Talvist nokitsemist | mesindus.ee\n4 päeva 25 min tagasi\n29. november 2012 - 9:46 — amatöör\nSügis - talveõhtud pikad ja nokitseks veidi mesilas inventari kallal. Kõike ise leiutama ei viitsi hakata seega mõned küsimused. Seni on olnud lamavtarud 10 - 12 tk ikkagi hobi. Plaanisin mõned juurde ehitada aga siis hakkas ehituspoes silma peno margiga 200. Tarisin ühe tahvli koju ja selgus, et sellest on võimalik valmistada 2 korpust. Suht odav ja kiire töö. Kripeldab nüüd paar küsimust, kas seestpoolt ka värvida, mõtlen mingi veepaasil värvi? Mida teha väljaspoolt? Linnud nokivad seda suurima menuga, kas katta krohviseguga, sellisega mida kasutatakse majafasaadidel, sellisel juhul tuleb lisada krohvivõrk, või mitmekordselt värvida?\nTeine selline küsimus on raamitraadi kohta, müügil kempi kevitustraat kaetud vasega ja kordi odavam kui raamitraat, on keegi katsetanud selle kasutamist?\nEtte tänud vastamise eest!!!\n‹ Ilme Nõmmisto 19.02.1938 – 18.04.2013 Mesilaste nõelravi ›\n29. november 2012 - 10:25 — metsamesinik\nPenost täiskorpuste tegemine endal järgi proovitud. Head kerged küll, aga mitmed puudused kaalusid kerguse üles, seega lõikasin möödunud talvel need pooleks, sain pooleraamised meekorpused. Vt. http://www.hot.ee/metsamesi - Inventar. Lisan täna õhtul sinna ka pikema selgituse, miks täiskorpused head ei tundunud.\nVasetatud traat oma oksüdeerumise tõttu tarru ei kõlba. Traadikulu 10-12 taru korral peaks olema sedavõrd väike, et hind ei tohiks küll mingi näitaja olla.\n29. november 2012 - 14:07 — amatöör\nLiialdasin traadi suhtes, loomulikult kulu väike, aga mul sõbral seisab lihtsalt rull seda kempi traati üle, eks seepärast uurisingi. Täiskorpuste suhtes jään aga huviga ootele. Kavatsesin täna veel penot juurde osta aga kui täiskorpuseks ei sobi siis jama. Hetkel olen lamavtarude ka pooleraamilistest magasinidest loobunud, panen kohe peale täisraamilised, töölkäiva inimese ja laiskuse asi. Hakata nüüd uuesti raame tegema, ei teagi, kui oleks palju plusse siis võtaks asja ette, jääb tüütu traatimine ära, raami väljasaagimine ja kokkuklopsimne mulle meeldib. Täisraamid, mis traadi jaoks sälgud tegin pidasid hooaja hästi vastu.\nJään selgitusi ootama!!!\n29. november 2012 - 19:35 — pihlpet\nTellisin ka mõni aasta tagasi, suure õhinaga, terve paki EPS 200 plaate. Lisaks tegin veel seadmed-rakised, et saaks materjali täpselt mõõtu lõigata ja ka detailidele kalasabatappe lõigata.\nKorpused nägid välja nagu päris, aga mesilastele väga ei meeldinud või meeldisid nii väga, et nad lausa sõid neid korpuseid. Samuti meeldisid need korpused sipelgtele.\nLõpuks oli taru ümber selline valge ring nagu oleks lumi maas..\nSeega kõik on tore aga korpuste jaoks see materjal on sobimatu..\nPaar pilti ka: https://picasaweb.google.com/111288641467261963262/PenostKorpus\n29. november 2012 - 19:55 — Pipikas\npudistavad mesilased laiali. Vaja osta sellisel juhul EPS 110 või 100 (kui ma nüüd õigesti mäletan).\n29. november 2012 - 20:24 — amatöör\nkui see korpus seestpoolt ka mingi värviga katta äkki päästab? EPS 200 valisin just tugevuse pärast 110 nats vedelavõitu aga suurema mulliga, äkki seepärast sobib rohkem\n29. november 2012 - 21:46 — vari2\nPenoplaadid lõigatakse suurtest monoplokkidest. Korpuse detailid "valatakse" seevastu vormis, mille tulemusena jäävad detailide välimise pinna poorid terveks ja ka tugevamateks, kuna hoolimata graanulite eelpaisutamisest nad siiski surutakse aurutamisel vormi seinte vastu tihedamaks. Lõika või murra originaal detail pooleks ja veendu, et sisemuses on graanul pehmem ja ka pudeneb kergemini, kui välispinnas. Sellest on ka see mesilaste ja herilaste nn. parem näritavus isegi EPS 200 puhul.\n29. november 2012 - 22:03 — metsamesinik\nPeno korpuste tegemiseks\nNagu eespool juba kirjeldatud, ei sobi EPS-tooted korpuste tegemiseks. Oma katsetuste juures kasutasin Q-Basf'i Styrodur XPS 3035, oleks võinud veel suurema survetugevusega olla, paraku seda Eestist ei saa. Vaata http://interbauen.ee/basf-styrodur-c-xps-3035cs.html Lõikepinnad, nagu korpuse ülemine ja alumine äär, katsin PVA liimiga.\n30. november 2012 - 7:55 — Renno280\nnõukaajal valmistati penokorpuseid sedasi\n3. detsember 2012 - 19:10 — metsamumm\nOlid ajad....tänud Renno\nA. Päev oli kuulus mesinik....tema joonised on vist Paradiisi Mesilas hoiul jne. Nüüd on ka Jaak juba OLI kuulus mesinik...kes selle ajaloolise jutukese Sots. Põllumajandusest välja kaevas....ning seda viimast tõrgub mõistus uskumast...ning polegi tahtmist kohe kirjutada!\nTormi kipub kah parematele jahimaadele.....\nKuid kirjutan selle tõttu, et mulle kohutavalt meeldib, see A. Päeva taru lendla.....mis on nurgas....arvestab imeliselt/kõige rohkem mesilaspere bioloogiaga! Kui mesilasperel on looduses võimalus, siis nad ehitavad sageli kärjed just 45 kraadise nurga all, lendla suhtes.\nOlen kohanud varasemal ajal põhimõtteliselt sarnaseid korpuseid A. Päeva pakutuga....ma ei taibanudki küsida , kas too mesinik Ilmar T. valmistas samuti oma korpused, nagu tegi seda A. Päev. I. T. on väga nutikas inimene ning pole üldse võimatu, et ta need Päeva õpetuse pealt maha tegi. Ainult, et Ilmar T. käisid mesilased katuse alt välja....nägin seda, pea 20 aastat tagasi esmakordselt, et ka nii korjavad mett, kui räästa alt välja lendavad!\n4. detsember 2012 - 12:36 — metsamesinik\nKummas suunas teevad mesilased kärgede nurga? Kas kärjed on lennuava suhtes pööratud vastupäeva või päripäeva?\nOotan sellele küsimusele ka teiste vastuseid, kel vastavad kogemused olemas.\n5. detsember 2012 - 20:59 — jaak0001\nUnusta ära PVA liimiga katmine. Tegin ülemöödunud suvel 2 taru. Omaarust olin kaval ja liimisin siseseinad marli ja PVA-ga. närisid mis kole. Marliniitide otsad olid lennuaugust väljas. EPS-100 vist oli\nValgesse plaati söödi ikka kohe mitmesendised süvendid ja kanalid.\n6. detsember 2012 - 8:24 — Renno280\nkui millegagi üldse siis klaasriie + epo vaik. Tugev materjal kannatab paategi valmistada. Äkki keegi jagab palju jääkaineid järgi jääb pärast kuivamist. Iseenesest peaks suht ohutu olema kuna isegi sünnitusosakondades kasutusel.\n6. detsember 2012 - 11:02 — rannamees\nAga miks mitte vahatada, nagu\nAga miks mitte vahatada, nagu tehakse puust korpustega?\n6. detsember 2012 - 11:32 — Pipikas\nMa ei ole küll mingi ehitusmees aga\nvaha peab kuskile imenduma, puu võtab vaha sisse. Peno on küll teatud mõttes poorne kuid kas ta vaha sisse võtab? Ja kas sellest kasu on? Kui nad isegi liimist läbi närisid.\n6. detsember 2012 - 13:18 — Tago_Holsting (külaline)\nTyco või Wedi plaadid\nSeest vaht, pealt kaetud klaaskiudkanga ja komposiittsemendi kihiga. Kallim, muidugi, kui EPS...\n6. detsember 2012 - 22:21 — metsamumm\nMetsamesinikule - Lennuava\n...suhtes 45 kraadise nurga all ehitavad mesilased kärjed mõlemas suunas...nii päri-, kui vastupäeva, kui neil selleks ruumi on! Kärjed jooksevad servapidi lendlapoole kokku mõlemalt poolt vaheldumisi. Olen sellist imelist pilti näinud lamavtarus, kuhu sülem oli sisse läinud ning tühjas tarus olid olnud ainult kaks vahelauda, millele toetus "baltika" tarumadrats..Paari nädalaga oli kogu ruum täis ehitatud. Veidi vasakul lendla suhtes, paari - kolme kärjekihi kaugusel oli n. ö. rombikujuline keskpaik.\nKitsad vanaisa tarud (eelmise vabariigi/sajandi algul väga levinud, peale pakk tarusid), ülemise (väike) ja alumise lendlaga, kus pesaruumi kõrgus oli 60 kuni 80 cm ja pesaruumis ei kasutatud raame. Raamid ainult magasinis, kust kaudu anti ka vajadusel lisa sööta. Pesaruumi sai näha suure klaasakna kaudu, taru tagumisel küljel, kuhu käis kate peale, selle akna kaudu nägi ka kobara asukohta, näit. enne talvitumist! Pesaruum võeti lahti ainult siis, kui pere hukkus, tehti pesaruum nende oma paigutatud kärgedest tühjaks.\nOlen veel korduvalt näinud erinevates kohtades, kus on olnud tarudes tühjad raamid, ilma kärjepõhjata ....ning siis on mesilaspere sisse lennanud ning diagonaalis kärjed ehitanud....nii, et kui mind on abistama kutsutud, siis tõsta kogu kupatus korraga välja, kui soovid midagi näha!...\nSellepärast... kui kärjepõhja on vähe ja tühjad tarud jäävad seisma, siis vähemalt peaks , üle ühe tühjade raamide vahel -olema kärjega raam.....kui mesinikku majas ei ole ning võib tekkida vajadus ka kärgede vahele vaadata!\nA. Päeva lendla on nurgas , nii, et kärjed ongi mesilaspere jaoks hästi....\nMUIDUGI KÕIGE OLULISEM ON MAAVÄLJADE MÕJU,,,MIS KAH MÕJUTAB KÄRGEDE VABA EHITUST OLULISELT!\n7. detsember 2012 - 1:54 — Andres P\nLennuava kahes nurgas\nMa hakkasin mõtlema, et kas kõige mõtekam poleks teha siis juba lennuava kahte ühel küljel asuvasse nurka, et hommikune ja õhtune päike kauem lennuava peale paistaks või ei anna see efekti? Pesa õhutus peaks igaljuhul parem sedasi olema, kas sel ka muud mõju on ei oska arvata. Pesa õhutuse seisukohalt kõige parem oleks muidugi kahes vastastikku asuvas nurgas olevad lennuavad. Mis probleemid nende kahe lennuavaga tulla võivad üldse?\n9. detsember 2012 - 21:47 — amatöör\negas saa jonni jätta, kleepisin epsi mõlemale polele kleepvahuga põrandapapi. Kas peaks välimise põrandapapi ära karestama, et värv paremini külge jääks?\n10. detsember 2012 - 8:59 — Laanemesinik\nveel lisaks ülemise ja alumise vöö puidust ,puidu paksus sama mis penol,siis papp üle,mummud kitivad korpused vahel päris korralikult kinni, siis kannatab konspeitliga kangutada, edukat nokitsemist\n10. detsember 2012 - 9:07 — amatöör\nUnustasin mainimata, et alumise ja pealmise vöö teen õhukesest lauast ja liimin samamoodi peno külge. Kas peab põrandapapi karestama, et värv paremini küljes püsiks?\n10. detsember 2012 - 9:42 — Laanemesinik\notse sileda pinna peale ja ei ole maha koorunud,mõni paneb välimiseks krobelise poole et värv paremini peal püsiks\n10. detsember 2012 - 10:41 — amatöör\nSelle panen ikka vastu penot, nakkub liimiga paremini ja siledam pool väljaspool on ka suht ilusam. Ok ma siis ei karesta. Kasutada õlivärvi?\n18. aprill 2013 - 7:53 — amatöör\nmidagi sai tehtud\nNokitsesin ajaviiteks mõned penost tarud , kahjuks ei oska siia pilte panna


