Virgin - 22.05.2003 kell 10:41\nwebkaaren - 22.05.2003 kell 10:49\npisimimm - 22.05.2003 kell 10:49\nLola69 - 22.05.2003 kell 12:13\nLola69 - 22.05.2003 kell 12:17\npisimimm - 22.05.2003 kell 12:23\nHiirekas - 22.05.2003 kell 12:56\nMara - 22.05.2003 kell 13:24\nyller - 22.05.2003 kell 14:51\nVenom - 22.05.2003 kell 16:07\nVamp O Drama - 22.05.2003 kell 17:32\nmada - 22.05.2003 kell 17:37\nmontca - 22.05.2003 kell 17:54\njenni - 22.05.2003 kell 17:55\nmontca - 22.05.2003 kell 18:04\nRay - 22.05.2003 kell 18:11\nmarx - 22.05.2003 kell 18:13\nMonaLisa - 22.05.2003 kell 18:14\nroosi - 22.05.2003 kell 18:32\nvantark - 22.05.2003 kell 23:28\nmuhhin - 22.05.2003 kell 23:32\nli-li - 22.05.2003 kell 23:39\nmeggle - 23.05.2003 kell 11:06\ncleona - 31.05.2003 kell 20:26\nKrissu - 01.06.2003 kell 07:44\nmarintz - 01.06.2003 kell 10:29\nKõige rohkem meeldib Jacobs!Aga mingi Kulta Katrina...on täiesti out Teised on nagu on...joon kõike.Viimasel ajal kombeks teha tassi tõmmekat,ei viitsi nende kannude ja aparaatidega mässata!\nReegline joon musta mõrudat kohvi,kuigi ega jah,tervise huvides peaks jooma ikka piimaga.....\nsirli - 22.02.2004 kell 17:46\nLemmikkohv on Gevalia ja joon üldiselt ilma suhkruta ning panen piima ka peale, koor eriti ei meeldi. Presskannu kohv on tegelikult parem, aga üldiselt teen ikka masinakohvi, kuigi presskann on kah olemas, lihtsalt harjumuse asi. Maitsestatud kohvi pole siiani veel proovinud, kuna ma väljas käies kohvi ei joo, vaid ainult enda tehtud, oma kodus.\nSiku - 22.02.2004 kell 18:31\nKunagi jöin tohutavalt palju kohvi, aga nyyd vöib öelda et ei joo yldse kohvi, väga harva tuleb kohvi isu. Ennem meeldis wayne´s coffee hele kohvi, piima ja tumeda tykk suhkruga.\nzipelgatydruk - 22.02.2004 kell 19:16\nKohvi joon koorega a suhkruta.\nSuhkruga ei meeldi kohe yldse\nsuhkruga kohvi siuke läila\nMudu igasugust marki joon. Lemmikuid ple. A cappucino on niiiiiii yammi! + caffe latte.\nKillagal - 03.03.2004 kell 19:36\nHmm.. otsest lemmikmarki pole... kohv meeldib mustalt... ja vahel meeldib külmalt ka\njoon nii masinakohvi, kui pressuka oma... viimane siiski natuke prarem\nsusanna - 04.03.2004 kell 00:16\nhullult olen kohvisõber\ncapputcino on ka lemmik\npanen nii suhkurt, kui koort\nvahest valget plombiiri jäätist ka ... nii hea\nkiirel ajal teen otse kruusi, see mul hästi suur, et ei peaks kohe uut minema tegema\nostan merrildit, luxsust\nväga kibedad ei meeldi, sellised vahepealse kangusega\nkui magusat on kõrval, siis suhkurt ei kasuta\nmuvelin - 04.03.2004 kell 08:56\nnö tavalistest kohvimarkidest eelistan gevaliat või löfbergsi. maitsekohvidest olen proovinud mitmeid, aga eriti huvitav oli viskimaitseline kohvi . kohvikutes näiteks eelistan hoopis nö piimakohvi\nUll Miis - 04.03.2004 kell 08:59\nKui üldse kohvi joon siis panen sinna ästi palju suhkurt (umbes nii palju, et lusikas püsti seisax ) ja tavaliselt nii, et kolmveerand tassi kohvi ja veerand tassi koort siis kannatab juua . Olen proovinud ka suhkruta ja mustalt a siis nagu minu arvates kohv selline tõrvavesi\nSuurelt jaolt siiski ise tee jooja\nipsu - 04.03.2004 kell 11:57\nKuidagi on välja kujunenud et olen LUXUS kohvi peale pidama jäänud.\nDinxu - 04.03.2004 kell 13:01\nLemmik on Gevalia...\nJoon nii nagu tuju, mõnikord mustalt teinekord suhkru ja koorega.... masinakohvi erandjuhul, tavaliselt ikka presskannu kohv kuna see on maitsvam, pole kohvimasina maitset juures\nEraldi maitsestatud pole proovinud....veel... aga kui ära teen siis ytlen\nmaritv - 04.03.2004 kell 20:13\nmina ei teagi, mis kofi ma joon\naga enamasti tuleb see presskannust.\ncappucino on kah ülihääää\nminnic - 04.03.2004 kell 20:23\nkõige rohkem meeldib löfbergsi see sort, kus pilt tuulisest maanteest peale on kleebitud. sellest sordist tuleb nii hea tökat, et seda joob kõige parema meelega mustalt.\nteisi kohvisorte joon tavaliselt piima või koorega. enamasti suhkrut ei pane.\nkrich - 16.09.2004 kell 16:36\nLõfbergsi tavaliselt ostnud. Ei viitsi ma jamada kohvimasina ja presskannuga. Hommikul panen paraja koguse kohvipuru tassi, valan keeva vee peal, natsa suhkrut ja piima ning ongi kogu lugu.\nvantark - 16.09.2004 kell 16:43\nminu kohvitamised on läbi, tervis ei luba aga kui head lõhna tunnen siis ajab küll keele ripakile ja tahaks õudsalt juua\nlendajapoiss - 16.09.2004 kell 17:21\nOlen vähenõudlik kohvi suhtes,aga ilma ka ei saa läbi!\nAlfaromeo - 16.09.2004 kell 17:31\nCappuchino ikka on hea kohvijook\nBithe - 16.09.2004 kell 20:05\nOlen üks vastik kohvijoodik\nIkka hulgi läheb seda vedelikku nahavahele. Kui hommikul tõusen siis esimese asjana rooman kööki kohvi tegema...muidu ma lihtsalt ei ärka üles\nJoon mustalt ja sugarit kah ikka sisse\ntinkivinky - 16.09.2004 kell 20:21\nolen suur kohvi sõber,joonud mitmeid marke..pole nagu lemmikut..joon kohvi piimaga ja ilma suhkruta...masina kohv istub paremini kui espresso...\nmils - 16.09.2004 kell 20:27\nMulle meeldib väga cappucino, kuid tavaliselt joon kohvi koos suhkru ja koorega\nHommikuti kui suur uni on ergutab cafe latte!!\nOlen ka läbinud kohvikoolituse !\nBeith - 16.09.2004 kell 21:22\nMIna ei joo reeglina kohvi üldse. Kui joon, siis ainult väga harva nt. kringlite ja tordi kõrvale. Alati rohke koore ja suhkruga.\nCappucino on küll hea, kui harva saab\nhestia - 16.09.2004 kell 22:06\nolen küll omast arust kohvihoolik, ent järelikult mitte sellisel määral, et poest maitsekohvit ostma kipuksin... piirdun ikka tavalisega ning hetkelemmik on luxus.... ja 90%-il joon seda koos suhkruga ning 50%-il koos koorega... statoilis pakutav masina-cappucino väga hää.... leedumaal pakkus statoil veel miskit masinakohvisorti, mida eestis pole kohalikes statoilides näinud, kujunes teatud ajaperioodil päris lemmikuks\nkontorihiir - 16.09.2004 kell 22:50\nhommikuti tass kohvi ja mõnikord ka lõuna ajal.....masinakohvi enam ei joo, kui just tööl keegi ei tee ega paku ntx sünnipäevade ajal...ise teen presskannukohvi ja see on hää....\nrefo - 16.09.2004 kell 23:35\nIkka mustalt ilma kooreta.Erilist kindlat sorti ei oma.\nmarliin - 17.09.2004 kell 09:23\nArmastan igasuguseid maitsekohvisid ja kohvijooke. Vahukoorega ja jäätisega üle kõige . Juba sellest kirjutades tuleb selline isu peale , et...\nsinisilm - 17.09.2004 kell 09:39\nEelistan Presidenti...masinakohvi joon siis,kui muud ei pakuta.Isegi presskannu olen nurka visanud ja teen tassi ja sõelutan kohe mõne minuti pärast ära.Koor käib ka juurde ja suhkur...Või siis kui koort pole-mesi.Vahel lisan ka sidrunit.Hommikul asendamatu ja vahel ka pealelõunal,kui uni peale tuleb või rõhk alla langeb\nA need maitsestatud kohvid enam millegipärast ei istu....isegi lõhn läks vastikuks\nmersumees - 17.09.2004 kell 11:46\nmompsik - 17.09.2004 kell 21:35\nsalliise - 23.09.2004 kell 12:19\ndsikibriki - 24.09.2004 kell 09:28\ndelilah - 31.07.2006 kell 12:20\nAegajalt käin ühes kohvibaaris maiustamas espresso või jääkohviga. Muide, viimati pakuti Munamäe vaatetorni kohvikus väga head espressot, jäävesi kombekohaselt juures - ja väike ¹okolaadikild ka. Hm, suu hakkas vett jooksma.\nrosita - 31.07.2006 kell 12:26\nSybill - 31.07.2006 kell 13:36\npisimimm - 01.08.2006 kell 09:01\nmuhhin - 01.08.2006 kell 09:06\nMarxendorf - 01.08.2006 kell 09:52\nMaiu - 01.08.2006 kell 11:20\nmuhhin - 01.08.2006 kell 11:22\nanne51 - 01.08.2006 kell 13:09\njenni - 01.08.2006 kell 13:21\nmetsakutsa - 01.08.2006 kell 13:22\nmuhhin - 01.08.2006 kell 13:27\npisimimm - 01.08.2006 kell 13:27\nmuhhin - 01.08.2006 kell 13:30\npisimimm - 01.08.2006 kell 13:32\njenni - 01.08.2006 kell 13:34\nariita - 01.08.2006 kell 15:21\nsamsara - 01.08.2006 kell 16:20\nCassini - 01.08.2006 kell 21:13\nOleskleja - 02.08.2006 kell 02:27\nSpiritraver - 02.08.2006 kell 04:50\nKillagal - 02.08.2006 kell 07:50\nParim kohv on Jacobs Krönung, kõlbab nii mustalt, kui ka suhkru ning koorega.\nEelistan nö purupõhjakohvi kõigile teistle. Kui hommikuti kiire on, pean siiski Staoili masinakohviga leppima, mis ka õnneks suht joodav on.\nPipilota - 02.08.2006 kell 12:27\nviimase aja hommikulemmikuks on saanud taiesti tavaline kohvi vanilje sojapiimaga...\nlounaajal tuleb suuremat sorti cappucino ara juua. kuumalaine tottu tuleb siiski seda manustada ice coffee'na.\npisihiir - 03.08.2006 kell 09:22\nGevalia kohvi on vanast harjumusest ostetud.\nHommikukohv-hommikune asendamatu asi,päevapeale pole oluline kas joon või mitte.\nanemia - 24.08.2006 kell 00:54\nCafe Latte/piimakohv kohvikus vms kohas. Kodus panen ka kohvi sisse natuke alla poole tassi piima.\nViimasel ajal olen avastanud ka 3-in1 kohvid, need väiksed Nescafe'd jm -- täitsa head! Sinna panen ka veel piima peale muidugi, hah.\nSpiritraver - 24.08.2006 kell 01:19\nViimasel ajal olen avastanud ka 3-in1 kohvid, need väiksed Nescafe'd jm -- täitsa head!\nNeidsinatseid väikseid Nescafe'sid on mul hea peotäis sahtlipõhjas varuks - juhuks kui hommikul ärkan ja märkan, et kohvipuru on otsas. Tavaliselt kipub ikka meelest minema uus pakk osta enne kui vana otsa saab.\ndesiree - 24.08.2006 kell 06:39\nMa ei saa aru mis värk on, viimasel ajal joon ma vaat et 5 tassi kohvi päevas, ebanormaalne vajadus tekkinud lausa kohvi järele. Vanast jõin vaid hommikul max 2 tassi, aga nüüd keevitan endale õhtulgi tassikese sisse. Õnneks silmad mul veel sellised ---> ei ole\nA kohvi joon koore/piima ja suhkruta.