Colossal Gems (97.98% RTP)\nLiinid & rullikud: 4-3-3-3-4\nPanuse suurus: €0.30 – €6,000\nVõimalik võit: kuni 1,728,000 mündid\nVaata Naughty Santa videot\nNaughty Santa ülevaade\nNaughty Santa: Milk & Cookies on Habanero nimelise kasiinomängude tootja slotikas, mis paljastab jõulumehe vähe ulakama poole. Tegelikult on jõulutaate sellel mängul koguni kaks- üks vähe rajuma välimusega spordiäss ja teine traditsiooniline karvahabe. Vähe imelikele näärivanadele on seltsiks imekaunis näitsik, kes pakub maiasmokkadele piima ja küpsiseid.\nNaughty Santa kujundus on suhteliselt klassikalises stiilis, kuid teema ja lugu jõulumehest on see, mis teeb mängu eriliseks. Rullikutel näed piimaklaasi, erivärvilisi vahvleid ja üleannetut jõulumeest. Tavajõuluvana otsib seltsi kauni blondi naise juurest, kes näeb peaaegu välja nagu jõulumehe naisversioon.\nÜldiselt on tegemist hea kvaliteediga mänguga, mis pakub rõõmu neile, kes otsivad midagi pühadeteemalist.\nKui suudad moodustada võiduliini, võib mistahes ajal sellele laieneda ka juhuslik võidukordaja. Nii võid võidule saada ka kuni kümnekordse võidukordaja.\nEsimesel ja viiendal rullikul on tavajõulumehe sümbolid, mis võivad sama rulliku kõigile väljadele laieneda. Mis eriti hea- tavajõulumees on ka mängu wild asendussümbol ja asendab kõiki teisi võiduliinides puuduolevaid ikoone. Tavajõulumehest parem on ainult krutskeid täis näärivana, kes pakub kuni neljakordset võidukordajat.\nPüüa saad vähemalt kolm scatter boonussümbolit ja teenid kuni 25 tasuta mänguvooru.\nNaughty Santa on tõesti lõbus mäng, mis räägib loo jõulutaadi iseloomu eri tahkudest. Naudi pühademöllu võimalusega võita tõeliselt suurelt, aga ära unusta, et tegemist on väga volatiilse mänguga.\nHabanero Slotid 96.66% 24. Nov 2020


ANALÜÜS ⟩ Eesti–Wales: platsi kõrval olid jõuvahekorrad suured, väljakul aga ootamatult väikesed - Rahvuskoondised - Jalgpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nEesti–Wales: platsi kõrval olid jõuvahekorrad suured, väljakul aga ootamatult väikesed\n12. oktoober 2021, 2:00\nANALÜÜS ⟩ Eesti–Wales: platsi kõrval olid jõuvahekorrad suured, väljakul aga ootamatult väikesed\nEesti koondislastel õnnestus waleslastele vastu hakata küll. FOTO: Tairo Lutter\nEesti meeste jalgpallikoondisel ei õnnestunud Lilleküla staadionil Walesi vastu kuu aja tagust (viigi)tempu korrata ning külalised naasevad kargest Tallinnast kodumaale 1:0 (12. Kieffer Moore) võiduga. Postimees vaatab kohtumisele tagasi võtmepunktide abiga.\nMängu ainus tabamus sündis sealt, kust ikka väravad sagedasti sünnivad ehk standardolukorrast. Kui waleslaste esimene nurgalöök õnnestus meil kaheksandal minutil kerge vaevaga klaarida, siis neli minutit hiljem meie kasti saadetud teine korner osutus paraku saatuslikuks.\nHarry Wilsoni parema jalaga teele pandud pallini küündis kõigepealt Bournemouthi keskkaitsja Chris Mepham, kelle üritus lendas vastu koondisekaaslase Aaron Ramsey jalga. Sellest rikošetist hakkas nahkkera omakorda meie väravajoone suunas veerema, mistõttu tuli posti kõrval valves olnud Sergei Zenjovil reageerida.