Galaktikad | Must Ja Valge Teaduse | Veebruar 2020\nKülla tuleb Melkwegi naabersüsteem\nVaadake ise oktoobri keskel, kui näete selgel õhtul Andromeda süsteemi palja silmaga. Süsteemi täherikast südamikku võib vaadelda kui pisut ebamäärast tähte kõrgel taevas, mõne käe laiusega otse teie kohal asuvast punktist kagus. 40-kordse suurendusega teleskoop annab teile parima kogemuse suurest süsteemist, mis tervikuna katab taevas täiskuu kuus korda.\nSuur pauk libiseb aeglaselt universumisse. Gaasi- ja tolmupilved varisevad oma raskuse all infernosse, mida me nimetame tähtedeks. Planeedid tekivad prahist. Suur tähtede, planeetide ja veelgi suurema hulga gaasi ja tolmu pilv moodustub gravitatsiooni teel hiiglaslikuks spiraaliks.\nLinnutee valgustab öist taevast\nPIIMAKESKUSE KOHTA Meie galaktika keskosa, Linnuteed, võib suve lõpul taevas näha helendava ansamblina. Galaktika keskpunkt sisaldab kuni 20 protsenti kogu meie galaktika massist ja on tegelikult suur kettakujuline sülem, mis koosneb 10 miljardist tähest.\nNähtavat ainet ei leita\nKui astronoomid vaatavad teleskoobi kaudu universumisse, näevad nad miljardeid galaktikaid koos tähtede, planeetide ja gaasiga ning gaaside keeriseid pilvedes galaktikate vahel. Kuid midagi on puudu. See, mida astronoomid näevad, moodustab vaid pisut üle poole kõigist nähtavatest ainetest, mida universum peaks sisaldama.\nUniversumi tähtede seas hõljuvad tohutud tumedad tähetolmupilved. Selgel õhtul noorkuu ümber, kui kuu paistab kõige nõrgemas kohas, näete palja silmaga neid pimedaid gaasipilvi, mis blokeerivad Valgust Linnutee keskelt. Teleskoobiga on teil aga palju parem vaade meie galaktika tumedatele pilvedele, sealhulgas nn hobusepea udukogu.\nUurige Linnutee kõige üksikasjalikumat fotot\nKui loete ühte tähte sekundis ja ei maga, söö ega tee midagi muud, peate arvestama ligi 54 aastat, enne kui olete kontrollinud kõiki ESA salvestusfoto helendavaid kohti. Euroopa kosmoseagentuuri ESA Gaia teleskoop on teinud Linnutee kõigi aegade kõige üksikasjalikuma foto, millel särab 1,7 miljardit tähte.\nKaks galaktikat võivad üksteisest nii kiiresti eemalduda, et tundub, et nad liiguvad kiiremini kui valgus. Kiirust ei oma mitte ainult galaktikad, vaid ka universum ise, mis laieneb. Selle tulemusel suureneb süsteemide vaheline kaugus veelgi. Galaktikad ise ei ole eriti kiired, kuid nendevaheline ruum laieneb nagu kõikjal mujal universumis.\nPalja silmaga näeb see välja nagu pilv lõunamaises taevas. Kuid tegelikkuses on väike Magellaani pilv (väike Magellaani pilv, SMC) kääbusgalaktika, kus on sadu miljoneid tähti. Ja nüüd saate neid tähti väga tähelepanelikult vaadata. Ambitsioonikate teadlaste meeskond tegi galaktikast foto eraldusvõimega kuni 1,6 miljardit gigapikslit - nii suur, et saate üksikute tähtede sisse suumida.\nPlahvatused lasevad Linnuteelt välja tähed\nEuroopa Kosmoseagentuuri Gaia teleskoop on teinud Linnuteest seni kõige üksikasjalikuma foto, millel helendab 1,7 miljardit tähte. Ja 1,3 miljardist neist on teleskoop liikumised täpselt kaardistanud. USA California ülikooli teadlaste meeskond on keskendunud suurele hulgale andmetele ja keskendunud ühte tüüpi tähtedele: valgetele kääbustele kiirusega üle 1000 km / s.\nGravitatsioon tagab neljakordse kvaasi\nNeli keskel olevat heledat punkti on samast kvaasarist. Valgus on keskel oleva galaktika poolt. Kvaas tekib siis, kui galaktika keskel asuv tohutu must auk neelab ainet. Teel musta auku kuumeneb asi miljarditesse kraadidesse ja see süttib eredalt.\nAstronoomid täidavad need: Valged laigud Linnuteel\nGaia tähelepanekud kääbusgalaktikatest, planeedita klastritest ja tähevoogudest annavad meile teada süsteemis oleva tumeda aine hulgast. Ja nad arvavad, et Linnutee varastab galaktikatest tähti. ## Perekonnaportree näitab Melkwegi ülesehitust Melkwegi võib jagada kolmeks põhielemendiks: õhuke ja paks ketas ning sfääriline pilv, halo.\nTehisintellekt toob teie joonistused ellu


Kõlakoda – muusikaline kõlakoda võib olla paljas illusioon — Sirp\nKõlakoda – muusikaline kõlakoda võib olla paljas illusioon\nTiit Kändler, Eesti Päevaleht/teadus.ee\nKajakas on tavaline lind. Või oli seda veel mõne aja eest, kui eesti inimesel süüa prügilasse viimiseks üle jäi. Nii et ega kajaka käitumist polegi ehk paljud jälginud. Mis seal ikka vaadata, see on ju nii tavaline. Kuid ka tavaline võib osutuda ebatavaliseks. Nii ka kajaka puhul, kes hakkab vahel siia-sinna ja edasi-tagasi ringi siblima ning oma jalgadega vastu maad – kuidas seda nüüd öeldagi – põrutama.\nNoh, ega ta ju nõnda põruta, et meie kõrv midagi kuuleks, aga imelik vaadata ikka. Paremad linnutundjad arvavad teadvat, et kajakas end just trummarina ei tunne. Küll aga teab ta, et selle jalgadega trampimise peale võib maa alt oma nina välja pista mõni ussike, kelle meelest on tegu paraja ja seega siis ohtliku maavärinaga. Ja – napsti! – see ussike kajakal nokas ongi. Nii et sedapuhku on kajakas löökpillimängijat näha paras illusioon. Või ei ole seda siiski? Kui kajakas vaataks näiteks Metsatöllu Atso trummitagumist, mida tema arvata võiks? Küllap ikka seda, et trummid maa alt eriti rammusa ussikese välja peletavad. Ega kajakas siinkohal väga ei eksigi. Löökpillimängija eesmärk on kodudest mõni kuulaja välja peletada. Ja siis end kuulaja pähe taguda.\nKui me kuuleme muusikat, mida me siis tegelikult kuuleme? See küsimus ei olegi nii kohatu, kui näib. Sest muusika on ju midagi enamat kui vaid hääl, heli. Ja selle enama moodustab tegelikult illusioon. Kes poleks olnud vahel hädas, et mõni laul, mõni meloodia kõrvus kumisema hakkab ja sellest kuidagi lahti ei saa. Kuid eks haihtu lõpuks muude murede tulles seegi. Ent on inimesi, keda ei aita mingid mured ega hädad – nemad laulukõlast lahti ei saa. Nende pähe on äkitselt tekkinud kõlakoda, mis elab oma sõltumatut elu. Selle kõlakoja muusika on sama reaalne, nagu oleks teil peas kõrvaklapid, mille juhe suundub plaadimängijasse. Ainult et nähtavat juhet ei ole. Sellised muusikalised hallutsinatsioonid tabavad eelkõige vanemat seltskonda ja vaegkuuljaid. Hallutsinatsioonid on lihtsalt öeldes tajud ilma stiimulita ning võivad olla vaimuhaiguse sümptomiks; kuulmishallutsinatsioonid seostuvad sageli skisofreeniaga.\nInimene võib kuulda näiteks muusikat, mida tema nooruses laskis mürtsuda naaber, nagu üks vanem mees, kelle juhtumit kirjeldati ajakirjas New Scientist möödunud aasta maikuus. Või siis kuuleb vanem naine religioosseid hümne, mida mängitakse häälest ära klaveril ja mida saadab kile hääl. Vahel korduvad üksikud laulu osad kui katkiselt vinüülplaadilt. Mõni peab selliseid eikusagilt tulevaid hääli ebameeldivaks, teised jälle naudivad neid, eriti üksinduses. Kui palju muusikalisi hallutsinatsioone ka ei ole uuritud, nende täpset põhjust ei teata siiamaani. Ühe hüpoteesi kohaselt tekitab neid kuulmise kaotuse järel tekkinud spontaanne aju aktiivsus. Aga see seletus piirneb tautoloogiaga. Ka ei osata säherdusi libamusikaale ravida. Ainus tõhusamgi ravikene on, kui patsientidele pistetakse pähe kõrvaklapid ja suunatakse sinna teistsugune muusika. Meie loo puhul on oluline just see, et libahelide täpsemat tekkemehhanismi ei teata ja neid kõrvaldada niisama lihtsalt ei õnnestu, kui mitte illusioone teiste illusioonidega välja ei aeta. Ärme tõttame illusioone välja heitma igapäevaelust. Meie mälu on suuresti illusoorne, sama sündmust kogenud inimesed mäletavad seda hoopis erinevalt, sõltuvalt oma kogemusest ja isiksuseomadustest. Või miks mitte ka sündmustest, mida nad on kogenud pärast. Valemälestused tekivad mitmetel põhjustel, mis on enamjaolt ometi seotud mäletaja minevikuga. Ma ei tea, kas on uuritud helimälestuste moondumist, küll aga on soome psühhiaater Hannu Lauerma kirjeldanud pildiliste mälestuste moondumise uuringuid, millega tuvastati valemälestuste teke.\nRehkendatud ja rehkendamata muusika\nKui kuulasin Rein Rannapi mängitud Mozartit 14. jaanuaril Estonias ja lugesin pärast selle kohta muusikaarvustust Sirbis, siis tundus mulle, et olin olnud hoopis teises kohas. Minu jaoks avas Rannap Mozartis selle, mida olin justkui juba ammu oodanud – midagi jõulist ja karget, mitte unist ja magusat, nagu on kiputud seni esitama. Muusikakriitikut aga häiris, et Rannap ei järginud Mozarti väljakujunenud interpreteerimise kaanonit. Ja kindel on see – meil mõlemal on õigus. Õigus sellepärast, et muusikaline kõlakoda on imeline. Selle sisu pannakse kirja paberilehele või siis kuvarile mingite joonte, punktikeste ja kaarekeste segapudina. Normaalne inimene ei mõista sihukest paberilehte vahtides muud midagi arvata kui vaid õlgu kehitada. Kuid muusikaliselt haritud inimese peas hakkab noodikirjalehte nähes kohe mängima mingi muusika.\nKust see ometi tekib? Pole ju paberil muu kui märkide sigrimigri. Kui aga pala esitatakse, levib lavalt pidev füüsikaline mõju – nii ajas kui ruumis. Nõnda siis sisaldab muusika kaht maailma: diskreetset abstraktset plaani ja pidevat interpretatsiooni. „Muusika sunnib arvutama, kuid ka mõõtma,” kirjutab Oxfordi ülikooli matemaatik Andrew Hodges. Suvaliselt muutuvad helitugevused, helikõrgused ja ajaintervallid vajavad pidevikku, kontiinumi. Ülemtoonid, mis on määratud selliste kordsetega nagu 2, 4, 8, 16 …, on väga erilised. Need on põhivõnkumisega nii tihedalt seotud, et aju tõlgendab neid kui „sama” heli, ainult et kõrgemat. See annab muusikale loomuliku seose arvu „kaks” astmetega. Selles peitub ka üks muusikalise illusiooni allikatest. Nagu märgib Londoni ülikooli salvestatud muusika ajaloo ja analüüsi uurimiskeskuse juhataja Nicholas Cook, ei tasu katsetada tantsida masurkat, kui saateks kõlab Chopini masurka, mida esitab pianist kontserdil. Ta mängib mitte ainult Chopini, vaid ka näiteks tempoga. Keskuses uuriti, kuidas on Chopini masurka op. 63 nr 3 kõlanud plaadistustel alates 1923. aastast, ning leiti, et esitus muutus pärast Teist maailmasõda. Seda mängiti küll ekspressiivselt nagu ennegi, kuid siiski mingis voolustiilis, mis vähendas esitaja personaalsust. „See leid näitab, et musikaalsuseks nimetatud nähtuse olemus on muutunud,” järeldab Cook. Ta visandab arvutiajastul tekkinud võimaluse, mil on võtta rida programme, mis võivad lugeda noote ja nende pealt siis ise ka muusika kuuldavale tuua. Programm nimega Silbert MOR Expressive Performance näiteks genereerib automaatselt inimsarnase esituse ja on suunatud massimeedia produtsentidele, kes tahavad litsentseeritud muusikute pealt raha kokku hoida. Nii et siinkohal avab arvuti ukse autorikaitsest kõrvalehiilimiseks.\nCook kinnitab ka, et on võimalik modelleerida esitajate stiili. Ja nõnda võite endale tellida näiteks Chopini masurka, mis kõlab kui 50% Grigori Sokolov ja 45% Rein Rannap ning veel 5% Vladimir Horowitzi lisaks. Kuid muusika esitamine ei ole värvipoti kokkusegamine. See on inimtegevus, mis toimub kindlal ajal ja kindlas kohas. Ning kindlate kaaskuulajate seas. See tähendab, et muusikalise illusiooni tekkeks on väga oluline ka kommunikatsioon. See maha lahutatud, muutub muusikapala sama külmaks kui Teise Elu virtuaalne maailm. „Esituse akt ise loob tähenduse, olgu muusik Madonna, Miles Davis või Glenn Gould,” sõnastab Cook. Tiit Kändler, Eesti Päevaleht/teadus.ee


Mis On Vahet Cbd Õlidel Ja Kapslitel?\nJuhend CBD ostjale\nCBD Eesti - kanepipood - 420CBD > Mis On Vahet Cbd Õlidel Ja Kapslitel?\nErinevus CBD kapslite ja CBD õli vahel sõltub sellest, mida sõnapaari CBD õli all mõeldakse.\nCBD õli kasutatakse tavaliselt mitmesuguste toodete, sealhulgas kapslite, paiksete toodete ja tinktuuride valmistamiseks.\nKõigil nendel erinevatel toodetel on omadusi, mis muudavad need turul kasutamiseks atraktiivseks.\nCBD kapslid vs õlid\nNende kahe toote suurim erinevus seisneb nende füüsilises ehituses\nKapslitel on tavaline geelkapsli kuju. Õli on seevastu vedelik ja on pandud pudelisse.\nTeine erinevus nende kahe vahel on toodete tugevus ja neis sisalduv CBD-d kogus. Kapsleid on saadaval kahes erinevas tugevuses: 25mg ja 50mg.\nKapslid on ideaalne alternatiiv neile, kes soovivad täpseid portsjoneid ja otsivad kompaktset ja kaasaskantavat valikut.\nCBD õlitilkade näol on täpset kogust raskem kätte saada. Kuid CBD õlisid mõõdetakse siiski vastavalt tugevusastmetele.\nSaadaval on 500mg, 1000mg ja 3000mg variandid. Need numbrid näitavad, kui palju CBD-d sisaldub kogu pudelis. Üksikasjaliku sildi portsjonite suuruse kohta leiate pudeli tagaküljelt. Selle abil saate otsustada, kui palju CBD-d on milliliitrites portsjonis õlis.\nVajaliku serveerimiskoguse kindlaksmääramiseks loetakse pudeli sees oleval pipetil asuvaid jooni.\nÕlide biosaadavus on suurem kui kapslitel.\nSee muudab õlid keelealuseks kasutamiseks sobivateks toodeteks.\nSee võiks olla mitmekülgne vahend mida kasutatakse selle paljude tasakaalustavate omaduste tõttu ja ehkki keelealune kasutamine ei pruugi olla harjumuspärane, saab selle lihtsasti selgeks ja selle saab probleemideta oma igapäevase elurutiini osaks muuta.\nKapslite biosaadavus ei pruugi olla sama hea, kuna neid on lihtne kasutada.\nNeed sobivad paremini näiteks reisimiseks, võttes arvesse seda, et nad on diskreetsed, kuna keegi ei pane tähele kui tööl või avalikus kohas kapsleid võetakse. Hind on üks väheseid asju, mis nende kahe toote juures sarnane on, kuna see põhineb milligrammidel. Valiku langetamine ühe või teise kasuks sõltub peamiselt isiklikest eelistustest ja elustiilist.\nKõik sõltub valikutest\nMõned inimesed võivad lihtsuse, mugavuse ja isikliku eelistuse tõttu valida kapslid. Teised kalduvad õlide poole kuna see variant võimaldab portsjoneid ise kohandada.\nNende kahe uue CBD toidulisandi seast langeb esimene valik tavaliselt kapslitele. See on kõige eelistatum valik ka seetõttu, et aitab sul teada saada, kui suurt annust sa kasutad ja milline on doosi otsene mõju.\nSamuti tekitab portsjonite kontroll inimeses usaldust, eriti siis, kui on alust karta, et võidakse tööl narkotestis põruda.\n420CBD © 2020


Tööpakkumise number #673411\nMeie hoogne turundus- ja kommunikatisoonitiim ootab abiväge – inimest, keda sütitab tähendusrikaste projektide kommunikatsiooniloome ja ettevõtete väärtust kasvatavad turundusprojektid.\nKui sul tuleb hästi välja nii eesti kui inglise keeles teksti loomine ja toimetamine, tahad panustada turundusprojektidesse, oled valmis haldama Tehnopoli kommunikatsioonikanaleid ning oled iseseisev, hoolas ja sütitav, siis sobid meie seltsi valatult!\nVõtame sind vastu toetava meeskonna, mõnusa töökeskkonna ning nüüdisaegsete töötingimuste ja -tasuga.\nSinu töökoormus on esialgu pool kohta, seega jääb sul aega tegeleda ka teiste põnevate väljakutsetega.\nTule ja anna oma panus Eesti tehnoloogiaettevõtete edulugude kirjutamisse!\nTeadus- ja ärilinnaku Tehnopol eesmärk on toetada tehnoloogiaettevõtete teket, arengut ja kasvu ning aitada neil laieneda maailma. Pakume selleks terviklahendust mõnusa äripinna, innovatsiooni testkeskkonna ja praktilise äriarendusteenuse näol. Oleme sillaks ettevõtete, avaliku sektori ja teadlaste vahel.