\njll - 24.08.2006 kell 13:32\nKange Pauligi president meega, presskannus tehtud, piimaga lahjendatud, tass peab olema suur.\nMoosinina - 21.10.2006 kell 20:35\nOii, kohvi ma joon, ükskõik millist (v.a. väga piimane/koorene kohv) Pean hoopis asja ettevaatlikumalt võtma hakkama, sest seoses uues töökohas hommikuti ja lõunati kohvi joomisega kipub päevaseks koguseks tulema vahest 3 tassitäit See aga pole sugugi hea... Muidu tavanorm on 1 tassitäis hommikuti ja kõik. Nii et mark ja sort ja kangus pole oluline, oluline on kogus.\nsossuke - 21.10.2006 kell 21:31\nkohvimaan olen ma. vahetan mingi aja tagant sorti, et erinevusi mõikaks. kohvita elu täitsa p....s\nnõuka aega tagasi ei taha igasugu asju sai tehtud, nagu näiteks roheliste ubade praadimine. ja pean tõdema, et sellest parimat pole enam saanud\nmaritv - 21.10.2006 kell 21:41\nJääkohv on kah väga bueeno.\nariita - 22.10.2006 kell 18:19\nka mina praadisin rohelisi ube, oli seegi üks omaette peen töö ja sai õnnelik oldud kui hästi välja tuli ja ämm kiitis\nkontorihiir - 22.10.2006 kell 18:23\naga ariita....nendest küpsetatud ubadest kohv oli ju täitsa hea....\nmäletan, et kord küpsesid veidi üle....kohv tuli veelgi parem\nariita - 22.10.2006 kell 18:26\nega ma nurisegi ja mida paremini välja kukkus seda uhkem tunne, meeski mõmises kui teised naist kiitsid\nfreelancer - 22.10.2006 kell 18:27\n10tassi päevas umbes.\nHoiatus:Ärge keegi tarbige nii palju kohvi-hakkab tervisele.\nrosita - 22.10.2006 kell 18:31\nOlen väike kohvitarbija ja õhtuti üldse ei joo, kui just pole teada, et niikuinii peaks öösel üleval olema.Kaks tassi päevas on keskmine norm.\nariita - 22.10.2006 kell 18:33\njoo sõrmkübara süürusest tassist - säästad tervist\nkodukana - 22.10.2006 kell 22:24\nVäga suur kohvijoodik ma ei ole, aga igal juhul eelistan nn "laisa inimese kohvi" s.t et puru tassi põhjas. Presskannus ei tule ka minu meelest piisavalt hea. Ja seda kannu kasutan vaid siis, kui külalisi rohkem kui kaks. Automaati ei oma ja ei taha ka.\nKohvisortidest eelistan Jacobsit ja seda pruunis pakis Pauligi kohvi. Töö juures kolleegide soovil joome juba aastaid ainult Löfbergsi, ausalt öelda hakkab juba ära tüütama...\nunistaja - 23.10.2006 kell 14:54\nLemmikmark on Luxus. Meeldib masinakohv. Muidu joon koos piima ja suhkruga. Väga hea!!!\ndilbert - 23.10.2006 kell 15:31\nLavazza ubadest, suhkru ning ohtra piima(vahu)ga. Aga masin andis täna otsad\njenix - 24.10.2006 kell 12:18\nGevalia on kujunenud lemmikuks. ja tööl olles kulub seda üsna ohtrasti\nboobster - 08.11.2006 kell 00:17\nMa kohe ei teagi, kas olla rõõmus või kurb, aga avan, et pigem rõõmus, sest mina joon kohvi vaid mingi tass- paar nädalas, nii moepärast, et jutuajamise kõrvale midagi teha\nÖösel rekkaga sõites sai vahel ikka termos täis võtta, kuid see ajas pea valutama ning loobusin sellest...\nAeryn - 08.11.2006 kell 01:15\nÜle keskmise kange kohv koore ning suhkruga ja ikka mitu tassi päevas. Olen kohvihoolik\ntaavi30 - 08.11.2006 kell 09:32\nerilist vahet ei ole mis kohv,peaasi et mustalt..suhkur rikub asja ära\nLilith - 08.11.2006 kell 12:39\nJoon kanget,musta ilma suhkru ja kooreta Luxus kohvi.Tavaliselt teen otse tassi,aga sobib ka presskannukohvi.\nLola69 - 08.11.2006 kell 13:38\nAlgne postitaja: taavi30\nSuhkur rikub maitse ära jah. Aga koor on oluline detail. Piim pole enam see.\nmadu - 08.11.2006 kell 13:44\nTarbin kohvi vähese suhkru ja piimaga. Cafe latte ja cappuccino on lemmikud.\nEi salli hapuka maitsega kohvisorte.\nTavaliselt joon tassi kohvi hommikul ja sellega asi piirdub. Head teed eelistan kohvile iga kell.\nmurdjamees - 08.11.2006 kell 13:49\nJoon lahustuvat nescafed mustalt suhkru ja rummiga. Rumm peab olema tume.Lemmik on Capten morgan.\nJoanMadou - 08.11.2006 kell 15:54\nTavalist filtrikohvi joon enamasti, suhkru ja piimaga.\nMaitsvaim kohvi oli pisike annus *väga* kanget kohvi, segatud kondenspiimaga ning serveeritud suures klaasis jääkuubikutega. Mmm... aga see oli kaugel maal, siin ei serveerita sellist asja, ja endal ei tule sama hea välja.\nJa Starbucks'is tellin capuccino piparmündisiirupiga. Üllatavalt hea kooslus.\npointer - 09.11.2006 kell 08:58\nsuhkruga must masinakohv. kodus tavaliselt löftbergs.\nbellatrix - 09.11.2006 kell 11:02\nLuxus joodav.täiesti joodav..\nrobertksp - 10.11.2006 kell 00:04\npresskann, must, suhkruga\nsukijaki - 24.12.2006 kell 15:46\nLavazza, Segafredo või Illy. Ehk siis, espressokohvi.\nOad aparaati ja tuld - tuleb kõike.\nKui rohkem viitsimist, siis lisan ka mingit maitsesiirupit.\nkerberos - 02.04.2007 kell 16:32\ntäna hommikul jõin statoilist ostetud kohikoorega päris hea.Kodus joon tavalist musta masinakohvi, aga kui tsipa rikkam siis ostan kohviube ja siis tuleb eriliselt värske ja maitsev kohvi.\nFiona - 02.04.2007 kell 16:40\nJacobs Krönung aga kui seda parasjagu pole siis ükskõik mida aga mitte cappucinot.\nolevt - 02.04.2007 kell 16:50\nMerrild on kõikse parem kohv, mis meil saadaval. Ei suhkrut, ei koort. Ülisuure kuhjaga supilusikatäis 250-le milliliitrile. Huvitaval kombel erinevad kohvid annavad erineva suurusega kuhjasid. Mõnel kohvil tuleb kuhi üsna niruke. Merrildil on eriti kõrge kuhi.\nsossuke - 02.04.2007 kell 17:34\nizzand, kas mõnel on veel kohviveski kodus olen kohe täitsa kade\nPipilota - 02.04.2007 kell 17:38\nhommikuti tavaliselt ei ole aega kohvi juua. valja arvatud kui silmi muudmoodi lahti ei saa. lounaks laheb ekstra piimaga cappucino vaga hasti peale. ja sellega yritan piirduda.\nanne51 - 03.04.2007 kell 11:02\nKohviveski on ikka alles, aga ma ei ole tulnud selle peale, et ube osta. See on hea mõte.\nvanasilk - 03.04.2007 kell 11:44\nKohv võiks ikka korralikult kange ja must olla. Kulub teist mitu tassi päevas\nOT: Kas äkki keegi ei tea kuskohast võiks saada neid rohelisi kohviube mida ise praadida?\nbellatrix - 03.04.2007 kell 14:42\nMina teen kohvi tassi sisse. Solgisöödik seega?\nPole neid massinaid ja nendega on tükk pusimist ka enne kui oma kohvi kätte saad..käsitsi on kiirem.\nolevt - 03.04.2007 kell 16:12\nAlgne postitaja: vanasilk\nsee ise röstimine on paras tsirkus. Aga rohelisi kohviube peaks saama kohviistandusest\njohann - 03.04.2007 kell 17:38\nMust kohv,suhkurt nii palju juurde,et ei rikuks kohvi maitset.Kõige parema kohvi sain ubadest ,mis sai Angoolast toodud ja ka seal tarvitatud.Kõik oli ehe,100%naturaalne.\nPraegu on kodus odav kohv,sakslaste(Bremer Koffee).Sünnib juua,ei jää milleski alla.\nkerberos - 03.04.2007 kell 18:42\nSossuke pean sulle pisipettumuse valmistama. kuna minul isiklikult kohviveskit ei ole siis olen sunnitud vanemate pool jahvatama. Aga kindlasti soetan kohviveski endalegi, siis kui tahad võid külas käia kohvijahvatamas.\nariita - 04.04.2007 kell 14:07\n"Straume" veski olemas ja korra olen isegi paarsada gr. ube koju toonud, parema kohvi saab küll ja ka kallima, tegelikult on ju tore vahest kedagi üllatada.\nHoolik olen hommikul kindlasti ja päeval otsin ka kohvitamise võimaluse\nHitch - 04.04.2007 kell 14:41\nPeab tõdema, et alustasin kohvi tarbimist suht hiljuti nii pool aastat tagasi, enne seda olin täiesti puhas....ainult piima\nMulle sobib kohvi tarbimine piima ja suhkruga... hoiab hambad valged\nNähes sõpra kelle käed hakkavad värisema musta kohvi mittesaamisest, pani see mind sügavalt mõtlema kohvi tarbimise vajalikkuse üle...\npisimimm - 04.04.2007 kell 14:53\nMinust on viimase nädalaga saanud totaalne kohvihoolik - alla 8-10 tassi päevas ei tule kuidagi... see on see, kui lõunale pole aega minna, kuid kõht nõuab oma\nHitch - 04.04.2007 kell 14:56\nsee on see, kui lõunale pole aega minna, kuid kõht nõuab oma\nKas tööle lõunat ei saa tellida?\nLola69 - 04.04.2007 kell 14:56\nKõht nõuab niipalju kohvi?\nNujah, peagi nõuab ta miskit muud. Kui piiri ei pea.\nLola69 - 04.04.2007 kell 14:57\nMeil peaks kah alles olema. Kunagi pulmadeks Straume oma kingiti igatahes.\nPean täna kaasa käes kohe küsima. Mitte et seda sihtotstarbeliselt kasutaks, aga ...\npisimimm - 04.04.2007 kell 14:57\nkui sööma ei jõua Lola, on vaja ju millegagi kõhtu petta...et näljatunne kaoks\n...ja taas ma istun tass kohvi nina all siin\nHitsh - kõike saaks, aga alati mõtlen, et lähen lõunale (aga see on vaid õnneks nädala jagu nii olnud )\nTempera - 04.04.2007 kell 15:05\nmina end kohvihoolikuks nimetada ei saa, sest erilist tungo kohvi järele ei tunne ja igapäevaselt seda ei tarbi, kuid siiski...kui unetukk tahab keset tööpäeva kaela langeda on päästev kohvi just see õige rohi.\ntarbin kohvi järgmiselt: kange kohvi puhul veerand kohvi + kolmveerand piima Ehk siis latte.\nElu parima vahulise-õhulise latte sain Sardiinia lennujaamas Italianod on ikka õiged kohvimeistrid.\nolevt - 04.04.2007 kell 16:02\nmul venna äi peab kohvi kõige paremaks unerohuks. Ja seetõttu pruugib seda enne magamaheitmist\nLola69 - 04.04.2007 kell 16:09\nMa tundsin kunagi ka üht neidist, kes ei saanudki kohvi juua ilma et uni pääle tulnuks.\nNii et .. kellele kuidas.\nMarla - 04.04.2007 kell 16:11\nOi, pean end kohvihoolikuks küll. Päevas v ä h e m a l t kolm küllaltki suurt kruusi, aga võib tarbida ka 6 or more. Ja kõige paremini istub ikka 'notsukas' (st pulber tassi ja vesi pääle), seevastu masinakohv eriti ei meeldi. Joon absoluutselt kõiki sorte, aga enim meeldib Löfbergs Lila & siis see Pauligi uusim - pruunis pakendis - nimetust ei ole meeles\nolevt - 04.04.2007 kell 16:17\nkui ma poes seda Lilat riiulis näen, siis alati käib nõksak südamest läbi. Mõni aeg tagasi jõin seda kohvi ja ... 