Kiideva puhus oma külale elu sisse looduse abil | Maaeluministeerium\nAvaleht Kiideva puhus oma külale elu sisse looduse abil\nKiideva puhus oma külale elu sisse looduse abil\nKolmapäeva hommikupoolikul siblib hulk kuldkollastes helkurvestides mudilasi Kiideva sadamas rõõmsalt ringi. „Me nägime tiigrit ja pandakaru,” jutustavad Haapsalu Pääsupesa lasteaia kasvandikud õhinal.\n„Tiigrit?” Tuleb välja, et Kiideva matkarajal võib kohata tõepoolest lausa nõnda eksootilisi elukaid. Tõsi küll, tegemist on kaisuloomadega, kes raja servas ootasid, et lapsed neile laulaks ja luuletusi loeks. Nii kulgeb matk lõbusamalt. „Nii kirjusid külalisi pole meil enne olnudki,” muheleb külaelu eestvedaja ja uuele elule puhuja Tiiu Tomingas laste erksavärvilistele vestidele osutades.\nLähiümbruse koolide ja lasteaedade lapsed ning nende õpetajad on Kiideval sagedased külalised, hobi- ja pärisornitoloogid ning muidu uudistajad samuti. Kes tuleb kevadel-suvel lindude rännet jälgima, kes kaluriküla ja muuseumi uudistama, mööda Puise-Kiideva matkarada kõndima või hoopis merele paadiga sõitma. Vaevalt saavad mudilased lahkuda, kui järgmine seltskond – sedakorda salkkond sakslasi − sadamasse sõidab. Teevad tiiru ranna peal, ronivad peagi valmima hakkavasse linnuvaatlustorni ning võtavad remondivärskes saun-seltsimajas pruukosti. Eestlasest bussijuht, kes sakslasi sõidutab, tavatseb turismigruppe ikka Kiidevale tuua.\n„Loodusturismi- ja hariduse kaudu me oma küla arendamegi,” märgib Tiiu Tomingas. „Loodus on meie väärtus. Nüüd on ju ka õues õppimine jälle moodi läinud ning piirkonna koolid teevad meile tihti väljasõite.” On ju näiteks 6. klassi loodusloos õpitavad ranna- ja puisniidud Kiideval omast käest võtta ning lapsed ei pea piirduma kuiva pähetuupimise või niitude fotolt vaatamisega. Ega’s Kiideva ole õppureid ja uudistajaid alati nõnda arvukalt tõmmanud. Veel enne millenniumi oli ta üks üsna tavalisi Läänemaa külasid, ehkki väljanägemiselt üpris haruldane sumbküla, kus majad on tihedalt külg-külje kõrvale ehitatud. „Rand oli võssa kasvanud ja igaüks nokitses oma õue peal,” iseloomustab Tiiu tollast aega.\nKülaliikumine ja sellega seotud koolitused aga kogusid Eestimaal üha hoogu ning ka Ridala vald ärgitas oma külade elanikke koonduma ja mõtlema, mida saaks üheskoos ära teha. Jah, Kiideval on meri, kaunis loodus, omanäoline küla, põnev ajalugu, käsitööoskajaid … Esmalt valitigi 1999. aastal külavanem ja aasta hiljem loodi külaselts. Nüüdseks on Kiideval koguni kolm mittetulundusühingut: Kiideva Külaselts, MTÜ Kalaküla Rohelised ning Kiideva Kalameeste Selts, mis kõik kordamööda ja üheskoos külaasju ajavad.\n„Kui aasta tagasi ütlesin, et on vaja ennast müüma hakata, arvas rahvas, et tahan neid maailma kõige vanema elukutse peale meelitada,” ütles Tiiu Tomingas 2001. aasta maikuus Lääne Elule. Kui 2000. aasta kevadel tundus kiidevalastele enese müümine võõras olevat, siis sama aasta suve lõpus enam mitte. 2000. aasta 19. augustil andis selts külale teemapäevaga „Päev kalurikülas” äratuspaugu.\nEsmalt puhuti päikesetõusu aegu iga küla talu hoovil pilli, nii et mõnest majast inimesi lausa öösärgi väel õue asja uudistama tõttas. Hommiku edenedes algas külas argielu, nii nagu see kunagi enne sõda tavapäraselt käis: mehed tulid merelt, puhastati ja suitsutati kala ning kokad keetsid suppi. Küla seltsimajas, vanas piimakombinaadi suvilas, praeguseks Kanada väliseestlasele tagastatud tallu seati üles muuseum Kiidevast kogutud vanavaraga. Õhtul süütati küünlad nende kiidevalaste mälestuseks, kelle elu meri endale on nõudnud. Järgmisel aastal pidas selts koos kõigi külaelanikega külakärajat, kus kõiksugu ettepanekute kõrval pandi kirja ka külaelu arengukava. Niimoodi järgemööda on Kiideva kontole lisandunud uusi ehitisi ja erinevaid üritusi, mis erinevate projektide abil teoks saanud.