ARVUTI ALGORITM - INFORMAATIKA - 2021\nPõhiline - Informaatika - Arvuti algoritm\nSelgitame, mis on arvuti algoritm ja milleks see on mõeldud. Algoritmi omadused ja osad. Praktilised näited.\nPõhimõtteliselt on algoritm ülesande lahendamine samm-sammult.\nArvutiteaduses on algoritm järjestikuste käskude jada, tänu millele saab teatud protsesse läbi viia ja reageerida teatud vajadustele või otsustele. Need on tellitud ja piiratud sammude komplektid, mis võimaldavad meil probleemi lahendada või otsuse vastu võtta.\nAlgoritmid ei pea olema seotud programmeerimiskeeltega, kuna sama algoritmi või vooskeemi saab esitada erinevates programmeerimiskeeltes, st see on tellimine enne programmeerimist. .\nNii vaadates pole programm midagi muud kui keeruline algoritmide seeria, mis on tellitud ja kodeeritud programmeerimiskeele abil hilisemaks arvutis täitmiseks.\nAlgoritmid on sagedased ka matemaatikas ja loogikas ning on aluseks kasutusjuhendite, kasutusjuhendite jms valmistamisele. Selle nimi pärineb ladina algoritmist ja Pärsia matemaatiku Al-Juarismi perekonnanimest. Matemaatika üks tuntumaid algoritme on Euclidile omistatud kahe positiivse täisarvu maksimaalse ühisjaoturi saamiseks ehk nn Gaussi meetod. lineaarsete võrrandite süsteemide lahendamine.\nIga algoritm peab koosnema järgmistest osadest:\nSisend või sisend . Andmete sisestamine, mida algoritm peab töötama.\nProtsess . See on formaalne loogiline toiming, mille algoritm võtab vastu saadud sisendiga.\nVäljund või väljund . Pärast algoritmi täitmist on sisendis saadud protsessitulemid.\nLihtsamalt öeldes on algoritm ülesanne probleemi samm-sammult lahendada . See on rida tellitud ja järjestatud juhiseid konkreetse protsessi juhendamiseks.\nArvutiteaduses moodustavad algoritmid siiski skeleti nende protsesside jaoks, mis seejärel kodeeritakse ja programmeeritakse arvuti poolt teostatavaks.\nArvutialgoritme on neli tüüpi:\nArvutuslikud algoritmid Algoritm, mille eraldusvõime sõltub arvutusest ja mida saab kalkulaatori või arvuti abil raskusteta välja töötada.\nMittearvutuslikud algoritmid Need, kes ei vaja lahendamiseks arvutiprotsesse või kelle toimingud on inimese ainuõiguslikud.\nKvalitatiivsed algoritmid See on algoritm, mille lahutamine ei hõlma arvulisi arvutusi, vaid loogilisi ja / või formaalseid jadasid.\nKvantitatiivsed algoritmid Vastupidi, see on algoritm, mis sõltub selle eraldusvõime leidmiseks matemaatilistest arvutustest.\nAlgoritm peab pakkuma tulemuse, mis põhineb selle funktsioonidel.\nAlgoritmidel on järgmised omadused:\nJärjestikune Algoritmid töötavad järjestikku, neid tuleb töödelda ükshaaval.\nTäpne . Algoritmid peavad olema subjektile lähenemisel täpsed, st need ei tohi olla mitmetähenduslikud ega subjektiivsed.\nTellitud Algoritmid tuleb luua täpses ja täpses järjestuses, et nende lugemine oleks mõttekas ja probleem lahendatud.\nPiiratud Igal algoritmide jadal peab olema konkreetne eesmärk, seda ei saa laiendada lõpmatuseni.\nBetoon . Iga algoritm peab pakkuma tulemuse, mis põhineb funktsioonidel, mida see täidab.\nMääratletud Sama algoritm enne samu sisendielemente peab alati andma samu tulemusi.\nPaar võimalikku näidet algoritmi kohta on järgmised:\nMõne peokinga valimise algoritm :\nSisenege poodi ja otsige meeste jalatsite sektsiooni.\nVõtke paar kingi.\nKas need on peokingad?\nJAH: (minge 5. sammu juurde) - EI: (minge tagasi 3. sammu juurde)\nKas need on õige suurusega?\nJAH: (minge 6. sammu juurde) - EI: (naaske 3. sammu juurde)\nKas hind tuleb maksta?\n: (minge 7. sammu juurde) - EI: (naaske 3. toimingusse)\nOsta valitud kingapaar.\nRistküliku kolmnurga pindala arvutamise algoritm :\nLeidke aluse (b) ja kõrguse (h) mõõtmed\nKorrutage: baasi kõrguse järgi (bxh)\nJagage tulemus 2 (bxh) / 2


ARSTIABITA EI JÄÄ: kindlustuseta inimesi kummitavad mitmed - Kõik\n79-aastane Evald Haviko, kes on tulnud Nõmme tervisekeskusesse Lasnamäelt, on arstile juba vana tuttav – selgi korral teevad mehele muret valutavad jalad. Evald on elanikeregistris küll Tallinnas, kuid tema kodu asub Lätimaal Ogres.\nARSTIABITA EI JÄÄ: kindlustuseta inimesi kummitavad mitmed kroonilised haigused (1)\n79-aastane Evald Haviko, kes on tulnud Nõmme tervisekeskusesse Lasnamäelt, on arstile juba vana tuttav – selgi korral teevad mehele muret valutavad jalad. Evald on elanikeregistris küll Tallinnas, kuid tema kodu asub Lätimaal Ogres. Pärast abikaasa surma leidis mees uue elukaaslase, kelle juures Lasnamäel nüüd elataksegi. Lennukimehaaniku kutsega Haviko kurdab, et tööd pole Eestis lihtne leida, ja seetõttu pole tal ka siinset ravikindlustust, olgugi pensioniiga juba ammu käes.\nNõmme tervisekeskusse võivad Tallinna ravikindlustamata isikud pöörduda esmaspäeviti ja neljapäeviti, vastuvõtt kestab korraga neli tundi. Kirurg võtab samas vastu neljapäeviti. Ravikindlustamata inimeste üldarstina töötava dr Jelena Agudina hinnangul on seda piisavalt. "Tänaseks on kirjas mõned patsiendid, aga esmaspäeval ei tulnud ega helistanud peaaegu mitte keegi," põhjendas arst.\nVajadusel antakse ka ravimid kaasa\n"Enim tullakse külmetushaigustega: köha, nohu, palavikud ja kõik respiratoorsed sümptomid," loetles Agudina. "Ravikindlustamata inimeste teine suurem mure on kroonilised haigused: kõrgvererõhutõbi ehk hüpertoonia ja suhkrutõbi. Mõnel juhul aga liigsest alkoholitarvitamisest tulenevad maksahaigused, gastriidid ja pankreatiidid. Sageli kohtab puudulikust hügieenist tekkinud probleeme nagu nahaparasiidid, iseäranis sügelised."\nSageli kohtab puudulikust hügieenist tekkinud probleeme nagu nahaparasiidid, iseäranis sügelised\nViimaste vastu on dr Agudinal ravimikapis terve karp medikamente, mida patsientidele kaasa antakse.\nHarvem tullakse jäsemevalude, ainevahetushäirete, podagra või süvaveenitrombooside kaebustega. "Krooniliste haigustega patsiendid sageli ka helistavad ja pikendavad retsepti; poole aasta jooksul kutsun neid järelkontrolli, et teha vereanalüüs ja vajadusel ka röntgenipilt, et võrrelda haiguse dünaamikat," jätkas Agudina. "Vereanalüüsid ja röntgeni saab meie juures koheselt teha ja selle eest maksab linn."\nVältimatut abi vajavad haiged suunatakse analüüside või kaebuste alusel polikliinikust edasi EMO-sse. Edasine ravi eriarstide juures on juba tasu eest. "Sel juhul me rõhutame patsientidele haigekassa kindlustuse vormistamise olulisust," mainis dr Agudina.\nOn suur asi, et linn võimaldab ravikindlustamata inimestele üldarstiabi, sealjuures on vereanalüüside võimalused piiramata, mitte nagu perearstidel\nMiks üldse tekib olukord, et inimestel puudub ravikindlustus ja kes on need n-ö lindpriid? "Enamus patsientidest töötab – võib-olla mitteametlikult, samuti välismaal, näiteks Soomes," nentis dr Agudina. "Kui inimene töötab, hoolitseb ta rohkem oma tervise eest. Mõistagi käib vastuvõtul ka alkoholiprobleemidega ja hüposotsiaalseid inimesi. Patsientidele, kel pole võimalust ravimeid välja osta – ravikindlustamata inimestel tuleb apteegis maksta ju täishind –, anname me mõnikord kaasa antibiootikume, vererõhuravimeid ja salve. Inimestel, kes töötavad – ja neid on enamus –, on siiski võimalik ravimid täishinnaga välja osta, seda enam, et arstiteenuse saavad nad ju tasuta. On suur asi, et linn võimaldab ravikindlustamata inimestele üldarstiabi, sealjuures on vereanalüüside võimalused piiramata, mitte nagu perearstidel."\nLindpriid eelistavad vabadust\nStatsionaarset järelravi osutatakse ravikindlustamata inimestele Kallavere haiglas. Sealne ravijuht dr Rita Vissak nentis, et kui 2019. aastal oli haiglaravil 56 inimest, siis 2020. aastal langes see arv 39-ni. "Pean ligi 30%-lise languse üheks põhjuseks meie sotsiaaltöötajate tublit tegevust igasuguste dokumentide vormistamisel," märkis dr Vissak. "Võib ju mitmekülgseid teenuseid pakkuda ja kõigiti aidata, kuid eluheidikute probleem jääb kasvõi väikesel määral ikka alles – sama võime näha muudes maades. Teinekord on ravikindlustamata isikutel konkreetsed nõudmised – nad jätavad poolikuks töövõimekaotuse protsendi vormistamise, mida on alustatud haiglas, või ei tahagi minna püsielukohta sotsiaalmajutusüksuses. Viimastes kehtivad ju teatud reeglid, näiteks ei saa seal juua, kuid alkohoolikutel on see esmavajadus. Ka on nn lindpriid harjunud vabadusega teha, mida tahavad. Sellised muretud elavad sõna otseses mõttes päev korraga."\nRavikindlustamata isikute haiglasse sattumise peamiseks probleemiks nimetas dr Vissak alkoholismi. Vähem kohtab töötuid, kes on unustanud end regulaarselt näitamas käia ja kaotavad niiviisi ravikindlustuse. "Võib julgelt öelda, et pooled neist, kes meile tulevad, on kroonilised alkohoolikud ja asotsiaalsed isikud, kelle elustiil põhjustab eeskätt maksahaigusi. Tihti juhtub sellistel inimestel ka traumasid. Ka külmumisi on talvisel perioodil või varakevadel olnud, sest püsielukohta neil inimestel ju pole. Küllalt tõsiseid ajukahjustusi on esinenud kukkumiste tagajärel, ja mõistagi luumurde, pneumooniat ja aneemiat. Haavandid jalgadel, kus verevarustus üldse on kehvem. Kui hügieeniharjumusi ka ei ole, siis loomulikult vaevused ei parane ja see võtab haiglas tükk aega."\nKui krooniliste haigustega inimene pärast haiglast väljakirjutamist ravimeid ei osta ja ei tarvita, satub ta sama murega – nagu näiteks südamepuudulikkus – paraku uuesti haiglasse\nVissak lisas, et kui krooniliste haigustega inimene pärast haiglast väljakirjutamist ravimeid ei osta ja ei tarvita, satub ta sama murega – nagu näiteks südamepuudulikkus – paraku uuesti haiglasse. "Küll aga kinnitan julgelt, et ravikindlustamata pealinlased saavad korralikku haiglaravi – täpselt samasugust nagu kindlustatud isikud. Tallinna linn tõesti hoolib oma ravikindlustamatutest ja teistel valdadel ja linnadel oleks siit palju õppida. Nii mõnestki teisest vallast antakse garantiikiri järelravi tasumiseks kümne päeva jooksul, aga mis on kümme päeva tõsise haiguse korral."\nSotsiaalmajutusüksuse Kauge 4 elanikele annab vältimatut abi koduõde. Varjupaikade ja sotsiaalmajutusüksuste tervishoiuteenuseid koordineeriva Medicumi õendusjuht Andra Õismaa rääkis, et õde aitab sotsiaalmajutusüksuse elanikke eeskätt õendusteenustega, mis jäävad koduõenduse valdkonda. Nii tehakse kõige rohkem sidumisi, mõõdetakse vererõhku, ravimitest saab pakkuda käsimüügiravimeid, näiteks köharohtu või valuvaigisteid. Suurt rõhku pannakse patsientide nõustamisele.\nSotsiaalmajutusüksuse elanike seas võib Õismaa sõnul kohata erinevaid inimesi – ühed elavad seal pikemalt, teised liiguvad edasi Iru hooldekodusse või satuvad haiglasse, kolmandad suunduvad vabasse õhku, kui ilm vähegi võimaldab. "Rohkem on mehi kui naisi – neid, kelle ihu ja hing on saanud elus kõvasti räsida, seega võivad nad näida tegelikust vanemad," nentis Õismaa. "On neidki, kes on üles kasvanud lastekodus ja hakanud mingil hetkel iseseisvalt elama, kuid kuna puuduvad oskused ja taust ning lisandub ka teatav vaimne või sotsiaalne mahajäämus, ei tulda sageli eluga toime. Keegi on ehk juba noorest peast sattunud kinnipidamisasutusse ja tal ei olegi mudelit või tugistruktuuri või inimesi, kes aitaksid teda sellest ringist välja."\nKõrge vererõhk ja epilepsiahood\nTerviseprobleemid ulatuvad sotsiaalmajutuse elanikel seinast seina. "Hügieeniprobleemidest lähtuvalt kimbutavad sügelised, täid ja parasiidid," nentis Õismaa. "Mureks on kõrge vererõhk ja on ka epilepsiahooge. Palju tuleb teha sidumisi, kuna jalgadel esineb troofilisi haavandeid, mille põhjusteks on kroonilised haigused, mida pole kunagi ravitud. Kehvade riietele ja jalanõude tõttu ohustavad väljas liikujaid külmumised ehk siinse patsientuuri mured on põhjustatud nii keskkonnast kui ka tervislikust seisundist. Vaimse tervise probleemidega reeglina ei pöörduta – alkoholiprobleemist lähtuvalt inimese minataju, enesepilt ja kriitikameel ju muutuvad. Narkootikumid on suhteliselt kallis lõbu, kuid vägijoogina läheb "kaubaks" seegi, mida tavainimene alkoholina ettegi ei kujuta." Ent kui sooja või heaolutunde saamiseks neid kõige odavamaid vedelikke juua ja end mürgitada, mõjutab see aja jooksul paraku kogu keha.\nNarkootikumid on suhteliselt kallis lõbu, kuid vägijoogina läheb "kaubaks" seegi, mida tavainimene alkoholina ettegi ei kujuta\nNagu eeskõnelejadki nentisid, tahab osa ravikindlustamata inimesi elada vabalt ja kohustusteta, ning pärast niisugust eluteekonda on neid raske kohustustega taas ellu integreerida. "Nende jaoks võib nn päästmine olla piirav ja ahistav, nad on välja harjunud reeglitest, süsteemsusest, regulaarsusest või korrast," lisas Õismaa. "Nad tahavad, et aeg-ajalt oleks lihtsalt soe ja kõht täis, ja kui ilmaolud muutuvad leebemaks, lähevad "nipernaadid" jälle rändama. Loobuda alkoholist ja suitsetamisest on raske – need võivad olla elus ju peamised rõõmud."\nKa Õismaa nentis, et linn teeb ravikindlustamata isikute heaks palju. "Need inimesed ei ole mahajäetud ja abita, neil on võimalus saada ravi. Meditsiinilise abi osas saaks sotsiaalmajutusüksuse elanikele enamat pakkuda, kuid on iseküsimus, kas nad jõuavad teenuseni ja on oma tervise heaks võimelised koostööd tegema. Ilmselgelt väärtustavad sellise taustaga inimesed oma tervist erinevalt – see, mis meile tundub õige ja hea, ei pruugi nende jaoks nii olla. Meil tuleb lihtsalt leppida, et nad ongi sellised, ja püüda aidata neid inimlikul moel nii palju kui võimalik."\nTallinna elanikud pääsevad üldarsti juurde tasuta\nKui haiguste ravimisega ei tegelda, võivad need tihtilugu krooniliseks muutuda, mõjudes sedapuhku tervisele hoopiski laastavamalt. Seepärast ei jäta Tallinna linn hätta ka ravikindlustamata elanikke – ambulatoorset abi korraldab AS Lääne-Tallinna Keskhaigla ja statsionaarset abi saab Kallavere haiglast, mis asub Maardus. Lisaks pakub meditsiiniabi Tallinna sotsiaalkeskuse varjupaik aadressil Kauge 4.\nKõikidele Tallinna elanike registrisse kantud inimestele on üldarsti ja kirurgiline ambulatoorne vastuvõtt tasuta. Enne üldarsti ja kirurgi vastuvõtule minekut peab end registreerima ning vastuvõtule tuleb kaasa võtta isikut tõendav dokument.\n2020. aastal aitas Tallinn 642 ravikindlustamatut. Tegemist on arvestatava numbriga ja siinkohal julgustan kõiki tallinlasi tervisemurede korral alati arsti poole pöörduma.\nKus saavad ravikindlustuseta inimesed arstiabi?\n• Tallinna elanike registrisse kuuluvad ravikindlustamata isikud saavad üldarsti ja kirurgilist ambulatoorset abi Lääne-Tallinna Keskhaigla korraldusel tasuta Nõmme tervisekeskuses aadressil Jaama 11. Üldarsti ambulatoorset abi osutatakse esmaspäeviti ja neljapäeviti kella 8-12. Kirurgilist ambulatoorset abi osutatakse neljapäeviti kella 9-11.30.\n• Vältimatu arstiabi saamiseks saab pöörduda Tallinna haiglate erakorralise meditsiini osakonda.\n• Ravikindlustamata inimeste Covid-19 haiguse diagnoosimise ja raviga seotud kulud katab haigekassa.\n• Sotsiaalministeeriumi andmetel on ravikindlustamata inimesi Eestis kokku ligikaudu 66 000 ehk u 5% elanikkonnast.\n• Tallinna elanikest oli ravikindlustamata 2019. aasta andmetel 7,5%.\n• 2020. aastal käis vastuvõtul 4597 kindlustamata inimest