3 päeva pärast seda kõht valutas. Ma ei suuda siiamaani välja mõelda, miks mu magu nii ägedalt reageeris...\nariita - 04.04.2007 kell 16:54\nKa mina võin väikese tassi kohvi enne magama minekut juua, kähku tuleb hea uni, tegelikult sobib igal ajal selline mõnulemine, kui aga võimalust pole siis pole ka aega kohvist mõelda ja midagi märkimisväärset ei juhtu\nmuhhin - 04.04.2007 kell 18:38\nMa võin terve ämbri kah õhtul sisse luristada ja ainuke asi, mis mind magamast segada võib siis, on kohutav kusehäda\nskingirl - 04.04.2007 kell 18:42\nSa ära kohe mine sa mine siis kui sul juba tilgad püksis ja poolkõva on\nkontorihiir - 04.04.2007 kell 19:41\nkusjuures mul tuleb ka hea uni\naga tean inimest, kes kohviaurude peale juba enam und ei saa\nLeni - 12.04.2007 kell 14:28\nkäpaga espressomasinast tuleb kõige parem (olen latte-sõber)\npresskann on järgmine ja siis niisama tassi tehtud (kohv tassi, keev vesi peale, paks jääb põhja)\ntavalist masinakohvi ei joo üldse\nMyrk - 13.04.2007 kell 09:03\nIse suur kohvijooja.Lugesin netist,et enamus Parkinsoni tõbe põdevatest inimestest olid mittesuitsetajad ja ei joonud kohvi. No nii, tervislikeluviis tapab tervist.\nmarga22 - 13.04.2007 kell 09:29\nKohvisortidest joon juba aastaid Gevalia keskmist rösti. Kodus joon enamasti musta kohvi, külas või mujal väljas koorega, kummaline millest see tuleb? ja pisut suhkurt lisan ka, u 1 lusikatäie, triiki mitte kuhjaga\nbellatrix - 13.04.2007 kell 12:55\nAlgne postitaja: Hitch\nHuvitav jah, paljud räägivad et kohvi teeb seda ja teist, mul ei tee ta midagi ja unepeletajana on ta suht mõttetu minu puhul, mis on kurb sest ei tea midagi, mis eksamiperioodil hilisõhtuti pea klaariks lööks.\nJoon teda sellepärast et maitseb ja siis ei pea ka nii palju sööma.\nkerberos - 23.04.2007 kell 19:50\neile käisin ämmal külas ja ta kinkis kohviveski. ja õhtul tegin ühe korraliku värske kohvi\ncetlyn666 - 23.04.2007 kell 22:03\nKunagi oli Luxus. Nüüd on Nescafee...\nSinineLiblikas - 23.04.2007 kell 23:07\nspoets kohve ei ole..liiga kallid..kuidas kunagi kodus joon kannukohvi ,tööl presskannu oma kuna meie tööl olev kohvikas on väga räpane ja settes..ei tahaks seederikket saada..Kõik kohvid ei ole head..joon mustalt ja minu lemmikuteks on Paulig ja President..\nMarla - 29.04.2007 kell 10:40\nMa avastasin siin päevad tagasi, et vist väike sõltuvus on tekkinud, hommikul, kui kohvi ei saa, mul hakkab pea kõvasti valutama, neelasin siis 2 koffeiini tabla ja kõik sai korda (aga võib ka olla, et see alusetu seos). Samas, millegipärast paari päeva eest hakkas kohvi maitse vastu, uurisin asja, ja joon nyyd mate teed. Tundub hää alternatiiv olevat praegu, sama efekt, aga maitse teine.\nmada - 03.02.2013 kell 13:19\nKohvisõltuvust enam õnneks ei ole. Kui suitsu ei tee, ei ole kohvi ka esimese asjana hommikul vaja. Nüüd saan ülesärkamist nautida ja rahulikult teha hääd kohvi mokakannuga.\nMingil põhjusel ei ole ma leidnud ühtegi kontoritesse mõeldud espressoautomaati, millest tõeliselt head kraami saada.\nguttamax - 03.02.2013 kell 13:24\nViimasel ajal hakkab mul peale hommikukohvi paha...olen selle asendanud kange teega...Kofeiini saab sealt muide rohkem ka\nVene ajal oli Rummus, sõduritel-vangivalvuritel seinal hoiatuskiri, et kui vang on joonud kanget teed, siis hüppab ta kõrgust viis meetrit ja tabab noaga saja meetri pealt südamesse...\nmada - 03.02.2013 kell 13:25\nKrt, siia teemasse kirjutades läks nüüd nii, et tegin samal ajal kohvi.. ja kuna kahte asja korraga korralikult teha ei saa, läks mokakann ilma veeta tulele\nguttamax - 03.02.2013 kell 13:27\nKann nüüd õhtal?\nmada - 03.02.2013 kell 13:32\nEi, nii hull asi ei ole\nguttamax - 03.02.2013 kell 13:35\nSee nett on hull asi jh...Kui veel eestis elasin, siis unustasin ükskord pelmeenid praadima kööki ja...õnneks päästis mu lemmikloom hullemast stsenaariumist... Olin öisest vahetusest koju tulnud, ning arvutilaua taha uinunud....\nOleks pidand kohvi jooma, mitte õlut\ntiivitaavi - 03.02.2013 kell 15:09\nVõtame tänase hommiku,jõin musta teed piimaga.\nMuidu oma tee-ja kohvijookides suhkrut ei tarvita,täna proovisin,pole viga käib kah.\nkommionu - 03.02.2013 kell 16:55\nMust kohv on tavaline ja seda kulub palju päevas. Hommikul- siis esimese pausi ajal, koos Soomlastega kohvitama, lõuna ajal ja viimne paus, enne tööpäeva lõppu.\nKodus teen vanamoeliselt, puru ja vesi peale.\nreheline - 03.02.2013 kell 19:47\nguttamax - 03.02.2013 kell 19:55\ntiivitaavi - 03.02.2013 kell 20:04\nLeni - 04.02.2013 kell 19:53\nsales - 04.02.2013 kell 20:07\nkommionu - 04.02.2013 kell 20:08\nguttamax - 04.02.2013 kell 21:24\nkommionu - 04.02.2013 kell 22:53\nmada - 04.02.2013 kell 23:11\neerik2 - 05.02.2013 kell 01:35\ntiivitaavi - 05.02.2013 kell 11:20\nmada - 11.02.2013 kell 12:17\nMurakaraba - 11.02.2013 kell 12:35\ntiivitaavi - 11.02.2013 kell 16:03\neerik2 - 11.02.2013 kell 22:16\nfreelancer - 11.02.2013 kell 23:27\nKirke - 12.02.2013 kell 14:38\nreheline - 12.02.2013 kell 15:58\nullike - 12.02.2013 kell 19:03\nfreelancer - 12.02.2013 kell 19:46\niir - 12.02.2013 kell 19:52\nfreelancer - 12.02.2013 kell 20:02\ntiivitaavi - 12.02.2013 kell 20:06\nreheline - 12.02.2013 kell 20:16\nullike - 12.02.2013 kell 20:48\neerik2 - 12.02.2013 kell 23:15\nMurakaraba - 13.02.2013 kell 10:37\ntiivitaavi - 13.02.2013 kell 22:23


Emaka veritsus menopausiga: ravi - Küsitlus 2021\nMenopausi on loomulik füsioloogiline nähtus. Esimesed menopausi tunnused hakkavad ilmnema inimkonna kauni poole esindajate seas umbes 45 aasta pärast. Ehkki reproduktiivsüsteemi sisemised reformid algavad palju varem, ilmnemata teatud aja jooksul. Menopausi sümptomid võivad igal juhul märkimisväärselt erineda, kuid on olemas terve manifestatsioonide kompleks, mis tähistab menostaasi algust. Emakaverejooks koos menopausiga on üks stressi iseloomulikke sümptomeid, mille jaoks on võimalik varjata tõsiseid patoloogiaid.\nSiiski tuleks eristada menstruaaltsükli muutustega seotud verekaotust ja verekaotust, mis on oma olemuselt sõltumatud. Igasugusel menopausi verejooksul võib olla ka patoloogiline algpõhjus, milleks on vaja arsti nõuandeid. Naist peaksid hoiatama järgmised näitajad:\nliiga rasked perioodid enne premenopausi lõppu;\nKui naine märgib mõnda ülaltoodud tingimust, siis ei tohiks ta kõhelda günekoloogi külastamisest. Need patoloogilised verekaotused võivad olla läheneva menopausi iseloomulikud tunnused või erinevate etioloogiate vaevuste sümptomid..\nOluline on teada, et menopausijärgset verejooksu võib pidada ebanormaalseks. Samal ajal pole tühjendamise olemus ja rikkus absoluutselt oluline - igal juhul peate viivitamatult pöörduma spetsialisti poole.\nSee sümptom suudab näidata tõsiste patoloogiliste muutuste esinemist, mille ravi viivitamine võib lõppeda surmaga.\nSee on selle vaevuse sagedane süüdlane. Naise kehas vähenenud munasarjade östrogeeni tootmine põhjustab terve hulga transformatsioone, mis mõjutavad otseselt suguelundite aktiivsust. Ilmselge hormonaalse tasakaalutuse taustal on emaka veritsuse esinemine täiesti võimalik. Nende laad ja intensiivsus võivad igal üksikjuhul märkimisväärselt erineda..\nMõnikord provotseerib verejooks menopausi ajal hormonaalsete ravimite kasutamisega, mida kasutatakse menopausi patoloogiliste ilmingute minimeerimiseks. Enamasti on selline eritis mõõdukas, mõnikord pole see isegi verejooks selle sõna otseses tähenduses, vaid vere hüübimine.\nVõib toimida selle ebameeldiva nähtuse ja suukaudsete rasestumisvastaste vahendite provokaatorina premenopausi ajal. Reeglina seletatakse seda kas asjaoluga, et abinõu valiti valesti, või naise keha individuaalse reageerimisega. Mõnikord võib urovaginaalset eritust tupest, kui need ilmnevad OK võtmise esimestel kuudel, seletada keha kohanemisega selle ravimiga.\nEmaka fibroidid on healoomuline kasvaja, mis areneb östrogeenide ja progestiinide kvantitatiivse suhte rikkumise taustal. Tavaliselt suurendab see neoplasm menstruatsiooni ajal väljutamise intensiivsust ja kestust, kuid mõnel juhul võib tsükli keskel märkida verejooksu. Selle kasvajaga vere eritised võivad tekkida, kui täheldatakse selle intensiivset kasvu, koos endomeetriumi kasvuga, emaka kokkutõmbumisvõime rikkumisega, veresoonte toonuse langusega.\nSee on endomeetriumi hüperplaasia vorm, mis areneb lokaalselt. Polüübid on omamoodi kasvajad jalas, millesse on koondunud suur hulk veresooni. Nende koosseisude vigastamisel algab verejooks. Enamasti on see mõõdukas. Mõnel juhul ei eemaldata veri kohe emakaõõnsusest, vaid mõne aja pärast. Seda seletatakse reproduktiivorganite füsioloogiliste muutustega. Oksüdatiivsete protsesside mõjul muutuvad sellised viivitatud sekretsioonid pruuniks..\nPärast menopausi pole vaatlusaluse nähtuse ilmnemise sarnane põhjus üldse haruldane. Kahjuks ei avaldu reproduktiivorganite vähk enamasti algfaasis. Vere tühjenemine on ohtlik märk, eriti kui nendega kaasneb ebameeldiv lõhn, valu alakõhus ja alaseljas, üldine nõrkus ja halb enesetunne. Verejooksu intensiivsus võib olla erinev.\nPremenopaus on salakaval aeg, kus pärast menstruaaltsükli talitlushäireid on tekkinud kontseptsiooni hõlpsat mitte märgata. Spotting võib sel juhul kaasneda emakaväline rasedus või rääkida raseduse katkemise ohust.