\nVaremalt võssakasvanud sadamast pole enam pajuoksagi järel. Tiiu märgib, et ümbrust sai enamjaolt puhastatud talgute korras, Kiideva ja Puise vahel asuval puisniidul käisid isegi sakslased tööl. Et paadid merele pääseks, puhastati lautrit setetest, eraldi väikeste majakestena avati sadamas kohalikke kalu ja linde tutvustav Loodusetuba ning käsitöö eksponeerimise ja müügi kohana Käsitöökamber. Et õpetajatel oleks hõlpsam loodusõppe tunde läbi viia, ehitati nende tarvis pingid ja lauad. 2005. aasta mais avas Kiideva Maaelu Arengukava rahade abil ehitatud keset küla troonivad uhke rookatusega postimaja ning Keisrikoja ehk ökokemmergu. Samuti sai samaks ajaks osaliselt valmis siltidega varustatud õpperada.\nTänavu on korraga valmis saanud või kohe-kohe saamas mitu objekti: linnuvaatlustorn ja pontoonsild ning külaväljak ühes pooliku lappaja paadi kujulise kõlakojaga. Ikka projekte kirjutades ja nõnda Maaelu Arengukava, Keskkonnainvesteeringute Keskust, Kohaliku Omaalgatuse Programmi ja Ridala valda toetajateks saades. „Peame end ka ise majandama hakkama,” täheldab Tiiu. Üks võimalus selleks on üürida üritusteks välja vastremonditud seltsimaja koos saunaga.\nKiideva on ehe näide sellest, kuidas külaelu käima minnes sinna noori peresid elama tuleb. Viimaste aastate jooksul on valmimisel/valminud viis uut maja, kohe-kohe läheb lahti veel kahe ehitus. Üks noor mees plaanib peagi oma perega Kiidevale kolida, teine on lubanud päriseks jääda siis, kui pensionile jääb. Ülejäänud, kes suviti Kiideval elavad, ei luba keegi end suvitajaks nimetada. „Nad on suveelanikud,” muheleb Tiiu õnnelikult, sest need suveelanikud võtavad külaasjadest osa nagu päris-elanikud.\nSadamas korda saadetud ehitus- ja korrastustööd on ärgitanud taluomanikkegi oma aedu korrastama, ka neid, kes oma õue väljanägemisest seni suuremat ei hoolinud. Kuidas sa hoiad majapidamise laokil, kui rahvas aina mööda kõnnib, sumbkülas ju iga hoov kui peopeal.\nKoos sadama lähistel elava Inge Pahverkiga püüab Tiiu kõiki Kiideva uudistajaid ka loendada. Ikka nii, et Tiiu loendab gruppe ja Inge omal käel uitajaid. Kuna Ingel on jalad haiged, istub ta sageli maja ees väljas või toas akna all ning vaatab mere poole. Sel aastal tõotab üksikute uudistajate ehk nende arv, kes omal käel, mitte turismigrupiga, külasse satuvad, ulatuda umbes 3000-ni. Palju rahvast on tore, aga teisest küljest on tulnud ka tagasilööke. Vargad käisid ja tegid hiljuti tühjaks ühe suvekodu ning nüüd liitus küla Naabrivalve süsteemiga. Külla toova ainsa tee peale Posti kurvi juurde tuleb peagi ka videovalve, mis tähendab, et kõik, kes Kiidevale ja sealt tagasi liiguvad, salvestatakse videolindile. Loodetavasti pole siis kurikaeltel enam tahtmist vargile tulla. Kiideva küla läheb varastele lukku!\nTalvepoole jääb Kiideva vaikseks. Külarahvas ise sisustab oma aega seltsimajas rahvakalendriga seotud tähtpäevi pidades, näputööd tehes ja kevadet oodates. Koos kevadel lõunast tagasi lendavate lindudega pöörduvad ka inimesed jälle Kiidevale. Ornitolooge ootavad siis juba täiesti valmis linnuvaatlustorn ja vaatlusseadmedki.\nKiideva on üks Läänemaa vähestest tõelistest kaluriküladest, kus väikesed kalurimajad üksteisele ligistikku asetsevad.\nKalurikülana teatakse Kiidevat juba 16−17. sajandist peale. 1726. aasta adramaarevisjoni andmetel loetleti Kiideva rannas 28 kalapüügiga tegelevat rannatalupoega, kellel polnud aga vähimatki osa adramaad.\n20. sajandi alguses sai Kiidevast Läänemaa tähtsaim kalapüügikeskus. Näiteks 1932. aastal püüdsid Kiideva kalurid 448 tonni kala ehk 27% Läänemaal püütust, võrdluseks teisel kohal oleva Haapsalu 152 tonniga.\n1944. aastal põgenes Kiideva rannast suur hulk inimesi nõukogude okupatsiooni eest.\nKa nõukogude aegu elatuti Kiideval kalapüügist; nüüdsel ajal enam eriti mitte, sest kala on lahes väheseks jäänud.\nKahes osas asuv Kiideva koosneb 64 talust. 20 talus elab 44 inimest aastaringi, ülejäänud on suveelanikud.\n2009. aasta 7. augustil omistati Kiidevale Aasta küla 2009 tiitel.