Intervertebral hernia ja rasedus - Venitamine October\nKas on võimalik sünnitada seljaajuga?\nRaseduse ajal väheneb naise immuunsus normaalse loote moodustumise korral. See on keha füsioloogiline reaktsioon, mis on vajalik ja samal ajal ohtlik. Kaitsemehhanismi halvenemine viib krooniliste haiguste ägenemiseni ja uute kõrvalekallete tekkeni. Kui naine enne rasestumist kannatas selgroo, taastub haigus tiinuse perioodil. Kas see tingimus on tulevase ema ja loote jaoks ohtlik? Arstid ütlevad, et ainult hormonaalne staatus mõjutab normaalset rasedust ja sünnitust ning intervertebraalne patoloogia ei kujuta endast ohtu. See väide on suhteline, kuna nimmepiirkonna küünar on igas suunas erinev, mis viib eluohtlikele tüsistustele, mistõttu ainult selgroo hernia korrektne ravi ootavas emas võimaldab sünnitada ilma komplikatsioonita.\nRinnastevaheline eendumine raseduse ajal võib olla tingitud haiguse ägenemisest või esineda raseduse ajal. Esimesel juhul peaks naine planeerima raseduse, võttes arvesse haigust, ja valima arstiga enne ravi alustamist. Kui seljaaju haigus ilmnes juba raseduse ajal, kaitseb piisav konservatiivne ravi naist ja sündimata last.\nHernia rasedatel naistel\nKui kõht kasvab raseduse ajal, suureneb nimmepiirkonna koormus märkimisväärselt, plaadi patoloogia areneb, kuid sellest hoolimata võib naine kanduda lootele ja sünnitada ilma riskita. Kui naisel ei olnud enne rasedust seljaajuhaigusi, olid lihased hästi arenenud, ei ilmnenud lumbaarset.\nTeise või kolmanda sündi, sünnitusjärgse 40 aasta pärast, osteokondroos on ketta patoloogia väljanägemise riskitegurid.\nKuidas intervertebraalse ketta pundumine avaldub raseduse erinevates etappides?\nNärvi juured kahjustatud selgroog paisuvad. See on tingitud vereringe suurenemisest varases staadiumis, kui progesterooni kogus oluliselt suureneb;\nKogu rasedusperiood suurendab nimmepiirkonna koormust, kuna kasvav emakas suunab raskuskeskme edasi. See aitab kaasa selgroo juurte edasisele kokkusurumisele põikikahela kahjustuse korral;\nViimasel trimestril toodetakse aktiivselt lõõgastust, mis lõdvestab selgroo lihaseid. See annab normaalse sünnituse, kuid herniated plaadiga on see nähtus patsiendi segmendile veelgi ohtlikum.\nHernia sümptomeid raseduse ajal võib eristada sprainsidega, mis esineb lõõgastuse toimel. Igal juhul peaks rase naine saama seljavalu korral diagnoosi.\nSpinaalse herno diagnoosimise standardmeetod on MRI, kuid raseduse ajal saab seda teha ainult viimasel trimestril, sest arstid piirduvad vereanalüüside ja ultraheliga.\nRaseduse kolmandal trimestril näidatakse naistele MRI-d, kui ilmnevad närvirakkude pigistamise sümptomid, valu ja liikumispiirangud. Magnetresonantstomograafia võimaldab teil uurida haigust kõigi omaduste suhtes ja hinnata riske.\nOn ohtlik sünnitada keerulise küünega, mistõttu raseduse ajal on vaja suunata kõik väed sümptomaatilise kompleksi peatseks subsideerimiseks ja tüsistuste ennetamiseks.\nSellised efektiivsed meetodid intervertebraalse küünise raviks kui füüsikaline ravi ja massaaž raseduse ajal on vastunäidustatud. Naist ravitakse ohutute ravimitega, erilist võimlemist rasedatele ja ta võib rakendada ka traditsioonilisi meetodeid.\nNormaalse sünnituse tagamiseks intervertebraalsel hernial ei ole ravivõimalust võimalik, kuid lumbaalse patoloogiaga tegevusetus võib põhjustada ema puude.\nKuidas saab tulevikus emadel ravida kargusi?\nValuvaigistid: loote kandmisel võib võtta paratsetamooli, Nurofeni, No-silot, Riabali. Need ravimid läbivad platsentat, kuid ei kahjusta lootele, ei raskenda sünnitust;\nRahustavad preparaadid: peaaegu kõiki looduslikke valgusjääke võib raseduse ajal juua: kummeli infusiooni, viirpuu, emaslooma, Perseni ravimit;\nOrtopeediliste seadmete kasutamine: sidemete, ortopeedilise madratsite, padja ja jalatsite toetamine - need on kohustuslikud kombineeritud ravi tiinuse ajal tiinuse ajal;\nSelgroo veekogumine ja ujumine basseinis;\nTerapeutiline võimlemine valitakse iga naise jaoks eraldi, sõltuvalt tiinuse perioodist.\nKonservatiivne ravi peaks algama esimesel trimestril, kuid kui hernia ilmus hilja, võib see sünnitust raskendada.\nRaseduse ettevalmistamine herniaga võib päästa tulevase ema rasketest tüsistustest ja viia läbi looduslik sünd.\nIntervertebraalse patoloogia raseduse planeerimine hõlmab:\nkonsulteerimine neuroloogiga, neurokirurg;\ntraumatoloogi ja ortopeedi uurimine ortopeediliste seadmete valimiseks;\nvõimlemine, jooga, õige toitumine mikroelementide tasakaalu taastamiseks.\nPlaneerimise ajal peate võtma ennetavaid ravimeid, vitamiinikomplekse, sööma õigesti ja tugevdama selja lihaseid.\nPeamised ennetusmeetmed nimmepiiranguga naiste puhul:\nKandesideme kandmine kõndides ja võimlemisega;\nSurve ja selgroo suure koormuse kõrvaldamine;\nHea une ja tasakaalustatud toitumine;\nIgapäevane harjutamine ja värske õhu käimine.\nEksperdid ütlevad, et kui nõel on remissioon, võivad naised sünnitada loomulikult, kuid pärast sünnitust tuleb järgida ennetamist. Kui rinnaga toitmise ajal esines hernia ägenemine, on naisel juba lubatud füsioteraapia, manuaalne ja ravimiravi.\nHaiguse kaugelearenenud juhtudel on loomulik sünnitus vastunäidustatud ja naine on keisrilõike all.\nSeljaaju - takistus rasedusele ja sünnitusele\nSelgroo hernia ja rasedus on kombineeritud halvasti, kuid sageli käivad käsikäes. Tõsine seljavalu on ikka veel poolest probleemist, keha üldine seisund halveneb. Kui te seda haigust ei ravita, sümptomid süvenevad ainult: see ei ole kaugel tüsistustest ja nad on ohtlikud mitte ainult emme, vaid ka loote elule.\nLoomulikult on ebamõistlik, et haigus võtab oma kulgu, patsiendil, kes läbib põrutiku läbivoolu, võib olla kaua aega, isegi pärast sündi.\nKuna iga ema ei arene haigust, ei ole peamine põhjus selgroo teatud piirkondade suurenenud koormus. Eelnevatel haigustel on suurem tähtsus, näiteks osteokondroos.\nOlukorda raskendab asjaolu, et haigus võib areneda juba aastaid, kuid see sunnib teda juhtima abi ainult siis, kui see haarab. Ja see on saagi, absoluutselt, kui rasedus on juba hilistel perioodidel - juba õhukesed ja „tühjad” seljaaju kettad lihtsalt ei suuda päevakoormusega enam toime tulla. Seljaaju areng ulatub apogee. Sel juhul avaldab inimene kahetsust, et ta ei palunud abi varem, kui eeltingimused olid just alanud.\nKui tihti esineb seljaaju?\nVarem leiti osteokondroos ja selle peamised komplikatsioonid - herniated intervertebraalsed kettad, peamiselt vanemas vanuserühmas. Tänapäeval on see haigus noorem - seda ei peeta enam noore emme eriliseks.\nLiigne füüsiline aktiivsus (üsna harva).\nMiks rasestumine kiirendab haiguse arengut?\nRasedus - see on ajavahemik, mil selgroo koormus kasvab pidevalt: selle all kannatavad ka selgroolülid. Mida lähemal sünnib, seda suurem on loote kaal ja suurus, mis tähendab, et rohkem seljaaju närvilõike on kokku surutud.\nKui rasedus lõpeb, muutub riik halvemaks: kõik intervertebraalse ketta herniaga kaasnevad sümptomid ilmuvad kogu selle hiilguses. Patsient langeb sõna otseses mõttes jalgadelt - liiga valus ja raske.\nKas hernia võib iseenesest ära minna?\nPidevalt kasvava loote tingimustes, mis suurendab oluliselt ema keha koormust, on võimatu loota, et põiktõmbejõud läbib iseenesest. Selle haiguse esimese märgi märkamine - seljavalu - pöörduge kindlasti arsti poole. Spetsialisti poolt määratud meditsiinilised protseduurid aitavad, kui mitte täielikult ravida, vähemalt haiguse arengu peatada ja leevendada patsiendi seisundit. Nõuetekohaselt valitud ravil ei ole kahjulikku mõju sünnitusele.\nKas haigus takistab emadust?\nMeditsiinilisest seisukohast on see: selgroo kroon on takistuseks rasedusele, kuid seda saab ületada. Spetsiaalne koolitus, õige suhtumine ja kvalifitseeritud arst - see trio suudab üsna tõenäoliselt tõrjuda eelseisvat ohtu ning vähendada tõenäosust, et tarne läheb valesti. Teil on vaja lihtsalt aega, et minna kliinikusse kaebustega ja tegutseda.\nVeendumaks, et teie juhtum on herniated ketas ja mitte mõni muu probleem, aitavad diagnostilised meetodid. Nagu arst on määranud, on väga oluline läbi viia magnetresonantsuuring. Seadme kõrge täpsus võimaldab teil kindlalt öelda, millega te tegelete. Olles määranud mitte ainult diagnoosi, vaid ka selle tõsiduse, määrab arst ravikuuri, mis on kõige tõhusam patsiendi abistamiseks ja millel on kõige vähem mõju sünnitusele.\nKuidas on herniated ketas?\nEsimene asi, mida vajate valu sündroomi eemaldamiseks - see aeg on edasi lükatud, sest paljusid ravimeid ei saa raseduse kestuse ajal võtta. Alternatiiviks on kõik ohutud meetodid, sealhulgas traditsiooniline meditsiin. Loomulikult ei ole mõtet liiga kiiresti oodata tulemust - kui teie kõhus poleks väike mees, oleks ravi läbinud mitu korda kiiremini. Aga kui ta on seal, ei saa midagi teha, sa pead ennast kohutavalt ja kannatlikult koheldama.\nRavi on lihtsam, kui seljaaju hernia algas enne raseduse algust või selle varases staadiumis. Hernia kujunemine hilisemates etappides raskendab meditsiinilist sekkumist: kogu mittemeditsiiniliste meetmete kompleks, mis kiirendab teid ja teie last aitama.\nKuidas vältida ennast haigusest?\nPöörake tähelepanu oma tervisele: teie heaolu ja teie sündimata lapse heaolu sõltub sellest. Korralda regulaarset jalutuskäiku värskes õhus - see on piisav haiguse tekke ärahoidmiseks.\niga päev treeningkompleks (igapäevane harjutus);\nIsegi kui töö on istuv, ärge olge laisk, võtke jalutuskäike ja vaheaegu (see on kõige parem katkestada iga tunni tagant). Puhates, püsti, jalutage veidi, venitage jalgu. Sellised lihtsad asjad mitte ainult ei tugevdaks teie tervist, vaid ka lahjendavad rutiinset tööd: sellega on palju lihtsam toime tulla.\nNõuanne tulevastele momsele, kuidas säilitada oma selgroo tervist.\nPaljud naised püüavad kompenseerida loote tõsidust lihtsa liikumisega: nad kalduvad tagasi, kaldudes kergelt kontsadesse. Sel hetkel kukub selgrool talumatu koormus, mille tagajärjel muutuvad kehahoiakute asendid ja nimmepiirkonna vahelised kettad muutuvad haiguse suhtes tundlikumaks, sest peamine koormus asetatakse neile.\nPüüdke säilitada sujuv kehahoiak, vähemalt nii kaua, kuni rasedus kestab;\nSeisa sirgelt, lõõgastuge, hoia jalad paralleelselt, levitades need puusad;\nHoidke oma õlad lõdvestunud ja põlved veidi painutatud ja üksteisest lahti.\nSelliste meetmete kompleks on hea intervertebraalse hernia ja teiste seljaaju vaevuste ennetamine.\nEmakakaelavähk raseduse ajal: ohutud ravimeetodid\nEmakakaela lülisamba haigus - haigus, mille korral on kiulise rõnga lõhenemine ja želatiinse tuuma vabanemine. Kahjustatud ketta rõhu tõttu närvi juurtele või seljaajule on patsiendil tugev valu ja sekundaarsed sümptomid.\nEmakakaela katse põhjused:\nVale elustiil (suitsetamine, alkoholi kuritarvitamine, vitamiinide ja tervisliku toidu ebapiisav kogus);\nSedentne elustiil, spordi puudumine, aktiivsed treeningud;\nOn juhtumeid, kus emakakaelaosa hernia on tavaliselt asümptomaatiline, ilma valu tekkimiseta. Haigus tuvastatakse pärast teiste patoloogiate uurimist pärast magnetresonantstomograafiat.\nSageli võib emakakaela lülisamba koosneva valu sündroomi aktiveerida rasedusperioodi jooksul. Valu aktiveerumine tuleneb siseorganite koormusest ja vastavalt selgroost. Kasvav emakas avaldab tugevat survet seljaajule ja kutsub esile haiguse progresseerumist.\nNimmepiirkonna, kaela, õlgade ja käte tugeva valu tõttu on paljud rasedad patsiendid sunnitud enne sünnitust loobuma aktiivsest elustiilist.\nIntervertebral hernia ja emakakaela kahjustused hakkavad arenema raseduse esimesel trimestril. Põhjuseks on muutus hormonaalsel tasemel, verevoolu aktiveerimine seljaaju veres. See põhjustab pehmete kudede paistetust ja närvirakkude kokkusurumist.\nMitte mingil juhul ei saa iseenesest paranemist alustada. Kui emakakaela selgroo esimesed sümptomid ilmnevad raseduse ajal, peaks patsient pöörduma arsti poole. Arstid viivad läbi põhjaliku uuringu ja näevad ette tõhusa ja ohutu ravi.\nEmakakaelavähi ravi raseduse ajal\nTõhus ravi raseduse ajal on keeruline. Ravi raskus seisneb mitmetes keeltes. Analgeetilisi ravimeid ei ole soovitatav ise valida - paljud põletikuvastased ja valuvaigistid võivad avaldada lapsele negatiivset mõju. Lubatud saada raviarsti poolt määratud ravimeid.\nKirurgiline ravi raseduse ajal toimub ainult kriitilistes olukordades. Reeglina määravad arstid pärast lapse sündi emakakaela piirkonda.\nMeetodid, mis aitavad leevendada emakakaelavähiga rasedate naiste seisundit:\nErilise sideme korrapärane kandmine, mis toetab kõhtu ja osaliselt leevendab seljaaju ja emakakaela piirkondi;\nFüsioteraapia, ujumine ja vee aeroobika;\nJalatsite kohustuslik kandmine tiheda, mugava ja madalal pinnal;\nRegulaarse puhkuse ja mõõdukalt aktiivse eluviisi järgimine parandab rasedate patsientide seisundit oluliselt.\nTugeva surve tõttu plaadile või selle desikatsiooni tõttu mis tahes haiguse tõttu võib kiulõngas puruneda. Samas on selle sisemine sisu tuum, mis osaliselt või täielikult voolab lülisamba kanalisse. Seda nimetatakse intervertebral herniaks.\nHernia kaugelearenenud staadiumis on lubatud teha farmakopunktsiooni spetsialisti külastusi, kes annavad nõu võimaliku ravimi kasutamise kohta, et leevendada hernia arengust tingitud tugeva seljavaluga ema seisundit.\nTähelepanu! Raseduse ajal ei ole alati võimalik ravida ristiülekandeid, kuid alati on võimalik naise seisundit leevendada ja raseduse kulgu leevendada kvalifitseeritud spetsialisti järelevalve all.\nMiks on kael valul paremal pool - põhjused ja ravi