\nemaka emakakaela kanalist tsütoloogia jaoks määri võtmine;\nKuidas peatada emaka veritsust menopausiga? See küsimus võib osutuda aktuaalseks üsna ootamatult ja parem on vastus ette teada.\nEmaka veritsuse täielik ravi menopausiga toimub diagnoosi alusel. Esimene asi, mis on vajalik patsiendi erakorralise hospitaliseerimise ajal, on intensiivse verekaotuse peatamine. Selleks kasutatakse hemostaatilisi ravimeid: Vikasol, Dietion, aminokaproehape, samuti hormonaalsed ravimid. Vikasoli kasutatakse ka raskete perioodide peatamiseks.\nKui verekaotus ei ohusta naise seisundit ja tema põhjuseks on hormonaalne tasakaalutus, määratakse naisele hormoonasendusravi. Alternatiiviks võib olla suukaudsete kontratseptiivide kasutamine. Kui naisel on endiselt menopaus, aitavad need mitte ainult korduvat verejooksu ära hoida, vaid kaitsevad ka planeerimata raseduse eest.\nHealoomuliste kasvajate (fibroidid, tsüstid, polüübid) tuvastamisel kasutatakse ravi, mis võtab arvesse haiguse kulgu, selle intensiivsuse astet. Mõnel juhul, näiteks polüüpide korral, progresseeruva müoomi, adenomüoosi korral, saab rakendada meditsiinilise abiga kirurgilist ravi. Lugege ka ühte meie artiklit, kuidas ravida munasarja tsüsti menopausiga ilma operatsioonita.\nHaigused, mis ei ole otseselt seotud suguelundite tööga (hüübimisprotsessi rikkumine, kilpnäärme alatalitus, tsirroos), vajavad emaka verekaotuse algpõhjuse ravi koos ebanormaalse eritise kõrvaldamise meetoditega.\nOnkoloogiliste protsesside tuvastamisel viiakse läbi terve protseduuride kompleks, mis võib ühendada kirurgilise sekkumise, ravimteraapia ja kiirgusega kokkupuute. Sellisel juhul võib õigeaegne arsti visiit patsiendi elu otseses mõttes päästa.\nEmakaverejooks koos menopausiga - erineva intensiivsusega määrimine suguelunditest, mis ilmneb menstruaalfunktsiooni väljasuremise taustal või pärast selle lõppemist. Menopausi veritsus varieerub kestuse, sageduse, verekaotuse mahu, eritise olemuse poolest (hüübimisega või ilma). Võib olla funktsionaalse ja orgaanilise geneesiga. Emakaverejooksu põhjuste kindlakstegemiseks menopausi ajal koos günekoloogilise uuringu ja ultraheliga viiakse hüsteroskoopilise kontrolli all läbi RDF koos kraapimise histoloogilise analüüsiga. Menopausaalse verejooksu (konservatiivse või kirurgilise) ravimise taktika määrab selle põhjus.\nEmakaverejooks koos menopausiga - vere spontaanne väljutamine suguelunditest naistel premenopausi, menopausi või postmenopausi ajal. See patoloogiline seisund on günekoloogiaosakonnas 45–55-aastaste patsientide hospitaliseerimise kõige tavalisem põhjus. Verejooksu põhjused ja ravitaktika sõltuvad suuresti menopausi perioodist. Teadlaste sõnul on emakaverejooks koos menopausiga 25% juhtudest ühendatud emaka müoomiga, 20% juhtudest endometrioosiga, 10% juhtudest endomeetriumi polüüpidega. Sõltumata verise väljutamise intensiivsusest, verekaotuse kestusest ja mahust, nõuab menopausijärgne veritsus kohustuslikku meditsiinilist järelevalvet, kuna see võib ilmneda mitte ainult dishormonaalsete häirete ja emaka healoomuliste muutuste taustal, vaid ka pahaloomuliste kasvajate taustal.\nVerejooksu klassifikatsioon menopausiga\nSõltuvalt menopausi perioodist, mil arenes emakaverejooks, eristatakse premenopausaalset, menopausijärgset ja postmenopausis verejooksu. Tuginedes sellistele märkidele nagu määrimise määr, kestus, regulaarsus jne, võivad menopausil olla järgmised tunnused:\nMenorraagia - rohke tsükliline veritsus menopausieelses perioodis\nMetrorraagia - atsükliline verejooks\nMenometrorrhagia - raske menstruatsioon koos atsüklilise emakaverejooksuga\nPolümenorröa - emakaverejooks, mis ilmneb regulaarselt lühikeste intervallidega (vähem kui 21 päeva).\nPremenopausaalsel perioodil (4–8 aastat enne menopausi) ilmneb veritsus tavaliselt menometrorraagiana ning menopausil ja menopausijärgsel perioodil, kui menstruatsioon lakkab, on need metrorraagilised. Võttes arvesse neid põhjustanud põhjuseid, jaotatakse menopausiga emakaverejooks düsfunktsionaalseks, iatrogeenseks, mis on seotud reproduktiivorganite patoloogia või ekstragenitaalse patoloogiaga.\nPremenopausaalsel perioodil on emakaverejooks sageli düsfunktsionaalne ja selle põhjuseks on hüpotaalamuse-hüpofüüsi-munasarjade regulatsiooni tahtmatud häired. Gonadotropiinide tsüklilise sekretsiooni rikkumine põhjustab folliikulite halvenenud küpsemist, kollaskeha alaväärsust ja luteaalset puudulikkust. Suhtelise hüperestrogenismi ja absoluutse progesterooni puuduse tingimustes proliferatsiooni faas pikeneb ja sekretsiooni faas väheneb. Emakaverejooks sel menopausi perioodil toimub reeglina endomeetriumi hüperplaasia taustal (näärme tsüstiline, adenomatoosne, ebatüüpiline või endomeetriumi polüübid). Seda soodustavad mitte ainult vanusega seotud munasarjafunktsiooni langus, vaid ka vahetus-endokriinsüsteemi häired (rasvumine) ja immunosupressioon..\nEmaka veritsuse põhjusteks menopausi ajal võivad lisaks munasarjade talitlushäiretele olla ka orgaanilised suguelundite patoloogiad: atroofiline vaginiit, adenomüoos, emaka fibroidid, endomeetriumi vähk, emakakaelavähk, hormoonides aktiivsed munasarjakasvajad. Sageli on loetletud haigused ühendatud endomeetriumi hüperplastiliste transformatsioonidega ja menopausiga seotud emakaverejooksu patogenees on segatud. Menopausaalse korduva veritsuse all kannatavate naiste ajaloos on sageli viiteid abortidele, günekoloogilistele haigustele, emakaoperatsioonidele ja nende lisadele.\nMõnel juhul võib emakaverejooks koos menopausiga põhjustada hormonaalsete ravimite võtmist asendusravi osana. Samuti võivad suguelundite vere eritised olla seotud ekstragenitaalsete haigustega: hüpotüreoidism, maksatsirroos, koagulopaatia jne. Kuna hoolimata viljakuse langusest püsib menopausieelse raseduse tõenäosus verejooksu korral, tuleks välistada sellised tingimused nagu raseduse katkemise oht ja emakaväline rasedus..\nVerejooksu sümptomid menopausiga\nMenstruaaltsükli kestuse kõikumisi ja menstruatsiooni olemuse muutumist täheldatakse juba menopausi alguses - premenopausi ajal. Sel ajal võib menstruatsioon muutuda ebaregulaarseks, puududa 2–3 kuud, seejärel jätkata uuesti. Samuti muutub menstruaaltsükli intensiivsus - menstruatsioon muutub väheseks või vastupidi - rikkalikuks. Neid nähtusi, kui neil puudub orgaaniline alus, peetakse premenopausi normaalseteks "satelliitideks".\nGünekoloogi kiire visiidi põhjuseks peaksid olema liiga rohked menstruatsioonid koos verejooksu tunnustega (kui sanitaarpadja tuleb muuta iga tund või sagedamini), samuti menstruaaltsükli verehüüvetega. Need ei saa olla verejooksu norm, mis taastub menstruatsiooniperioodil või ilmneb pärast vahekorda. Naised peaksid muretsema liiga pikkade perioodide, menstruatsiooni puudumise pärast 3 kuud või kauem või menstruatsiooni jätkumise pärast sagedamini kui 21 päeva pärast.\nEmakaverejooksuga menopausi all kannatava naise üldise seisundi määrab aneemia aste, kaasuvate haiguste esinemine (hüpertensioon, maksa ja kilpnäärme patoloogia, onkoloogilised haigused).\nVerejooksu diagnoosimine menopausiga\nKuna emakaverejooks koos menopausiga võib signaalida mitmesuguseid patoloogilisi seisundeid, hõlmab diagnostiline otsing tervet hulka uuringuid. Diagnoosimise esimene etapp toimub günekoloogi (günekoloogi-endokrinoloogi) kabinetis, eelistatavalt spetsialiseerudes menopausi probleemidele. Vestluse käigus selgitatakse kaebusi, tehakse menogrammi analüüs. Günekoloogilise läbivaatuse ajal oskab arst hinnata määrimise intensiivsust ja olemust ning mõnikord ka verejooksu allikat. Verejooksu puudumisel uurimise ajal võetakse onkotsütoloogia jaoks mustamine.\nJärgmisel diagnostilisel etapil on kohustuslik vaagnaelundite transvaginaalne ultraheli, mis võimaldab meil teha järelduse raseduse, emaka ja munasarjade patoloogia olemasolu või puudumise kohta. Laboratoorsete testide komplekt võib sisaldada kliinilisi ja biokeemilisi vereanalüüse, koagulogrammi, β-hCG, suguhormoonide ja gonadotropiinide taseme kindlaksmääramist, kilpnäärme paneeli, vere lipiidide spektri, maksaproovide uurimist.\nKõige väärtuslikum meetod verejooksu allika ja põhjuse kindlakstegemiseks on eraldi diagnostiline kuretaas, mis viiakse läbi hüsteroskoopia kontrolli all. Endomeetriumi kraapide histoloogiline analüüs võimaldab diferentsiaaldiagnoosida emaka düsfunktsionaalset veritsust koos menopausi ja orgaanilise patoloogia, sealhulgas blastomatoossete protsesside põhjustatud verejooksuga. Instrumentaalse diagnostika lisameetoditeks on hüsterosalpingograafia, vaagna MRT, mis võimaldab tuvastada submukoosseid ja intramuraalseid fibroidid, emaka polüüpe.\nEmakakaela kanali ja emaka keha limaskesta EKD on nii diagnostiline kui ka terapeutiline meede, kuna see täidab kirurgilise hemostaasi funktsioone. Pärast hüperplastilise endomeetriumi või veritseva polüübi eemaldamist verejooks peatub. Edasine taktika sõltub patomorfoloogilistest uuringutest. Emaka adenokartsinoomi, ebatüüpilise endomeetriumi hüperplaasia tuvastamiseks on näidustatud kirurgiline ravi panhisterektoomia ulatuses. Emaka suurte või mitmete müoomide, adenomüoosi sõlmekujulise vormi, fibromüoomi ja adenomüoosi kombinatsiooni korral on soovitatav emakas kirurgiliselt eemaldada: hüsterektoomia või emaka supravaginaalne amputatsioon.