Berliini leiate ülaosast 5 Linnade parima ööelu põhjusel. Linnal on elav ja intensiivne klubisse stseen, mis on võrratu Euroopas. Berliin meelitab palju mõttekaaslasi peoloomad. Sellepärast on peaaegu garantii, et on hea aeg ühes oma arvukate klubid. Berghain on kindlasti linna kuulsaim ööklubi, samuti eksklusiivseim ja mõned, ütleks Euroopa parim. Kui elektrijaam, nüüd on epitsenter Berliini klubisse stseeni. Sa ei jäta seda külastama, kui otsite suurepärane aeg! õnneks, ulatudes Berliini rongiga on lihtne - saad seal Amsterdam, London, ja Frankfurt, muu hulgas linnad.\nRooma unikaalne ajalooline atmosfäär parandab kvaliteeti klubisse linna. quintessentially Itaalia, kogemus klubisse sisse Rooma on teatud elu armastav, vabaaja võlu see. Big tantsuplatsi, sõbralik baarmenid, ja lõbus atmosfäär teevad Rooma ööelu ainulaadne kogemus. Üks parimatest osadest Itaalia külastamise kohta on see, et seal on palju rongi seljas. Nad võivad sulle kõikjal soovite minna. Mõni neist kostitab teid uhkete vaatamisväärsustega.


Veoautode ohutus tarvikud - Autokaubad24.ee\n8.36 € -5%\n9.79 € -6%\nsorbent(10 L; ämber plastik)\nkomplekt ADR ( aine loputamiseks oka PLUM 200ml)\nPulberkustuti (mitte segi ajada vahtkustutiga) on universaalne esmane kustutusvahend. mis sobib nii sõidukitesse. kodudesse kui ka asutustesse/ettevõtetesse. Pulberkustutis on kustutusaineks tolmuks jahvatatud segu erinevatest sooladest. See on tõhus vahend suure leegi kiireks mahasurumiseks. Pulberkustuti on kõige levinum ja enamike materjalide kustutamiseks. Sellega saab...\n26.88 € -39%\nLEDguardian ROAD FLARE on kompaktne LED-märgutuli maanteel hädaolukordadeks, aga ka teie auto väiksemateks ülevaatustöödeks. 16 kauakestva LED-iga varustatud valgusti pakub kolme erinevat töörežiimi: vilkuv, püsivalt põlev või põleti funktsioon. Tule hoiatusfunktsioon, mis kiirgab oranži valgust läbi 360°, on nähtav kaugelt ja võib ohu korral anda otsustavat teavet ohu kohta. Lisaks avaldab see LE...\n25.09 € -6%\n32.63 € -25%\n51.41 € -52%\nADR kohver Absorbent graanulid 5L. Absorbeeriv varrukas (pikkus 120cm) Puhastushari Kokkupandav kühvel Jäätmekotid\nEsmaabikomplekt veoautodele ja bussidele Komplektis: Steriilne sidumispakend haavatampooniga 2pk Steriilne haavatampoon 10x10cm 2pk Steriilne haavatampoon 10x20cm 1pk Steriilne haavatampoon 30x60cm 1pk Elastne rullside 10cmx4m 1tk Elastne rullside 15cmx4m 1tk Elastikside 1tk Plaastrite kompl...\n27.88 € -5%\n36.21 € -6%\n38.76 € -6%\nE-poes saadaval 3tk. Juurdetellimise võimalus puudub. DAKEN.SOBIB 6 KG KUSTUTILE 150-170MM.(170-190 MM KUSTUTILE KLAMBER 792-89507).MÕÕDUD: 335X650X240 MM . DAKEN 6 KG KUSTUTI, TOODE 114-6M\n41.62 € -6%\n45.49 € -6%


Maitsemeister: november 2010\nJõululauale grillitud lõhe ja punane vein\nPunast veini soovitatakse tavaliselt liha kõrvale, kalaprae jaoks aga peetakse sobivamaks valget veini. Samas ei ole see absoluutne reegel. On valgeid veine, mis sarnaselt punasega kalaga sugugi ei sobi ning vastupidi, mõned punased veinid maitsevad kalaga väga hästi.\nMarineeritud kala nõuab neutraalset valget veini, suitsukala aga lennukat valget, roséd või punast veini. Soojalt valmistatud kala saadavad lennukad valged veinid, aga praetud küpsetatud või grillitud kala juurde pakkuge temperamentseid valgeid, mõrumaid rosé ja tanniinirikkaid punaseid veine.\nSütel grillitud lõhe kerge fenkolisalatiga\nveiniks: Pinot Noir, www.veinisober.ee\nÜks ööpäev soolas hoitud lõhe lõigata portsjoniteks, määrida õliga ( siis ei kleepu resti külge ) ja grillida restil sütte kohal mõlemalt poolt 2-3 minutid. Serveerimisel võid peale jahvatada värsket musta pipart ja sidrunist pressitud mahla.\nfenkol ca 300 grammi hästi õhukeseks lõigatuna, 2 apelsini, rucolat või frissee salatit, 50 gr pekaani pähkleid purustatuna.\n2 spl oliiviõli, 2 spl sidrunimahla, 1 spl teralist sinepit (Dijon)\nEhita salati koostisosadest salatipadi rohelisest salatist, sinna peale õhukesed fenkoliviilud, siis kooritud ja tükeldatud apelsin. Kõige peale pudista peeneks hakitud pekaani pähkel. Salatikaste ained sega omavahel ja kalla kaste lihtsalt salatile. Soovi korral maitsesta soola ja pipraga.\nPosted by Erlis Schönberg at Teisipäev, november 30, 2010 Kommentaare ei ole:\nToorjuustukook pohla coulisiga\nKook on väga kerge ja mahlane. Koogi valmistamiseks kulutatud aeg tasub ennast hiljem rohkem kui kuhjaga ära.\nPõhi: 1 dl suhkrut, 2,5 dl jahu, 0,5 dl kaerahelbeid, 1 tl küpsetuspulbrit, 1 muna, 1 dl sulatatud void, 1 tl vaniljesuhkrut 1,5 dl toorjuustu\nSega kuivained omavahel, lisa muna, sulavõi, vaniljega segatud toorjuust. Laota taigen ümmarguse lahtikäiva koogivormi põhja.\nKate: 1 dl suhkrut, 1 muna, 2,5 dl toorjuustu, 2 tl vaniljesuhkrut\nSega kõik komponendid kokku ja vala põhjale.\nKüpseta 200 kraadises eelsoojendatud ahjus 35 kuni 45 minutit.\n250 g külmutatud või värskeid pohlasid ja vahtrasiirupit.\nPurusta saumikseriga pohlad ja maitsesta vahtrasiirupiga. Hõõru pohlamass läbi sõela. Serveerimisel kata juustukook coulis-iga.\nPosted by Erlis Schönberg at Neljapäev, november 25, 2010 Kommentaare ei ole:\nLabels: Jõulud, Midagi magusat\n200g suuri ja õhukesi piparkooke\n150g mascarpone toorjuustu\nväike sorts Glögi\nVahusta kreemiks toorjuust ja vahukoor, maitsesta suhkru ja väikse sortsu glögiga. Purusta piparkoogid puruks.\nLao pokaalidesse kihiti piparkoogipuru ja kreem ning kaunista piparkoogipuruga.\nLase külmkapis vähemalt 2 tundi seista, et piparkoogid pehmeneksid.\nPiparkoogimisu kõrvale paku klaasike head Glögi.\nLihtne, kiire ja originaalne\nLabels: Midagi magusat\nKoorese kapsapiruka pühade eelne kohting maheda verivorsti, suitsupeekoni, kõrvitsasalati ja pirnisinepiga\nVK Suitsutatud peekon 1pk\nLabels: Jõulud, Küpsetised