\nMuudel juhtudel arendatakse healoomuliste dishormonaalsete protsesside korral, mis põhjustasid emaka veritsust menopausiga, konservatiivsete meetmete kompleks. Menopausaalse verejooksu relapsi vältimiseks määratakse gestageenid, mis aitavad kaasa näärme epiteeli ja endomeetriumi strooma atroofilistele muutustele. Lisaks leevendab gestageenravi menopausi muid ilminguid. Viimastel aastakümnetel on menopausi ajal emakaverejooksu raviks kasutatud antiöstrogeense toimega ravimeid (danasool, gestrinoon). Lisaks endomeetriumi mõjutamisele aitavad antiestrogeenid vähendada emaka fibroidide suurust, vähendada mastopaatia ilminguid. Androgeenide kasutamine menstruaalfunktsiooni pärssimiseks on võimalik naistel, kes on vanemad kui 50 aastat. Kõigi rühmade ravimite levinumad vastunäidustused on anamneesis trombemboolia, veenilaiendid, krooniline koletsüstiit ja sagedaste ägenemistega hepatiit, arteriaalne hüpertensioon.\nHemostaatiliste ja aneemiliste ravimite kasutamine emakaverejooksu ajal koos menopausiga on oma olemuselt abistav. Endokriinsüsteemi ainevahetushäirete (rasvumine, hüpotüreoidism, hüperglükeemia, hüpertensioon) tuvastamisel tehakse nende ravimite ja dieedi korrigeerimine endokrinoloogi, diabeetiku, kardioloogi järelevalve all.\nEmakaverejooksude kordumine menopausiga ravi ajal või pärast ravi näitab tavaliselt diagnoosimata orgaanilisi haigusi (submukoossed müomatoossed sõlmed, polüübid, endometrioos, munasarjakasvajad). Menopausi verejooks peaks alati tekitama vähktõve valvsuse, kuna 5–10% -l selles vanuses patsientidest on määrimine põhjustatud endomeetriumi vähist. Naised, kes on haripunkti ületanud, peaksid oma tervist jälgima vähemalt hoolikalt kui reproduktiivses eas ning ebanormaalse verejooksu korral pöörduge viivitamatult spetsialisti poole.\nSee on aeg, mil keha valmistub reproduktiivfunktsiooni välja lülitama, mille tõttu östrogeeni (suguhormooni) tase väheneb.\nMenopausi juhtub keskmiselt 45-50-aastaselt ja sellega kaasnevad mitmed muutused kehas - munasarjafunktsiooni tuhmumine, ebaregulaarsed perioodid, põrn, kuumahood, libiido langus ja migreeni ilmnemine.\nKuid sellist seisundit ei saa mingil juhul nimetada haiguseks - see on füsioloogia norm, staadium, mille kaudu iga daam peab läbima.\nMis juhtub menopausis naiste kehas\nNaisorganismi muutused menopausi ajal jäävad harva märkamatuks, ehkki need mõjutavad neid erineval määral. Keegi ei pruugi isegi 50-aastaselt märke olla, samas kui keegi tunneb kõiki 40 võlu.\nPeamised muutused menopausi alguses on:\nraske hormonaalne rike (higistamise, unisuse, rabedate luude, peavalude ja ärrituvuse ilmnemine, samuti liigne kehakaal);\nmenstruatsiooni lakkamine (premenopausi ajal muutuvad need ebaregulaarseks, kaovad hiljem täielikult);\nsekretoorsete näärmete aktiivsuse vähenemine (tupest pärinevate limaskestade sekretsioonide intensiivsus muutub, ilmub kuivus);\nsuguhormoonide (östrogeen ja progesteroon) taseme langus;\nfolliikulite arengu puudumine munasarjades.\nLugege ka menopausiga kaasnevate FSH ja LH normide kohta..\nMenstruatsiooni olemus muutub menopausi ajal märkimisväärselt. Selle põhjuseks on munasarjade vananemine ja munavarude vähenemine, mis tüdruku moodustamise ajal oli veel emakas.\nPermenopausi ajal ilmnevad tühjad tsüklid (ilma ovulatsioonita). Östrogeeni tase kõigub, mis põhjustab sageli menstruatsiooni viivitust. Sel ajal muutub kõigepealt menstruatsiooni kestus, pealegi nii väiksemas kui ka suuremas suunas.\nSagedus hakkab märkimisväärselt kannatama - kriitilised päevad võivad käia mitu korda kuus ja mitu kuud ei pruugi neid ilmneda.\nSamuti muutub heakskiidu laad. Neid võib olla vähe või küllaga, maht sõltub päevade arvust ja varieerub.\nJa ainult siis, kui munasarjad lõpetavad östrogeeni tootmise täielikult, kaovad kriitilised päevad täielikult. Samal ajal avaldub emaka ja munasarjade struktuuri ja vormi atroofia..\nEt kindlaks teha, kas verejooks on alanud menopausi ajal, piisab, kui teada mõnda lihtsat kriteeriumi:\nmenstruaaltsükli maht ei tohiks ületada 90 g tsükli kohta (verekaotus provotseerib rauavaegusaneemiat);\ntavaliste igakuiste padjakestega kestab see 2-3 tundi (verejooksuga täidetakse see maksimaalselt ühe tunniga);\nverejooks (metrorraagia) võib alata tsükli mis tahes päeval;\neritise olemus (metrorraagiat iseloomustab vedelam vere eritus vedelikuga, minimaalselt lima sisaldusega);\nverevari (kriitilistel päevadel on veri tume, verejooksuga - sarlakid või erkpunased);\nmenstruatsiooni kestus pole rohkem kui nädal.\nSelge limaskesta tupest väljutamine on reproduktiivtervise näitaja..\nKuna menopausi iseloomustab paljunemisfunktsiooni väljasuremine, muutuvad ka emakakaela lima. Selle maht on märkimisväärselt vähenenud, kuni intiimsuse ajal on ebamugavustunne ja kuivus.\nMenopausi normaalne tühjendusmaht on kuni 2 ml päevas, need peaksid olema läbipaistvad (hapniku oksüdeerumise tõttu kergelt kreemjad), terava lõhnata, mõõdukalt viskoossed. Tavaline tühjendus ei põhjusta väliste suguelundite põletust, punetust ega turset.\nEmakaverejooks menopausi ajal on vere spontaanne väljutamine suguelunditest, mis on seotud fibroidide, endometrioosi, endomeetriumi polüüpide ja isegi pahaloomuliste kasvajatega.\nVerejooksu diagnoosimine menopausi ajal on hormoonide tasakaalustamatuse tõttu palju keerulisem. Menstruatsiooni on lihtne segi ajada vere sekretsioonidega.\nmenorraagia (pikenenud verevool, mis võib kesta üle nädala, on tsükliline, verekaotus päevas on umbes 80 ml);\nmetrorraagia (mitte tsükliline aneemia);\nmenometrorrhagia (regulaarsuse puudumine, rikkalik, kestab pikka aega);\npolümenorröa (sarnane menstruatsioonile, kuid kordub vähem kui 21 päeva jooksul);\nemaka düsfunktsionaalne verejooks (ilmneb ovulatsiooniprotsessi või selle puudumise korral).\nVerejooksu kõige levinumad põhjused menopausi ajal on:\nhormoonide tasakaalustamatus (harvemini munad küpsevad, tsüklit ei esine korrapäraselt, endomeetrium kasvab, suureneb sekretsioonide intensiivsus, suureneb pahaloomuliste kasvajate oht);\nendomeetriumi polüübid (healoomulised kasvajad, mis asuvad emakas, põhjustavad sekretsioonide rohkust);\nemaka fibroidid (healoomuline moodustumine, mis põhjustab emaka kontraktiilse funktsiooni kahjustuse tõttu sagedast menorraagiat);\nemakasiseseid rasestumisvastaseid vahendeid (spiraalid suurendavad sekretsioonide intensiivsust);\nsuukaudsed rasestumisvastased vahendid (provotseerivad verejooksu annuste vahelisel ajal);\nendomeetriumi hüperplaasia (emaka sisemise limaskesta vohamise tõttu põhjustab rikkalikku vere eritumist, on vähieelne seisund).\nMunasarjade ja emaka haiguste tuvastamiseks ning verejooksu põhjuse väljaselgitamiseks on ette nähtud mitmeid teste ja uuringuid:\ngünekoloogi läbivaatus peegli abil;\nSuguelundite anumate dopplerograafia;\nVere intensiivse vabanemise korral ei tohiks te oodata planeeritud reisi sünnituskliinikusse, vaid võtta viivitamatult verekaotuse vähendamiseks mõeldud meetmete komplekt.\nSiin on nimekiri, mida peate tegema:\nkandke alakõhule külma (jääpakk või kuumaveepudel). Hoidke kompressi 10 minutit, olles eelnevalt mähkinud rätikusse, tehke 5-minutiline paus ja pange uuesti külma. Protseduuri kestus - kuni 2 tundi;\ntagage verevool (pange rull rätikust vaagna alla);\npakkuge palju sooja jooki (parim magus tee, puuviljajoogid, glükoos);\njuua hemostaatilisi ravimeid (tingimusel, et kardiovaskulaarsüsteemi haigusi pole);\nkui profusioon ei vähene, kutsuge kiirabi ja minge haiglasse.\nPärast verekaotuse põhjuse kindlaksmääramist tehakse arsti järelevalve all otsus järgneva teraapia algoritmi kohta. Võib vajada isegi operatsiooni.\nKirurgiline meetod ei ole verejooksu raviks kõige populaarsem meetod, kuid mõnel juhul ei saa te ilma selleta hakkama. Näiteks emaka verekaotusega.\nSee tähendab emakaõõne eraldi diagnostilist kuretaati endomeetriumi uurimiseks ja kraapimist emakakaelast histoloogiliseks uurimiseks. Aitab eemaldada emakavähki.\nPärast kuretaaži peab arst läbi viima ravi. mille eesmärk on vältida verejooksu kordumist.\nKui kirurgilist meetodit pole vaja, kasutatakse verejooksu peatamiseks ja selle esinemise põhjuse kõrvaldamiseks ravimeid.\nNäiteks on ette nähtud kombineeritud suukaudsed rasestumisvastased vahendid:\nSümptomaatiliseks raviks on ette nähtud hemostaatilised tabletid:\nSamuti on efektiivne süstides olev oksütotsiin (vähendab emakat).\nrauda sisaldavad valmistised (Maltofer, raudsulfiid);\nvitamiinide kompleksid (Vitrum, tähestik, Complivit);\nPärast verejooksu diagnoosimist ja edukat ravi tuleb ennetada nende edasist väljanägemist.\nSeda saab teha tuntud rahvapäraste abinõude abil:\npihlakas ja piparmünt (segage pihlakamarjad ja piparmündilehed võrdsetes osades (igaüks 5 g), valage klaasi keeva veega, nõudke pool tundi kaane all, joomake tee asemel 2-3 korda päevas kuni taastumiseni);\nraudrohi ja nõges (25 g nõgese lehti ja raudrohi lilli klaasjas keeva veega, keedetakse paar tundi, 2 sl puljongit lahjendatakse 200 ml keeva veega ja juuakse 2 korda päevas tühja kõhuga vähemalt 10 päeva);\napelsinikoort (keetke koor 4 apelsiniga liitrit keeva veega, kuni kolmandik vedelikust jääb alles. Lisage suhkur, jooge 10 teelusikatäit kolm korda päevas. Võtke kuni veritsus lõpeb);\nkarjase kott (valmista klaas keeva veega supilusikatäie toorainega, seista tund, kurna, joo 3 päeva, 1 lusikas 3 korda päevas tühja kõhuga);\nmägine arnika (valage 250 ml viina, 25 g arnikaõisi, nõudke nädal aega pimedas jahedas kohas. Võtke 25 tilka, pestakse veega, kuni verejooks peatub);\nkardemon (kuivatage seemned nõrgal kuumusel, purustage seejärel uhmris pulbriks. Segage riisipuljongiga vahekorras 10: 1 ja jooge nädala jooksul tühja kõhuga);\npojeng (pojengi seemned 50 g, on vaja valada 0,5 l viina, infundeerida 2 nädala jooksul, kurnata läbi sõela. Võtke 15-20 tilka 3 korda päevas enne sööki).