Naine kuulub iseendale — Sirp\nMaria Kapajeva näitus on hästi kompneeritud, visuaalselt vaheldusrikas ja provokatiivne nagu vana hea raamat. Õnneks on selles parajalt eneseküllasust.\nMaria Kapajeva isikunäitus „Kui maailm õhku lendab, loodan lahkuda tantsides“ Tallinna Kunstihoone galeriis kuni 8. XI, kuraator Siim Preiman.\nRené Kari näitus „7×10“ Vabaduse galeriis kuni 11. XI.\nMaria Kapajeva isikunäitus Tallinna Kunstihoone galeriis on ohtrasti tähelepanu saanud, vähemalt meie oludes, kus kunstist just eriti tihti ei kirjutata, veel harvemini asjalikult. „Kui maailm õhku lendab, loodan lahkuda tantsides“ on köitnud kirjutajaid nii teema kui ka selle käsitlusviisi poolest. Kapajeva ainese võib kõige lihtsamalt võtta kokku küsimusega, kas naine kuulub iseendale või on jätkuvalt sootsiumi oma. Teisisõnu, kas tal on õigus otsustada oma keha ja vaimu, elu eesmärkide ja elamisviisi üle? Kuidas saab keskealine või üle selle naine ennast realiseerida ühiskonnas, kus võrdõiguslikkust tagavatele seadustele ja selle kaitseks ellu kutsutud institutsioonidele vaatamata valitseb nooruse kultus ja kehtivad traditsioonilised väärtused?\nIseenesest ei ole selles teemas ju midagi uut, sest juba pool sajandit tagasi oli feminismi teise laine tekkimise üheks ajendiks võitlus aborditegemise õiguse eest ehk miljoni naise marss USA suurlinnades. Arutlused selle üle, kas loote eemaldamine on võrdne lapse tapmisega, olid variserlikud siis ja on veelgi rohkem praegu. Mõelgem või Iirimaa peale, sest hukkamõistu ja keelamisega ei säästa kedagi täbarast olukorrast ega päästa ühtegi elu. Nii tollase miljoni naise marsi kui ka praeguste Poola (ja Poola naisi toetavate) väljaastumiste taga on sama lihtne, lausa iseenesestmõistetav nii-öelda alusarusaam, et naine kuulub eelkõige iseendale, tal on õigus valida elamisviis ja otsustada oma keha üle. Maria Kapajeva on toonud juurde ka vanuse (vananemise) küsimuse. Meedias palju kasutatud optimistlik väide, et kuuskümmend tähendab tänapäeval pigem varasemat neljakümmet ei tundu stereotüüpide käes vaevlevas tegelikkuses paika pidavat. Vähemalt naiste puhul mitte. Kahekümneselt õigustab noorus naise eksistentsi, neljakümneselt vajab naine endiselt indulgentsina ema ja/või abikaasa staatust.\nMaria Kapajeva. Või teine (Or other). Installatsioon, 2020.\nKeiu Maasik / Tallinna Kunstihoone\nMaria Kapajeva näitus on hästi komponeeritud, provokatiivne, visuaalselt vaheldusrikas. Üle võlli absurdi keeratud kurbnaljakasse videosse rohelisest marsimehikesest või õigemini 40-aastasest naisest, kes täidab kümmet käsku, et kuidagigi nähtav olla, kostab elust endast hääli, kus naiselt nõutakse tema bioloogilise kohustuse täitmist. Vahepalaks rahvuslikku triibumustrit meenutava skeemina statistikat, et kesk- ja vanemaealised naised ei ole filmikunstis nähtavad. Siis lakoonilise valgusinstallatsioonina tuttav, kuid praegusele kunstile kohaselt hoora ja madonna ehk hoora ja ema nihestatud vastandus. Just nagu heas tuttavas raamatus, kus kõik toimub läbi minategelase silmade ja kogemuse, avarama pildi andmiseks on pikitud sisse fakte ja kehtivaid üldistusi, kriitilisi vihjeid suurele kultuurile, parajalt krüptilisust. Kuid Kapajeval on veel midagi, mis iseäranis selgelt tuleb esile Vabaduse galerii René Kari näituse „7×10“ taustal.\nKa Kari retrospektiivse isikliku projekti peamine teema on füüsiline vanus: mitte ainult võitlus vananemise, vaid ka sellega seotud hoiakute vastu. Ta on alapealkirjastanud oma väljapaneku positiivse tõdemusena: „I’m 70, I like it“ ehk „Olen 70 ja see meeldib mulle“. Nooruse kultuse murdmiseks on Kari kasutanud kunstiobjektina oma keha ja püüdnud seda modelleerimise käigus igati täiustada. Nii et viiskümmend on vana kolmkümmend ja seitsekümmend vana viiskümmend. Või nagu ta ise on selgitanud: tema eesmärk on jõuda oma taiese ehk kehaga antiikmaailma mehe iluideaalile nii lähedale kui võimalik. Kehakunsti protsessuaalne projekt jõuab vaatajani nii-öelda kahekordse tsenseeringuna: kunstnik valib poosi ja teeb ka pildistatud materjali seast valiku, et tema töö, modelleering kõige esteetilisem (efektsem, seksikam) välja paistaks.\nPäevitunud naha ja alasti musklis torsoga eneseesitlus ei kuulu pelgalt kulturismi- või terviseajakirjade kaanele, see kuulub ka vananevate meeste võimumängude juurde. Mõelgem kasvõi Venemaa presidendi Vladimir Putini reklaamfotode peale, olgu siis paarimeetrise kalaga Baikali järvel, antiikse amforaga Mustal merel või Kamazi roolis autokolonni ees Kertši silda ületamas. Kuid selline igavese elu ja ilu eneseküllane kuvand kehtib ainult meeste puhul. Naise kuvand ei olnud ei antiikkultuuris ega ole ka praegu eneseküllane. Naine kuulub kellegi või millegi juurde, teda defineeritakse millegi või kellegi kaudu.\nMaria Kapajeva näituse lõpetab interaktiivne videoinstallatsioon „Kui maailm õhku lendab, loodan lahkuda tantsides“. Omaette tantsivad keskealised naised ei vaja kedagi ega midagi enda kõrvale, nad on eneseküllased. Kaamerale vaatamata naudivad nad ennast ja oma eneseküllasust. Nii mõnigi külastaja unustab kunstinäitusel käitumise head kombed ja hakkab ennastunustavalt kaasa tantsima. Kogu väljapanek on ka pealkirjastatud „Kui maailm õhku lendab, loodan lahkuda tantsides“.


Linnametsa mändide all. : Harilik linn, ootamatu aed ja iga päev õitsev kirsiõis\nHarilik linn, ootamatu aed ja iga päev õitsev kirsiõis\nBangued, Abra provintsi keskus ei näe just sageli välisturiste. Rannikul kulgevast põhja-lõuna trassist jääb ta mõnikümmend kilomeetrit sisemaa poole ning edasi itta üle keskmäestiku ei vii hästi väljaehitatud maanteed. Luzonis jaotatakse provintsid sissetuleku järgi kuude kategooriasse - mida kõrgem kategooria, seda rohkem liikmeid kohalikus valitsuses, seda enam raha ka kohaliku elu edendamiseks. Abra provints kuulub esimesse ehk kõrgeimasse kategooriasse. Linna ümbruses on viljakaid põllumaid, idapoolsetes mägedes leidub veel siiani väärispuitu, jõeorus liiva ehitusplokkide tootmiseks. TripAdvisor pakub ses linnas külastamiseks paari vana kirikut ja kolmanda objektina mainib Victoria parki, mille kohta palub "selle hotelli" kohta oma muljeid jagada. Victoria park ei ole siiski hotell, vaid kaitsealune puistu Victoria mäel.\nMäel võib tõusta vaateplatvormile, et üle puude koos linna kaitsjaga allalinna vaadata\nLinna taga uduvines on näha mäeahelik, üks osa sealt pidavat kandma nime "uinuv kaunitar".\nAbra Valley Grand hotell oli meie viimane kodust ette broneeritud öömaja. Kirjelduse kohaselt just Victoria pargis see meie ööbimispaik pidigi asuma oma toreda köetava (?) basseiniga. Tegelikult oli hotell ikka all linnas ja basseini kütsid päeval vaid troopikapäikesekiired. Head maanteed mööda jõudsime linna üsna varakult, hotelli näitas kätte abivalmis kohalik mees oma mopeediga ees sõites. Vaatamata vastukäivatele eelandmetele olid meie kontaktid kohalike inimestega kogu reisi jooksul igati meeldivad.\nHotelli sisse kolitud, suundusime turule. Nagu ikka mitteturistlikes kohtades on kohalike rõõmsameelne tähelepanu garanteeritud. Küsiti, kas me oleme misjonärid. Bangued nimelt oli ajalooliselt koht, mis üsna kaua vastu pani hispaanlaste ümberkorraldustele ja ristiusule. Praegugi on linnas suurem misjonikeskus - olgugi hispaanlased läinud ja mitu sajandit möödunud.\nTurul. Värskete kookoshelveste valmistamine. Riiv käib ringi ja poiss surub kahe käega rohelisest koorest vabastatud kookospähklit vastu riivi. Helbed pudisevad ees näha olevasse kaussi. Kookospiima saab värskeid helbeid veega segades. Siin aga pani halli särgiga poiss riivimasina seisma, et sinise särgiga noormehele üht pähklit müügiks ette valmistada ja sisse pakkida.\nTavaline kirik, hele ja rõõmus oma saledate tornidega.\nTäpselt samasugusid võis kohata praktiliselt igas asulas. Selles kirikus oli loojangu eel algamas laulatus. Matuserongkäikudest maanteedel möödusime aga laupäeviti varastel hommikutundidel.\nBasseini ümber pandi õhtul põlema uhked värvilised tuled. Seda, kuidas üks seltskond oli kohalikku põhimeelelahutust karaoket harrastanud, mina ei kuulnud - hea kah, sest olevat hullult valesti laulnud.\nLinnast välja sõites üle uue silla läks pilk korraga selle kõrval seisva vana silla poole ja nii avastasimegi vana-silla-aia. Omanik oli kohal ja lubas lahkelt meid uudistama.\nVäikeaednikule omase leidlikkusega oli aiakesse mahutatud liigirikas taimekollektsioon\nVasakul on näha lattube, paremalt paistavad uue silla punased talad, aia lõpus viib uks majja. Oli see siis aedniku elumaja või riistakuur jäi küsimata.\nNüüd pealkirjas lubatud kirsiõis. Ka enne oli kohati silma torganud umbes sirelisuurused ja peaaegu sireli lehtedega põõsad, millel väga erkroosad kirsiõisi meenutavad õied peal. Silla aias õnnestus lõpuks sellest põõsast pilt teha, kahjuks halva kvaliteediga, kuid mulje peaks olema peaaegu õige. Nimi niisamuti. See igihaljas taim õitseb peaaegu lakkamatult aasta ringi ja nii kutsuvad hiinlased teda hellitavalt "ri-ri-ring" mille tähendus pidigi olema "iga päev õitsev kirsiõis".\nÕiekas jatrofa, Jatropha interrigma, Spicy jatropha , Ri-ri ring,\nEvery day flowered cherry blossom\nÕiekas jatrofa on populaarne haljastustaim mitmel pool troopikas. Nagu ka teised jatrofad, on õiekas jatrofa tugevalt mürgine taim.\nTema sugulastest on dekoratiiv- ja ravimtaimena tuntud veel kentsaka paksenenud tüve alaosaga turd jatrofa, Jatropha podagrica, Buddha Belly plant või ka Bottleplant. Seda taime on ka Hansaplantis müügil olnud:\nKolmas oluline jatrofa liik on teadusliku nimega Jatropha curcas, eesti keeles oksepähklipuu, inglise keeles Barbados nut, purging nut, physic nut. Kui ükskord nafta täiesti otsas ja oksepähklipuu korralikult kultuuristatud, võib see taim suure tähtsuse omandada kui biodiisli tooraine. Tema seemnete mürgine õli sobib päris hästi tehniliseks otstarbeks. Katseid on tehtud ja istandusi rajatud juba aastakümeid. Lennukite proovilennudki jatrofaõliga on edukalt maandunud. Seni on enamus tootmisprojekte liiva jooksnud, sest pole õnnestunud aretada kindla saagiga sorte ja biokütuse omahind on liiga kõrgeks osutunud. Jatrofapuu kasvab küll ka äärmiselt kurnatud kuivas maas, kuid priskeid pähkleid pole sealt loota. Oksepähklipuu mitmesuguseid kasutusvõimalusi illustreerib pilt lehelt http://www.hindawi.com/journals/ecam/2011/134954/fig5/\nVaatamata mürgisusele on oksepähklipuu vilju ka toiduks tarvitatud pärast keetmist ja röstimist. Kusagil vist ladiana ameerikas pidi olema suguharu, kel see on tavapärane toit, kuid seni pole teadlased kiirustanud katsetama, kas tegu on erilise mürgivaba klooniga, kohalike immuunsusega või tõepoolest muutub hull pähkel söödavaks pärast tugevat kulinaarset töötlemist.\nVaat kus kanged sugulased kenal kirsiõiekesel :)\nLõpuks veel üks kena roosaõieline põõsas sillaaia sissepääsul. See liblikõieline põõsas on kiirekasvuline, kaunite õitega, kannatab välja mitmesuguseid (troopika) tingimusi ning on seetõttu mitmekülgselt kasutust leidnud. Tegemist on söödava taimega. Noori võrdeid ja õisi söövad inimesed, valgurikaste lehtedega oksi lõigatakse põuaperioodil loomadele söödaks. Puu hõre võra laseb päikesekiiri hästi läbi ning sobib sellisena väänkasvude toeks. Suureõielisest sesbaaniast on olemas ka valgeõieline vorm.\nSuureõieline sesbaania (Sesbania grandiflora), nauhakolibripapu, white dragon tree, flamingo bill, west indian pea, tiger tongue, fleur papillone (libliklill) - ja see on vaid murdosa erinevatest nimedest.\nRahutu rahmeldaja March 13, 2016 at 9:07 AM\nSillaaed on täiesti vaimustav :)\nEve Piibeleht March 13, 2016 at 5:08 PM\nSee vana silla aed on tõeliselt imeline.\nMUHEDIK March 13, 2016 at 6:16 PM\nSillaaed meeldib mulle ka:)\nAga see sugulaste värk on taimedel sama kui inimestelgi, mahutab igasuguseid :)\nFutu March 13, 2016 at 6:54 PM\nSillaaed? Väga nutikas.:) Kas sillaaias olid taimed konteinerites?\nTii March 14, 2016 at 9:55 AM\nKesse täpselt teab. Mõned suuremad taimed olid küll konteinerites, kuid tundub et need servapeenrad on lihtsalt sillale tassitud pinnasest kujundatud. Kas veel mingit eralduskilet kasutatakse, pole teada. Kuid ega vist konstruktsiooni läbiroostetamist ja alla pudenemist niipea karta ei ole.