\nKõik esitatud vahendid pole mitte ainult tõhusad, vaid ka mitte kallid, mis on oluline pluss.\nTasub meeles pidada, et menopaus on loomulik nähtus, millega kaasneb mass ebameeldivaid aistinguid. Mõni neist võib olla norm - suurenenud higistamine, kuivus ja närvilisus. Teised - sarlakide ja valude rohkus - vajavad kiiresti spetsialisti nõu.\nMeditsiiniabi ootamise ajal sümptomite leevendamiseks piisab ülaltoodud näpunäidete kasutamisest vere eritumise vähendamiseks.\nPole vaja oma tervist pikasse kasti lükata, sest mida varem probleem tuvastatakse, seda kiiremini see lahendatakse.\nKuidas peatada emakaverejooks menopausiga, patoloogia põhjused ja diagnoosimine\nClimax (menopaus) on naise loomulik seisund, mida iseloomustab seksuaalse funktsiooni tahtestumine koos munasarja-menstruaaltsükli väljasuremisega, hormonaalsed muutused kehas ja sekundaarsete somatovegetatiivsete sümptomite teke. Selle perioodi kõige olulisem märk on menstruatsiooni järkjärguline kadumine.\nSellegipoolest ilmneb mõnel naisel menopausi ajal verine eritis emakaverejooksu või metrorraagia tekkimiseni. See on patoloogiline seisund, vajab uurimist ja ravi. Kuidas peatada emakaverejooks menopausiga ja kuidas see võib olla põhjustatud?\nMis on menopaus ja miks menstruatsioon peatub??\nMeditsiinis tähistatakse menopausi terminiga "menopaus". See seisund ei ilmne kohe, seda iseloomustavad mitu järjestikust etappi: premenopaus, menopaus, perimenopaus, postmenopaus. Peamine sündmus on munasarjade reguleeritud menstruatsiooni lakkamine.\nClimax võib olla füsioloogiline, arenedes vanuse tõttu. Samuti on olemas kunstlik klimakteeriline periood, mis toimub varem ja on iatrogeenne. Selle põhjuseks on munasarjade funktsiooni väljendunud pärssimine ravimitega, keemia- või kiiritusravi, munasarjade eemaldamine.\nKõik menopausi ilmingud on seotud östrogeeni puudulikkuse suurenemisega naise kehas. See ilmneb munasarjade ja endogeense munasarjafunktsiooni järkjärgulise languse tõttu..\nUmbes 35-aastaselt algab munasarja stroomi skleroosiprotsess. Selles suureneb sidekoe sisalduse protsent, folliikulid lahustuvad või läbivad hüalinoosi. Selle tagajärjel munasarjad kahanevad ja nende suurus väheneb ning nende suguhormoonide (peamiselt östradiooli ja progesterooni) tootmine väheneb üha enam. Alguses korvab selle osaliselt nahas ja nahaaluskoes östrogeeni (östrooni) süntees testosteroonist ja androstenedioonist.\nMitte ainult ei toimuvate folliikulite arvu vähenemine. Premenopausaalse staadiumi alguses väheneb munasarjakoe reaktsiooni raskus folliikuleid stimuleerivatele (FSH) ja luteiniseerivatele (LH) hormoonidele, millel on regulatiivne mõju naise reproduktiivse süsteemi toimimisele. Tagasiside rikkumine munasarja-hüpofüüsi ahelas põhjustab nende hormoonide sünteesi sekundaarset langust.\nSellise hormonaalse tasakaalutuse tõttu muutub enamik tsüklit anovulatoorseks, nende kestus muutub. Menstruatsioon muutub ebaregulaarseks, nappiks. Sel juhul võib täheldada pikaajalist määrimist, menopausi ajal võib tekkida isegi emakaverejooks. Selle põhjuseks on östrogeeni ja progesterooni suhte väljendunud rikkumine.\nMenstruatsiooni täielikku lõpetamist nimetatakse menopausiks, menopausieelne periood möödub perimenopausi. Ja umbes kuus kuud pärast seda diagnoositakse postmenopausi algus. Samal ajal on varasemates staadiumides esinenud kardiovaskulaarsed, somatovegetatiivsed ja psühho-emotsionaalsed häired vastupidised.\nMenopausi verejooks - kas see on normaalne?\nVerejooksu taastumine suguelunditest pärast menstruaalfunktsiooni lõppu, samuti menopausieelsel perioodil eritunud veremahu suurenemine on hoiatav sümptom. Kui see ilmub, peab naine nägema nii kiiresti kui võimalik arsti, et uurida ja tuvastada verejooksu põhjus. Isegi napp määrimine on günekoloogiga konsulteerimise põhjus.\nMenopausi emakaverejooksu põhjustajaks võivad olla kohalikud põhjused (seotud väliste või sisemiste suguelundite patoloogiaga) ja ekstragenitaalsed.\nViimaste hulka kuuluvad verejooksu häired, süsteemne ateroskleroos koos atroofeerunud endomeetriumi veresoonte kahjustustega, kontrollimatu arteriaalne hüpertensioon.\nEmaka veritsuse kohalikud põhjused menopausiga:\nkeha ja emakakaela pahaloomulised kasvajad, endomeetriumi vähk;\nemaka healoomulised kasvajad, mis on läbinud haavandid või nekroos (fibroidid, polüübid ja endomeetriumi hüperplaasia);\nerineva suurusega hormoonaktiivsed (feminiseeruvad) munasarjakasvajad, mida võivad esindada tekomid, granuloosrakulised kasvajad, arhenoblastoomid, tsilioepiteliaalsed ja pseudomütsinoossed tsüstid, Brenneri kasvaja;\nmunasarja tecomatosis - mesodermaalse päritoluga spetsiaalse tetsanula ulatuslik vohamine, millel on hormonaalne aktiivsus ja mis on tõenäolisemalt parenhüüm;\nmunasarjakoe funktsioneerimine isegi pärast menstruatsiooni lõppemist koos allesjäänud folliikulite kasvu atsüklilise taaskehtestamise ja endomeetriumi funktsionaalsete muutuste puudulikkusega.\nMenopausi ajal on verejooksul ka mitte nii silmapaistev põhjus - patoloogiliselt esineva menopausisündroomi korral hormoonasendusravi. Mõnedel naistel põhjustab isegi väikeste hormoonide annuste võtmine suguelundite menstruatsioonitaolist või atsüklilist määrdumist.\nÄrge unustage, et määrimine menopausi ajal ei pruugi olla ainult emaka päritolu. Neid põhjustavad sageli vulvovaginaalse piirkonna limaskesta muutused ja mõnikord on nende põhjuseks verejooks tupe veenilaienditest.\nMis käivitab metrorraagia?\nEmakaverejooks võib ilmneda ilma ilmsete provotseerivate teguriteta. Kuid sageli on põhjaliku anamneesi abil võimalik tuvastada eelnev stressiolukord, hüpertensiivne kriis, raske füüsiline koormus. Võimalikud on ka ägedad psüühikahäired, nakkushaigused, hepatotoksiliste või verd vedeldavate ravimite kasutamine. Ja mõnel patsiendil kutsub menorraagia esile vahekord, kõhuõõnesisese rõhu suurenemine koos tugeva köhimisega, kõhukinnisusest tingitud pingutamine.\nEmaka veritsust on raske mitte märgata. Emakaõõnsus suhtleb emakakaelakanali kaudu tupega, see on loomulik viis vere, lima ja muude bioloogiliste vedelike väljutamiseks. Arsti juurde mineku põhjuseks on verise eritise ilmnemine suguelunditest koos aluspesu iseloomulike jälgede ilmnemisega.\nEmaka veritsuse ajal on verekaotuse maht ja kiirus erinev. Rikkalike sekretsioonidega ilmnevad trombid, neid seostatakse emakasisese hüübimisega. Mõnikord ilmneb verejooks äkki, justkui emakakaelast läbi tungides. Kõige sagedamini märgitakse seda seisundit pärast vahekorda, kui patsiendil on hematomeeter (vere kogunemine emakaõõnes).\nVerejooksuga võib kaasneda alakõhu või alaselja tõmbamise, krampliku või valutava valu valu. Kuid sageli ei märka naised ilmset füüsilist ebamugavust. Võib-olla kõhu mahu suurenemine, selle puhitus ja täiskõhutunne. Mõnel juhul märgitakse urineerimise ja roojamise ajal tekkivat ebamugavust, mis võib olla tingitud olemasoleva kasvaja mõjust naaberorganitele, katarraalse vaagna peritoniidile või ümbritsevate kudede tursele.\nKorduva või raske verejooksu korral muretseb naine vähese füüsilise koormusega sageli üldise nõrkuse, väsimuse, peavalude, südamepekslemise ja õhupuuduse pärast. See on tingitud posthemorraagilise rauavaegusaneemia arengust. Munasarjavähi või emakakehaga võib hemoglobiini püsiv langus olla tingitud ka joobeseisundist. Samuti on võimalik kehatemperatuuri tõus subfebriili numbrini, üldise seisundi halvenemine, minestamine.\nMenopausaalse verejooksuga naine tuleb põhjalikult uurida. Raske verise eritisega algab see samaaegselt raviga. Ja kergetel juhtudel eelistavad nad metrorraagia põhjuste esmast kindlakstegemist..\nUuringuprogramm võib sisaldada:\ngünekoloogiline läbivaatus (peeglites ja bimanuaalses meetodis);\nemakaõõne sisu ja emakakaelast saadud aspiratsioon saadud materjali edasiseks onkotsütoloogiliseks uurimiseks;\npatsiendi hormonaalse tausta uuring östrogeeni, progesterooni, LH, FSH, 17-ketosteroidide taseme määramisega;\nUltraheli, kasutades kõhu- ja vaginaalset sondi;\nvaba vedeliku tuvastamisel vaagnaõõnes - tagumise kaare punktsioon onkotsütoloogiliseks uurimiseks;\nüldine kliiniline läbivaatus koos vere hüübimissüsteemi, maksa funktsioneerimise ja aneemia tunnuste tuvastamisega;\nkasvajamarkerite uurimine: CA 125, CA 199;\nemakaõõne ja emakakaela kanali ravi ja diagnostiline eraldi kuretaaž;\nPõhjaliku uuringu maht sõltub patsiendi seisundist, günekoloogilise uuringu andmetest. Mõned invasiivsed diagnostilised protseduurid viiakse läbi ainult günekoloogilises haiglas..\nMenopausiga kaasneva metrorraagia ravi alus on hemostaatilise toimega ravimid. Neid võib arst välja kirjutada enne laboratoorsete ja instrumentaalsete uuringute tulemuste saamist, tegelikult on selline hemostaatiline ravi sümptomaatiline. Pärast metrorraagilise sündroomi põhjuste väljaselgitamist võetakse vastu otsus patsiendi edasise ravi taktika kohta.\nEmaka veritsuse peamised hemostaatilised ravimid menopausi ajal:\nAminokaproehape, pärssides fibrinolüüsi protsessi;\nItsinoon (etamsülaat) - vähendab veresoonte seinte läbilaskvust ja aktiveerib tromboplastiini sünteesi;\nVikasol - K-vitamiini sünteetiline vees lahustuv analoog, avaldab kasulikku mõju prokonvertiini ja protrombiini sünteesile;\nKaltsiumglükonaat - aitab tihendada väikeste anumate seinu ja vähendada nende läbilaskvust.\nKõige sagedamini emakaverejooksuga menopausi ajal kasutatakse Dicinoni, seda võib välja kirjutada tablettide või süstide kujul. Selle intramuskulaarse manustamise efekt ilmneb juba esimese 1,5 tunni lõpus ja pärast intravenoosset infusiooni võib seda oodata 15 minutiga. Vikasol ei ole hädaabi, selle toime hemostaatilisele süsteemile avaldub päeva jooksul.\nSamuti on välja kirjutatud emakatoonilise toimega hormonaalne oksütotsiin. Selle rakendamisel tekkiv toime tuleneb veresoonte mehaanilisest kokkusurumisest emaka seinte kokkutõmbumise ajal. Ravi eesmärgil võib välja kirjutada hormoonasendusravi. Sellised emakaverejooksuga pillid koos menopausiga saavad osaliselt olemasolevat östrogeenipuudust korrigeerida ja leevendada olemasolevaid sümptomeid. Nende kasutamisel peate rangelt kinni pidama raviskeemist, sest östrogeeni taseme järsk langus võib käivitada uue episoodi metrorraagiast.\nLäbivaatuse tulemuste põhjal saab teha otsuse verejooksu kirurgilise peatamise kohta. See võib olla emakaõõne kuretaaž, veritseva polüübi eemaldamine, tekkiva submukoosse müomatoosse sõlme koorimine, emaka ekstirptsioon või amputatsioon. Kui tuvastatakse vähktõve tunnused ja munasarjade kahjustuse tunnused, on ette nähtud põhjalik uuring vähi staadiumi, metastaaside olemasolu ja naaberorganite kahjustuste hindamiseks. Kirurgilise sekkumise maht määratakse individuaalselt.\nMõõduka intensiivsusega veritsus, mis ei põhjusta heaolu olulist halvenemist, põhjustab harva erakorralist visiiti arsti juurde. Tavaliselt pöörduvad sellised patsiendid alternatiivmeditsiini meetodeid kasutades ise ravimise poole..\nKuid mitmesugused rahvapärased abinõud emaka veritsuse korral menopausiga mõjutavad ainult mõju, kõrvaldamata algpõhjused. Lisaks ei ole neil nii võimsat ja kiiret toimet kui arsti poolt välja kirjutatud ravimil. Seetõttu on nende kasutamine lubatud ainult kokkuleppel günekoloogiga hemostaatiliste ravimite lisana.\nDekoktide või infusioonide kujul kasutatakse tavaliselt erinevaid ravimtaimi, millel on kaudne mõju vere hüübimissüsteemile ja emaka seina toonile. See võib olla nõges, vesipipar, viburnumi koor, karjase kott, raudrohi, põldmari ja mõned muud taimed.\nEmakaverejooksu iseravimine on täis primaarse patoloogilise protsessi kulgu ja võib põhjustada eluohtlike günekoloogiliste haiguste hilist diagnoosimist. Lisaks võivad mõned meetmed verejooksu isegi suurendada või põhjustada tüsistusi, mis halvendab märkimisväärselt naise seisundit. Sellepärast on vastuvõetamatu doosimine, vaginaalsete absorbeerivate tampoonide kasutuselevõtt ja soojenduspadja rakendamine kõhule.\nMenopausi emakaverejooks on alati mis tahes olemasoleva patoloogia tunnus ja nõuab arsti kohustuslikku visiiti.\nMenopausi verejooksul on mitmesuguseid põhjuseid. Et teada saada, miks see menopausi ajal uuesti veritsema hakkas ja mida teha, peate nägema arsti täiendavaks uuringuks. See artikkel selgitab menopausiga verejooksu põhjuseid, räägib sellest, millal see võib olla norm ja millal - see põhjustab ärevust.\nMenopausi muutused menopausis\nVanusega seotud hormonaalsed muutused mõjutavad peamiselt menstruaaltsükli kulgu ja on eelseisva menopausi esimesteks sümptomiteks.\nSel ajal on naissuguhormoonide östrogeenide hulk nii väike, et endomeetriumis ei toimu proliferatiivseid muutusi, mis viivad selle tagasilükkamiseni ega põhjusta normaalset menstruatsiooni. Seetõttu peatub sel perioodil menstruatsioon täielikult. See võib juhtuda äkki, täielikult ja pöördumatult. Ja see võib kulgeda järk-järgult, kui menstruatsioonitsüklist tsüklini on üha vähem.\nKui naisel vanemal kui 45 aastat pole menstruatsiooni 12 kuu jooksul, tähendab see, et menopaus möödub järgmisse perioodi - postmenopausis.\nMenopausi veritsus võib ilmneda järgmiste võimaluste kohaselt:\nEnne menopausi peavad praktikud sagedamini jälgima esimest stsenaariumi ja menopausijärgsel perioodil on metrorraagia sagedamini esinev.\nEmakaverejooks koos menopausiga on võib-olla kõige levinum patoloogia, mis “paneb” Balzaci vanuse naise haiglavoodile. Ja ka see, et menopausi tugev verejooks määrab emaka eemaldamise näidustused enam kui pooltel naistel.\nanorgaanilised, mida menopausi alguses seletatakse ovulatsiooni puudumisega ja pärast menopausi - endomeetriumi atroofiaga;\nklimakteriaalne verejooks, mis on põhjustatud maksa-, veresoonkonna- või endokriinnäärmete patoloogiate haigustest.\nEraldi eristatakse klimakteriaalse perioodi ebafunktsionaalset emakaverejooksu, mis ilmneb siis, kui naisorganite patoloogiat pole, kuid munasarjade hormonaalse funktsiooni halvenemise taustal on muutused endomeetriumis.\nPraktikud soovitavad kõigepealt välistada emaka (endomeetriumi) vähk emaka veritsuse korral pärast menopausi. Naine, kes on leidnud vere pärast pikka menstruatsiooni puudumist, peaks sellest viivitamatult arsti teavitama.\nVaagna ultraheli diagnoosimine võimaldab tuvastada emaka sõlme, adenomüoosi piirkondi, moodustumist munasarjades, võimaldab hinnata endomeetriumi seisundit, kinnitada või välistada endometrioidseid polüüpe.\nKuna tugev verejooks põhjustab rauavaegusaneemiat, on vajalik läbi viia aneemiateraapia, kasutades rauapreparaate.\nÜkskõik, mis põhjusel menopausiga suguelunditest verd põhjustab, võivad need olla naiste tervisele suureks ohuks. Vahel on menopausijärgne veritsus sedavõrd rikkalik, et põhjustab tugevat rauavaegusaneemiat ja mõjutab märkimisväärselt nende füüsilist, sotsiaalset, emotsionaalset ja materiaalset elukvaliteeti. Seetõttu ärge proovige nendega ise hakkama saada, see on peaaegu võimatu. Pöörduge arsti poole!\nOvulatsioon Iga kuu pärast 40 aastat


DELFI BRÜSSELIS | EL-i liidrid lahkusid Brexiti-kohtumiselt sama targalt kui enne. Ratas: EL ei tagane, kõik sõltub Briti sisepoliitikast - Delfi\nDELFI BRÜSSELIS | EL-i liidrid lahkusid Brexiti-kohtumiselt sama targalt kui enne. Ratas: EL ei tagane, kõik sõltub Briti sisepoliitikast\nJüri Ratas ja Saksa kantsler Angela Merkel arutavad Brexitit, vasakul Tšehhi peaminister Andrej Babiš\nEile hilisõhtul pöördus Suurbritannia peaminister Theresa May ülejäänud EL-i riigijuhtide poole Brexiti-kõnelusi puudutava kõnega.\nSellele järgnes õhtusöök, kus 27 allesjääva liikmesriigi juhid kuulasid ära euroliidu pealäbirääkija Michel Barnier´ ülevaate. Nagu mitmel korral varemgi, tõdeti, et kokkulepe jääb käeulatusest välja. Seetõttu ei toimu novembris ka järgmist EL-i ülemkogu, kus loodeti jõuda leppe lõppversioonini.\nMay ei teinud oma kõnes uusi ettepanekuid, vaid ütles, et Iiri saart puudutavas vaidluses tuleb otsida loomingulisi lahendusi. Ülejäänud EL võttis kõne vastu jahedalt. Euroopa Parlamendi presidendi Antonio Tajani sõnul ei öelnud May midagi uut, ehkki tema kehakeel olevat mõjunud positiivselt.\nSama teravalt väljendus Leedu president Dalia Grybauskaitė, kelle sõnul on põhiprobleem brittide omavahelistes erimeelsustes. "Praeguseni ei ole Ühendkuningriigi poolel selget seisukohta ega ettepanekut," ütles ta. "Tahame, et keegi lõpuks ütleks, mida nad tahavad."\nKa Eesti peaminister Jüri Ratas ütles eile öösel Delfile, et leppe edasine saatus sõltub eelkõige Suurbritannia sisepoliitilisest olukorrast. "Töötame täna selle nimel, et kokkulepe sünniks," ütles Ratas. "Otsustasime, et jääme nende positsioonide juurde, mis on EL-is siiani olnud."\nEhkki praeguse seisuga lahkub Suurbritannia märtsis ühendusest automaatselt ja sellega kaasneb kaootilise Brexiti oht, ei pea Ratas sellist võimalust tõenäoliseks. "Kui räägime füüsilisest piirist Iiri saarel, siis ma arvan, et see teoreetiline võimalus on nullilähedane," ütles ta. "Iiri Vabariigi sõnum oli, et piiri ei saa tulla, see võib tekitada väga keerulise olukorra ja viia väga raskete ja traagiliste juhtumiteni. See ei ole mingi lahendus." Ratas tõi positiivse arenguna välja, et vaidlused Gibraltari tuleviku üle ja Küprosel asuvate Briti sõjaväebaaside üle on viimaks lahendatud.\nEL nõuab, et Põhja-Iirimaa jääks igal juhul nii tolliliitu kui ühiseid siseturu reegleid täitma, et Iirimaa ja Põhja-Iiri vahele ei tekiks füüsilist piiri. Londonis nähakse seda riigi lõhestamisena. Suurbritannia on pakkunud välja, et jääb pärast lahkumist vähemasti mõneks ajaks samuti tolliliitu. Emamaalt Põhja-Iirimaale suunduvatele kaupadele kehtiksid endiselt EL-i ohutusnõuded, aga kontrolle oleks vähem kui tolliliidust lahkumise puhul. Sisuliselt kehtiks kahele riigi osale siiski erinev režiim, mis on brittidele sisepoliitiliselt raske alla neelata.\nAllesjäänud vaidluse tuum on selles, et May soovib, et Iiri saart puudutav lepinguline garantii (inglise keeles backstop) oleks ajaliselt piiratud. EL nõuab, et see jääks alaliseks, kuna muidu pole tegu garantiiga. Eile tõdetigi, et kumbki pool oma seisukohtadest ei tagane.