Räuskaja | Kristallist elu\nkristallkuul ♦ september 22, 2017 ♦ 7 kommentaari\nMiks lahkuminekud mõnikord inetuks lähevad? Kas see oleneb pigem inimestest, kes suhtes osalevad, või põhjustest, miks lahku minnakse?\nNäiteks ma saan aru, kui kedagi reedetakse. Siis võib juhtuda, et on sügav solvumine, petetuse tunne ja lendavad koledad sõnad. Aga kui pole. Miks siis peab teisele halvasti ütlema?\nSee vist on enese valju häälega veenmine, et “hea ongi, et sitast lahti sain”. Kuigi ega ma ei tea, kas oma partnerist lugu pidav/pidanud inimene päriselt nii mõtleks. See oleks ju päris inetu. Pealegi, kui on nii hea, et nõmedikust lahti saadi, miks siis sellest kõva häälega räuskama peab? Siis on ju tegelikult tõesti hästi läinud ja vihaseks sajatamiseks pole põhjust.\nMõni arvab, et inetu sajatamine on mingis mõttes enesekaitsemehhanism. Ollakse nii vihane, et enda viha on vaja kuidagi välja kanaldada ja mis sobiks paremini, kui teise mustamine. Mitte miski. Teine, keda mustatakse, peab siis “mõistma” ja ära kuulama sajatused, uskudes, et ah, ega ta ju ometi seda tõsiselt mõtle, mida ütleb, ta on lihtsalt vihane… Kuigi tegelikult ei pea keegi laskma endale solgipange pähe tühjendada. Isegi siis mitte, kui tema on lahku minemise otsuse teinud.\nMida halvasti ütlemisega veel taotleda võidakse? Ma ikka üritan aru saada ja mõista. Minu viga on see, et ma mõtlen enda seisukohast. Mida mina teeks. Kui asjad on läinud kehvasti, ma olen kurb ja soovin, et enam poleks nii kurb olla.\nViimane asi, millest ma mõtleks, on kättemaks. “Küll elu sulle selle eest kätte maksab.” Sellised sõnad on minu jaoks väga õõvastavad. Sest kättemaksu kontseptsioon on mulle tundmatu. Ma tean, et paljud inimesed soovivad teistele, kes neile on haiget teinud või nendega isegi halvasti käitunud, halba. Soovitakse kas ise kätte maksta, mõeldes selleks igasuguseid mahhinatsioone välja. Või jäetakse see elu hooleks. Kaasa sajatades, et “küll sa veel saad!!” Ei tea. Ei mõista.\nEi soovi ju keegi eos teisele inimesele haiget teha. Ka siis mitte, kui tahetakse lahku minna. See pole mingi kuri plaan, mida on pikalt haudutud ja eesmärgiga planeeritud. Mõni oskab selles näha aga aastatepikkust kurja plaani. See on minu jaoks midagi uut.\nAga milleni tige sajatamine ja kohati ka sõimamine viib? Mida see paremaks teeb? Või halvemaks? Sest mina võin öelda, et teeb halvemaks.\nTekitab mahajätjas tunde, et otsus oli igal juhul õige. Annab mõista, kui palju oli suhtes tegelikult mõistmist, austust ja kui palju puhast omandihimu. Tekitab vastikustunnet ja soovi edaspidi üldse mitte suhelda. Ka sõpradena mitte. Tekitab tunde, et koos käidud aastad on maha visatud aeg.\nKas see on mahajäetu tegelik taotlus või soov? Mina ei tea.\n← Kui ma kord uut kodu hakkan otsima\nKas Rootsi kruiis saab kedagi hämmastada? →\nseptember 22, 2017 – 7:15 p.l.\nMinul on kogemus, kus õelaks ja vastikuks läks hoopis maha jätja. Inimene hankis endale kõrvalsuhte (ehk siis läks lahku aga unustas seda öelda sellele, kellega suhtes oli) ja hakkas õelutsema oma senise kaaslase kallal. Kardetavasti süümepiinade tõttu kuna oma uuele kaaslasele oli ta ammu öelnud, et vana suhe on otsas aga ei olnud. Lootis vist, et äkki ei peagi ise lõppu tegema kui piisavalt nõme on…\nVõi siis on räuskamine ja nõmetsemine mingi leina või šoki faas.\nseptember 22, 2017 – 10:48 p.l.\nRäuskamine rohkem vaimse vägivalla vorm, soovitan menti anda asi! Või on hoopis vaimse tervisega midagi lahti ja vaja sundravile saata. Edu!\nseptember 22, 2017 – 11:10 p.l.\nNonii õelust räuskamist põhjustab see, et kaob kontroll ja seda kontrolli kuidagigi moodi kompenseerida siis ähvardatakse midaiganes meetoditega, mõnele mõjub mõni kehitab ainult õlgu .Tegelikult pole sellel ütlejal midagi asjalikku öelda, saad alati ise küsida HAllo ütle midagi asjalikku ja enamal juhul jääb ära see nõmetsemine. Mingist küljest võib vaadata seda läbi süü tunde tema pole ju süüdi tema saab kahju ja teine on süüdi, siis on tal moraalne õigus nõuda justkui kompensatsiooni see ongi kättemaks. Kättemaksjal tahab ainult tunda rõõmu, et tema objektil läheks halvasti ei enamat kahjurõõm kõigesuurem rõõm. 🙂\nseptember 23, 2017 – 7:35 e.l.\n“Küll elu sulle selle eest kätte maksab” on mu meelest midagi nagu karma. Ei? Karmat sa ka ei tunnista? Ma nüüd ei arva, et sa/ keegi konkreetne milleski süüdi on ja karma hakkab tulema 😀 Ma mõtlen üleüldse nagu. Muidugi, kui keegi ise hakkab kätte maksma ja plaani hauduma, siis see vist küll karma pole, pigem ikka just see “elu maksab kätte”.\nAga vastus su püstitatud küsimusele – eks see mingi vihaga seotud ole. Kust see viha tuleb? See vist pole ühene vastus.\nseptember 23, 2017 – 7:48 p.l.\nKusjuures ma vist tõesti ei usu karmasse. Selles laadis, et kui teed asja x, siis tuleb karma ja hakkab karmatama.\nKarma toimimise aluseks on minu meelest nagu eeldus, et kõigile on ette nähtud võrdselt head ja halba. Või kui ei ole, siis on teistest rohkem head (või halba) ette nähtud iseäranis headele ja helgetele (või halbadele) inimestele. Aga mina ei usu sellesse. Ma ei usu, et kui mõne inimesega juhtub hulk halbu asju, siis sel lihtsal põhjusel, et ta on ise kohutavalt halb inimene olnud ja saab nüüd karistatud. Ja kellel läheb õudselt hästi, siis sellepärast, et ta ise on lihtsalt üleni puhas ja tore inimene, kes oma õnne igati ära teeninud. Mu meelest on elu parajalt ebaõiglane 🙂\nKui karma oleks olemas, siis ta töötaks ju ometigi kõigi suhtes võrdselt, mitte valikuiselt? Küllalt on sitapäid, kes ei saa kunagi oma koslepit kätte. Ja häid inimesi, kellega juhtuvad halvad asjad.\nseptember 24, 2017 – 4:32 e.l.\nMu meeles on see puhtalt kasvatuse ja temperamendi küsimus.\nseptember 24, 2017 – 9:58 p.l.\nKa minu arvates on see ikka selline enesekaitsemehhanism egol. Kui teed teisest mingi deemoni või halva inimese, siis on lihtsam iseendale seletada, miks see inimene su maha jättis ja et sinus polegi asi, vaid ikka temas. Paljud inimesed, kellel pole enesehinnanguga nii timmis (ja neid minu arvates on päris palju, siinkirjutaja – mina – kindlasti kaasaarvatud), võtavad kõiki olukordi kui rünnakuid nende isiku pihta ja siis üritavad juba neid olukordi eos pareerida.\nAga vähese austuse teema ka kindlasti. Ma mõtlen, et see, kas sa austad teist inimest suhtes, on päris hea lakmus. Ja et kas tema sind ka.


Idahuumor tõmbab käima küll - Teater Vanemuine\nIdahuumor tõmbab käima küll\nKartused, justkui osutuks Jaapani komöödia „Naeru akadeemia“ näol põhjamaisele hingelaadile mõistmatuks, osutuvad asjatuks.\nKaks tundi ja 20 minutit vältav kahemeheduo paneb esmapilgul kahtlema, kas pinget ikka veab välja. Pole ju jänkide naljaseriaalidest tuttav lakkamatu pealesunnitud lagistamine eestlastele just omane, mis on nii mõnegi enda arvates ülivaimuka stand-up-humoristi siinmail kuivale jätnud. Seda enam, et tuumarünnaku üle elanud tõusva päikese maa huumorisoon tavatseb teinegi kord sootuks veidratel radadel tukselda.\nRiho Kütsari ja Hannes Kaljujärve filigraanne kokkumäng paiskab skepsise aga põrmu. Ilmselt pole vaja erilist mõttelendu, et ära arvata, kumb kahest mehest õhinas näitekirjanikku ja kumb tõredat tsensorit kehastab. Ning kultussarjast „Õnne 13“ tuttav torisemine rahvast külmaks ei jäta, saal vappub naerust.\nTorin tuleneb põhjusest, et teatritrupi „Naeru akadeemia“ lavastaja ei suuda sugugi aru saada, et sõja ajal nalja teha ei sobi. Kuigi tsensori valvas pilk pole selleaegses Jaapanis midagi ebatavalist, on kunstihing sedapuhku sattunud erilise kuiviku otsa, kellel igasugune huumorimeel üldse puudub. Nagu paradoksaalsel kombel ajapikku tõdetakse, sellest just tõeline huumor sünnibki.\nKuna tsensor ei söanda üritusele kohe resoluutset vetot panna, vaid lükkab otsust üha uute ja uute muudatusettepanekutega edasi, tuleb lavastajal neile järjepanu reageerida. Üsna ootuspäraselt muudab iga totter parandus, näiteks kohustus lisada tükile täiesti kontekstiväliselt hüüatus „Taevas hoia keisrit!“ teose üha naljakamaks. Nii saab tsensorist omamoodi kaasautor. Sama loogiliseks sündmuste käiguks võib pidada vastandliku paari järkjärgulist vennastumist, nagu sedagi, et aastal 1940 ei saa muhe lõõpimine ometi lõpmatult kesta.\nTulles aga tagasi potentsiaalse ohu juurde, et idamaine naljategemisviis Maarjamaa poegadele ja tütardele kohale ei jõua, siis tuleb tunnistada, et liigagi hästi jõuab. Vaadates kodanikke, kelles iga Kütsari ja eriti Kaljujärve mühatav repliik hüsteerilisi reaktsioone tekitab, kerkib paratamatult küsimus, ega soojenduseks üks pits ülearu valatud ei saanud. Või on 25 aastat teleekraanil jooksnud kohustuslikku taustanaeru sedavõrd tõhusalt oma töö teinud?\nNali sünnib meeste mängust. Lugu on näitekirjanikust, kes peab tsensori juures oma näidendit kaitsma. Autor on sündmused asetanud 1940ndate Jaapanisse. See on aeg, kus militaarsed väärtused on kõrges hinnas, sest samal ajal käib Hiina-Jaapani sõda. Ajastut nimetatakse särava rahu ajastuks – nagu alati, kui on inimestel meeltes sõda, räägitakse palju rahust. Oma kokkupuutepunktid on sellel meie ajaga, Ukraina sõjaga.\nPalju on paralleele ka Nõukogude ajaga. Küsimus on selles, kuidas tsensuuri üldse mõista. Tegelikult tsenseerime iseend kogu aeg.\nMulle tundub, et konkreetne Jaapani nurk pole selle loo juures üldse tähtis. See on üldinimlik lugu. Kui vaadata näitemängu lavaajalugu, on teda mängitud suurepäraste näitlejate osavõtul Suurbritannias ja ka Leedus.


Charlo-kaksikud poksivad samal päeval - GoodFight\nCharlo-kaksikud poksivad samal päeval\n20:06 / Kategooria Uudised\nKirjutasime, et WBC sunnib ajutisele keskkaalu tšempionile Jermall Charlole peale matši Gennadi Golovkiniga, venelane saatis aga soovijad puu taha.\nKaotuseta vennad poksivad 22. detsembril New Yorgis. Jermall kohtub Willie Monroe juunioriga (23-3), WBC kergekeskkaalu meister Jermell aga Tony Harrisoniga (27-2). Kõik neli on ameeriklased. Peamatš on Jermalli matš. See otsustati mündiviskega. Piletimüük algas 26. oktoobril.\nMonroe on kaotanud Golovkinile ja Billie Joe Saundersile. Mõlemad olid tiitlimatšid. Harrison kaotas eelmisel aastal tiitlimatši Jarret Hurdile. Harrison oli üllatunud, et sai Charloga matši, sest arvas, et Charlo poksib Hurdiga, Hurd aga ei taha, et esimene vastane pärast vigastusest paranemisest oleks nii tugev.\nEelmineWarrior Fight 5: WBO ja WBA matšid jäävad ära\nJärgmineVIDEO! Sang vs Karaki\nCanelo on kolme organisatsiooni tšempion. Võit ei tulnud kergelt


Kodu / Archives for Arbitrator\nvahekohtuniku Independence: Vahekohtuniku süüdimõistetud vangi valeütluse Vabadussõjas\n22/01/2017 kõrval IAA Network\nVahekohtuniku sõltumatus on alati oluline, kuid kohus Malaisia on läinud kaugemale kui tavaliselt süüdimõistmisel vahekohtuniku vangi vale deklaratsiooni iseseisvuse. Briti vahekohtuniku mõisteti kuueks kuuks vangi valetõendite iseseisvusdeklaratsiooni, nagu teatas Global vahekohtu Review. Vastavalt Malaisia […]\nFiled Under: arbitraažireeglitele, vahekohtunik, Rahvusvahelise Vahekohtu Research, Malaisia vahekohtu\nVahekohtu avaldamise kohustus rahvusvahelises vahekohtus\n05/11/2016 kõrval IAA Network\nVahekohtuniku kohustus avalikustada võimalikke huvide konflikte sõltub kohaldatava õiguse. vahekohtunik, Prantsusmaal, on seotud kohustus siirus suunas poolte mida võib näha kahel tasandil, kronoloogilises viisil. esimene, peab ta paljastada kõik ja mis tahes huvide konflikti võimalus enne nõustumist tema […]\nFiled Under: vahekohtu Teave, vahekohtunik, Prantsusmaa vahekohtu, Ameerika Ühendriigid Vahekohtu\nKohtunikud puutumatuse Erand\n11/06/2016 kõrval IAA Network\nEt tagada rahu vahekohtu, isikliku vastutuse kohtunik ei saa toime "valesti hinnanud", see tähendab "väidetava üleastumise otseselt seotud sisu kohtuliku tegu" Esimeses peatust, Prantsuse kohtud on isegi karistada taotlejad, kes tahtsid tegeleda vastutab kohtunike ja kahju etteheiteid nende kergus ja hoolimatus. […]\nFiled Under: Aceris seaduse SARL, Arbitraazi, vahekohtunik, Prantsusmaa vahekohtu, Rahvusvaheline vahekohtu seadus, Rahvusvahelise Vahekohtu Advokaadibüroo, Paris vahekohtu\nCase vahekohtuniku Hiline nimetamine all 2012 ICC Rules\nJuhul vahekohtuniku hilja kandidatuuri on ebatavaline ühe all ICC Rules. artikli 12(4) selle 2012 ICC Rules, juhul, kui pooled on kokku leppinud kolmeliikmeline vahekohus, hageja lähtub juurde nimetatud selle co-vahekohtunik kutse, ja vastaja nimetab oma co-vahekohtunik […]\nFiled Under: Aceris seaduse SARL, arbitraažleping, vahekohtuotsuse, vahekohtu pädevus, vahekohtunik, Jõustamine Vahekohtuotsuse, ICC vahekohtu, kohtualluvus, New Yorgi konventsiooni


Pestitsiidide kasutamise vähendamine > Keskkonnaveeb > Tallinn\nTallinna Linnavolikogu 1. november 2018 nr 163 otsusega on Tallinna linn liitunud Euroopa pestitsiidivabade linnade võrgustikuga.\nVõrgustikuga ühinenud linnad kohustuvad kolme aasta jooksul märkimisväärselt vähendama pestitsiidide kasutamist ja järk-järgult lõpetama nende kasutamise linna avalikul alal, et kaitsta inimeste tervist ja keskkonda ning parandada elukvaliteeti. Kvaliteetse elukeskkonna saavutamine Tallinna linnas on tähtis nii linnaelanike kui ka floora ja fauna kaitsmise seisukohalt. Haljasalade hooldustööde käigus on tavapärane kasutada pestitsiide kahjurite ja haiguste tõrjeks. Kuigi pestitsiide kasutatakse inimestele kasu toomise eesmärgil, on tegemist keemiliste ühenditega, mis võivad kahjustada vara, põhjustada inimeste ja loomade terviseprobleeme (hingamisteede vaevused, naha ärritused, kasvajad jne).\nEsimene etapp pestitsiidide kasutamise vähendamise suunal on selgitada välja pestitsiidide kasutamise hetkeolukord Tallinna linna territooriumil. Selleks tehakse koostööd ELLE keskkonnauuringute firmaga, kelle töö käigus viiakse läbi olukorra kaardistus ja analüüs, mis teeb kindlaks pestitsiidide peamised kasutajagrupid, kasutuse olulisemad valdkonnad ja selle, kui suur on nendes kasutuse vähendamise potentsiaal (sh millist tüüpi pestitsiide ja kelle poolt kasutatakse kõige rohkem). Uuringus tuuakse välja tegevused, mille käigus Tallinna linnas kasutatakse või võidakse kasutada pestitsiide (sh umbrohutõrje, teehooldus, purskkaevud, monumentaalsed kunstiobjektid, linnamööbel jne). Hetkeolukorra uuring viiakse läbi alates 2019. aasta kevadest kuni sügiseni.\nHetkeolukorra uuring on sisendiks Tallinna avalikel aladel pestitsiidide kasutamise vähendamise tegevuskavale. Kuna hetkeolukord Tallinna pestitsiidide kasutuse osas on vähe teada, siis ei võimalda enne kaardistuse läbiviimist tegelikke vähendamise meetmeid planeerida. Tegevuskava koostamine protsessi algatatakse 2019 aasta sügisel ning jätkub 2020 aastal. Järgmise tööetapina koostatav tegevuskava hõlmab:\n1) kvantitatiivseid eesmärke, ajakavasid ja meetmeid kui ka pestitsiidide kasutamise järkjärgulise vähendamise kava avalikel aladel, avaliku juurdepääsuga eramaal ja elupiirkondade lähedal asuvatel põllumajandusaladel;\n2) ettepanekuid teavituskampaaniatele, mille eesmärk on teavitada linnaelanikke kavast lõpetada pestitsiidide kasutamine, suurendada teadlikkust pestitsiididega seotud ohtudest ja julgustada tegema pestitsiidide kasutamise lõpetamisel koostööd, innustades neid eraaedades ja erakinnistutel kasutama jätkusuutlikke alternatiive.


Artiklid – Lehekülg 11 – teadliktreening.com\nAutor: Risto Uuk Terviseinfo.ee kajastab järgmist taustainfot füüsilise aktiivsuse mõjust ja Eesti elanike liikumisest: Tänapäeval peetakse füüsilist passiivsust neljandaks riskifaktoriks suremuse põhjuste seas maailmas. Paljudes riikides tõuseb füüsilise passiivsuse tase, mõjutades oluliselt südame-veresoonkonnahaiguste, rasvumise, teise tüübi diabeedi ning luu- ja liigesehaiguste…\nOma „Teadliku treeningu ABC“ postituses kirjutasime: ”Kui kehal ei ole regulaarset ja piisavat koormust, ei ole tal põhjust areneda. Üks levinumaid vigu treeningutes on ühesuguste koormuste liigne kasutamine. Seetõttu ei anna treening edaspidi efekti ning saavutusvõimes tekib seisak. Kui treeningutes endiselt midagi ei muuda, on võimalik isegi töövõime vähenemine. Teadlik…\nAutor: Ilo Rihvk Üks peamisi põhjuseid, miks hakatakse otsima harjutusi kõhulihaste treenimiseks, on kehakaalu tõus ja vööümbermõõdu suurenemine. Tihti satutakse internetis mõne treeningkava peale. Paljude kavade pealkirjad stiilis “5 minutiga päevas kuubikud välja” vms on väga ahvatlevad. Ka 30 päeva väljakutsed tunduvad olevat headeks motivaatoriteks. Tõenäoliselt ei möödu treeneritel…\nFitness-valdkonnas kiputakse ära unustama, et kõige tähtsam on keskenduda fundamentaalsetele asjadele. Kui su katus laseb vett läbi, siis sa ei hakka ju korstnat värvima, kuna see on natuke ära kulunud. Samamoodi ei peaks hakkama lugema kaloreid, kui sa jood päevas 1,5 L limonaadi. Ja samamoodi ei ole mõtet mõelda mitmele päevale jaotada lihasgrupid, kui sa ei oska veel oma…\nHiljuti avaldatud uuringu põhjal suutsid 12 nädala jooksul treeneriga koos treeninud inimesed parandada oma lihasmassi, jõudu ja vastupidavust paremini kui iseseisvalt ilma treenerita treeninud grupp. Järeldati, et paremad tulemused on tõenäolisemad koos treeneriga treenides võrreldes iseseisvalt treenimisega. Loomulikult, mida parem on treener, seda tõenäolisemalt tulevad ka paremad…


Ergma avas Riigikogus Ema Teresa 100. sünnipäevale pühendatud näituse - Riigikogu\nErgma avas Riigikogus Ema Teresa 100. sünnipäevale pühendatud näituse\n„Paistku headus sinu näost, sinu silmadest ja sinu tervituse soojusest. Olgu sul alati varuks rõõmus naeratus lastele, vaestele, kõigile, kes kannatavad ja on üksi. Anna neile mitte ainult abi, vaid ka oma süda,“ avas Riigikogu esimees Ene Ergma Ema Teresa sõnadega täna Riigikogu konverentsisaalis misjonäri ja heategija Ema Teresa (1910 – 1997) 100. sünniaastale pühendatud näituse „Ema Teresa – Gonxhe Bojaxhi, armastuse ja inimväärikuse elav sümbol”.\nRiigikogus eksponeeritaval väljapanekul saab näha sellele erakordsele naisele ja tema perekonnale kuulunud isiklikke esemeid rõivastest teeserviisini, samuti maale, kujusid, postmarke ja fotosid, millel on kujutatud Ema Teresa ning muud põnevat. Näituse korraldas Eesti-Albaania parlamendirühm eesotsas rühma esimehe Rain Rosimannusega. Näituse Albaania poolseks haldajaks ja initsiaatoriks on Ema Teresa Kultuurifond Albaanias, mille esindajana oli näitust avamas ka Fondi looja ja president, Albaania peaministri abikaasa dr. Liri Berisha.\n„Tema hinge suurusest said osa väga paljud vaesed, haiged ja põlatud inimesed, kelle abistamisele ta oma elu pühendas. Ta kinkis neile oma aja, südame ja naeratuse. Innustagu Ema Teresa lugu meid hoolitsema oma lähedaste eest ja pakkuma abikätt nõrgematele,” ütles Riigikogu esimees. Näituse avamisele tulnud Rooma-Katoliku Kiriku apostellik administraator piiskop Philip Jourdan’i sõnul on Ema Teresa suurepärane kingitus kogu inimkonnale.\nNäitus on varem avalikkusele olnud nähtav kahel korral: käesoleva aasta aprillis oli näitus üleval Washingtonis ja New Yorgis, kus seda eksponeeriti ÜRO peamajas. Tallinnas jääb näitus avatuks vaid 17. novembrini.


Vooremaa Sadalas taas külateatrite päevad\nSadalas taas külateatrite päevad\nReedest pühapäevani toimuvatel Sadala VI külateatrite päevadel omandatakse teemakohaseid teadmisi ja tarkusi õpitubades, elatakse kaasa Sadala Külade Teatri ja külalisesinejate etteastetele, kohtutakse teatripersooni Gert Kiileriga.\nSadala Külade Seltsi juhatuse esimees Pille Tutt avaldas arvamust, et sündmuse kõrgehetkeks tõotab kujuneda etendus, mis põhineb Eesti filmiklassikal, ennekõike „Kevadel” ja „Suvel”, kuid seob selle motiividega ka teistest meie kultusfilmidest.\nÕpitoad toimuvad reedel ja laupäeval, mõned ka pühapäeval, eestvedajaks Sadala Külade Teatri trupijuht ja lavastaja Valdi Reinas oma meeskonnaga. Teemadeks on näitlejameisterlikkus, lavaline liikumine, kõnetehnika. „Tegeleme ka dekoreerimise, lava kujundamise, ajastupõhiste kostüümide, etenduste-lavastuste analüüsiga, proovime improvisatsiooni ja hoiame traditsiooni. Selle aasta grimmitoa juhendajaks on grimmikunstnik Anne-Ly Soo, kes töötab Vanemuise teatris. Tema töötoas on põhirõhk Oskar Lutsu „Kevade” ja „Suve” ajastul ja tegelastel. Tehakse praktilist tööd ja jagatakse teooriat, tuleb olla tähelepanelik ja avatud.\nÕpitubadesse ootame eelkõige Sadala teatritruppide liikmeid, aga anname võimaluse ka teistele teatrimaailmast ja -tegemisest huvitatuile. Osalemiseks palume registreerida hiljemalt 23. augusti lõunaajaks telefonil 521196,” ütles Pille Tutt.\nValdi Reinas märkis, et tänavuste teatripäevade külalisesinejad on Põlvamaalt Alle-Saija Teatritalu teatristuudio etendusega „… ja õunapuud õitsevad”, Pajusi Teater etendusega „Ehitame torni” ja Viljandimaa Vastemõisa näitetrupp Poolvillased etendusega „Mehe küljeluu”.\n„Külalistrupid on personaalselt kutsutud, aga teatripäevadel mängitavad etendused on nad ise välja pakkunud. Korraldajatena on meil hea meel, et osalevad teatritrupid kutse vastu võtsid. Laval on etendused, milles on nii tõsielu kui ka nalja-naeru. Tähistame Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva, mängime hetki Eesti filmiklassikast. Soovime anda võimaluse tutvuda eriilmeliste tegijatega ja lavastustega. Sadala teatritegijad koos kohaliku laulutrupi ja tantsurühmaga astuvad lavale etendusega „Kevadest Suveni, sada Eesti filmi Sadalas”. Et teada saada, missugustest filmidest on lavastus kokku saanud, selleks tuleb tulla kohale ja ise oma silmaga vaadata,” selgitas Reinas.\nTraditsiooni kohaselt kohtub Sadala teatripäevadel näitlejate ja publikuga teatripersoon. Seekord on selleks 2018. aasta Oskar Lutsu huumoripreemia laureaat Gert Kiiler. „Loodame, et Gert avab end ja räägib, kuidas kirjutamis- ja naljapisik on temaga ja temas kasvanud, missugune on tema teatrimaailm, kes ja kuidas on tema teatrieluga seotud. Ootame suure põnevusega Gerdiga kohtumist,” rääkis Pille Tutt.\nTeatripäevade õpitoad ja etendused toimuvad nii kõlakojas kui ka rahvamajas. Vihma korral toimub kõik planeeritu rahvamajas. Vaatajaid ootab Luule köögi eestvedamisel ka Saja Sendi ja Lühikese Laua teatrikohvik.\nToetust saadi Leader-programmi kaudu ja kultuurkapitalilt.