Myytävät asunnot: Kivila 46, Lasnamäe linnaosa, Tallinn - 6444700 - City24.Ee\nMyytävät asunnotKivila tn 46, Lasnamäe linnaosa\nKorter asub 6 korrusel 9-korruselises majas. Valgusküllase korteri koosseisu kuulub avar köök, elutuba, vannituba (WC ja vann), rõdu, ja esik.\nAktiivne korteriühistu. Katus on renoveeritud. Kortermaja on väga korralik. Torustik vahetatud. Trepikojad remonditud. Maja hoovis laste mänguväljak. Madalad kommunaalmaksed: Suveperioodil ca 50 EUR, Talveperioodilkulud ca 80 EUR\nKõik mööbel jääb soovi korral sisse. Parkimine KÜ lubadega.\nsuljettu parveke, parveke\nPuhelin 1: 55906036


september 2017 - Kliinik Elite Archive - Kliinik Elite\nElite vajab üldlaborisse bioanalüütikut\nPosted on: september 28th, 2017 by andre No Comments\nElite erakliiniku (Sangla 63, Tartu) üldlabor vajab üheks päevaks nädalas bioanalüütikut.\nVajalik on eelnev töökogemus ja verevõtmise oskus.\nTööülesanded: Teostada laboriteenuseid vastavalt patsientide vajadustele\nTööaeg: osaline tööaeg (0,25) kolmapäeviti kl 8.00-18.00 (10h nädalas), võimalik töötada põhitöö kõrvalt\nHaridus: laborant-bioanalüütiku rakenduslik kõrgharidus või eriharidus, vene keele oskus vähemalt suhtlustasandil\nTöökogemus: eelnev töökogemus ametikoha töövaldkonnas vähemalt kaks aastat, verevõtmise oskus\nCV palgasooviga palume saata info@elitekliinik.ee või tuua Elite registratuuri (Sangla 63, Tartu).\nElites alustab tööd dermatoveneroloog prof Külli Kingo\nOn suur rõõm ja au teatada, et 1. oktoobrist 2017 alustab Elite erakliinikus tööd dermatoloogia ja veneroloogia professor Külli Kingo.\nProfessor Külli Kingo lõpetas 1996. aastal Tartu Ülikooli (TÜ) arstiteaduskonna ravi erialal cum laude ja 2001. aastal dermatoveneroloogia erialal residentuuri.\nKülli Kingo on TÜ dermatoloogia ja veneroloogia professor. 2005. aastal kaitses Külli Kingo Tartu Ülikooli juures doktoritöö teemal “The interleukin-10 family cytokines gene polymorphisms in plaque psoriasis”.\nAlates 2012. aastast on Külli Kingo TÜ arstiteaduskonna teadusprodekaan.\n2016. aastal tunnustati Külli Kingot koos professor Sulev Kõksiga riigi teadustöö aastapreemiaga arstiteaduse alal. Preemia toonud teadus-arendustöö teemaks oli “Krooniliste põletikuliste nahahaiguste patogenees”.\n2016. aastal pälvis Külli Kingo Eesti aasta naisteadlase tiitli. Tal on ilmunud 100 teadusartiklit. Professor Külli Kingo on valitud TÜ senatisse. Ta kuulub Euroopa erialaseltside juhatustesse.\nProfessor Kingot iseloomustab rõõmsameelsus, ta on hea ja avatud suhtleja. Ta valdab vene ja inglise keelt.\nNahaarst Külli Kingo vastuvõtud hakkavad Elite Kliinikus toimuma kolmapäeviti. Visiiditasu on 40 eurot.\nTäpsem info registratuurist telefonil 7409930.\nElitele omistati atraktiivse tööandja kvaliteedimärk\nPosted on: september 14th, 2017 by andre No Comments\nMeil on hea meel teatada, et 2017. aasta atraktiivsete tööandjate uuringu põhjal pidasid meditsiini eriala üliõpilased Kliinik Elitet 185 organisatsiooni hulgast üheks atraktiivseimaks tööandjaks Eestis.\nMeditsiinivaldkonnas oli esindatud 83 organisatsiooni, kelle seast valida ja oleme Elite erakliiniku 6. koha üle rõõmsad.\nElitel on nüüd atraktiivse tööandja kvaliteedimärk.\nTööandja brändingu agentuur Instar koos personalijuhtimise ühinguga PARE viib alates 2010. aastat läbi üliõpilaste hulgas tööootuste ja atraktiivsete tööandjate uuringut. Alates 2015. aastast tunnustatakse tudengite hinnates atraktiivsemaid tööandjaid ka kvaliteedimärgiga.\n2017. aastal anti atraktiivse tööandja märgid välja järgmistes kategooriates:\nEesti tudengite ja Eesti kutsekoolide õpilaste eelistatumad tööandjad. Lisaks tunnustati tudengite osas tööandjaid sihtrühma põhiselt: majanduse, IT, tehnika, humanitaar, õiguse ja meditsiini eriala atraktiivsemad tööandjad.


Rakvere lihatööstus sai Uus-Meremaa turul jala ukse vahele - Tänane leht\n22. veebruar 2017, 14:21\nRakvere lihakombinaat FOTO: Tairo Lutter\n«Vastavalt Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa kaubandusleppele saatsime eelmise aasta kevadel Rakvere lihakombinaadist Uus-Meremaale proovikonteineri külmutatud sealihaga,» rääkis HKScan Estonia juhatuse esimees Anne Mere. Kuna kvaliteet vastas kohaliku turu nõudmistele, siis on nüüd ka esimesed tellimused sellele järgnenud.\nRakvere lihatööstus müüb sealiha hulgimüügiga tegelevatele ettevõtetele, kelle kliendid on kohalikud toidutööstused ja restoranid. «Nende ootused on eelkõige saada stabiilselt kõrge kvaliteediga toorainet. Teatavasti on Uus-Meremaa maailmas tuntud kui kvaliteetse lamba- ja veiseliha tootja ning seetõttu on eestimaisele sealihale suur tunnustus läbida Uus-Meremaa range kvaliteedinõuete kontroll,» märkis Mere.\nTema sõnul on Uus-Meremaa puhul tegemist atraktiivse ekspordituruga. Meretransport Eestist sinna kestab kaks kuud, kuid samas pole sugugi kallim kui autotransport näiteks Lõuna-Euroopasse.\n«Lisaks on meil nendega vastupidised aastaajad, mis loob lisavõimalusi erinevate lihatükkide müügiks ka sel ajal, kui meil endal näiteks talvisel või suvisel ajal mõnele tükile nõudlus puudub,» lausus Mere.\nRakvere tooted kuuluvad HKScan Estonia tootevalikusse. HKScan Estonia on Eesti suurim toiduainetööstusettevõte, mis kuulub HKScani kontserni. Viimane on Põhjamaade lihatööstuste kontsern, mis toodab ja turustab erinevate kaubamärkide all sea-, veise, linnu- ja lambaliha, töödeldud liha ning valmistoite.\nHKScani kliendid on jaemüügi ja toitlustusega tegelevad ettevõtted, tööstused ning ekspordisektorid. Kontserni, mis ekspordib oma tooteid pea 50 riiki, koduturud asuvad Soomes, Rootsis, Taanis ja Baltimaades. HKScani netokäive oli 2016. aastal 1,9 miljardit eurot ja kontsernis töötab ligikaudu 7300 töötajat.


19.04.2012 Tiina Jurjeva\nSuur tädi, lillade huulte ja krunniga pealael, käratab mulle „Женщина, сдачи нету!” („Naisterahvas, peenraha pole!”) ja sulgeb pauguga piletimüügiputka väikese akna. Nii võtab mind vastu mu armas Moskva, kui üritan osta bussipiletit. Sellel hetkel saan aru, et olen kodus.\nVaade minu 11. korruse trepikoja aknast\nKäin Moskvas päris tihti, kuna veetsin seal oma elu esimesed 18 aastat. Minu vanemad elavad seal tänaseni. Nimelt on meil rahvusvaheline perekond: mu ema on eestlane ja isa pesuehtne moskvalane.\nMinu ema räägib tihti, et ta ei ela Moskvas, vaid Bibirevos – megapolise põhjapoolses linnaosas, mis piirneb Moskvat ääristava ringteega. Minu majast ringteeni kõndimiseks kulub umbes 5 minutit.\nEnamik moskvalasi elabki nii, et lahkub harva oma rajoonist. Näiteks Bibirevos, mis pole just kõige suurem linnaosa, elab peaaegu 150 000 inimest. Rohkem kui Tartus. Siin on omad ülikoolid, kirikud, kinod, 20 keskkooli, 30 lasteaeda, meeletul hulgal poode, turge, parke. See on väga puhas ja roheline linnaosa. Nagu Mustamäe, kuid siinsed majad on kas 12-, 16- või 22-korruselised.\nEhtne Moskva äärelinna turg ja üks popimaid tooteid – hapukapsas. Valikus on kümmekond kapsasorti: magus kapsas puuviljadega või rosinatega, hapukapsas küüslauguga, paprikaga, maitserohelise või jõhvikatega jne.\nMoskva koosneb 125 taolisest rajoonist, milles kokku elab 11,5 miljonit inimest. Koos satelliitlinnadega on inimeste arv Moskvas 14,5 miljonit. Kuid need on vaid ametlikud arvud. Sellele võib julgelt liita 1-2 miljonit inimest, kes elavad Moskvas illegaalselt. Oma elanike arvuga jääb Moskva kuskile Delhi ja Sŏuli vahele. Venemaa pealinn on suurem kui Peking, Tokyo, New York või London.\nMoskvalaste igapäevased mured ja rõõmud\nElu Moskvas ei erine kardinaalselt elust Eestis. Keskmine palk Moskvas on veidi üle 1000 euro, kuid ma tean väheseid, kes nii palju teenivad. Enamasti teenitakse kuskil poole võrra vähem. Eks see on nagu ikka suurte linnades, käärid rikaste ja vaeste vahel on väga suured. Palju tehakse mustalt tööd – haltuurat. Kuna riik tegeleb aktiivselt inimeste lollitamisega, vastavad inimesed riigile samaga.\nPoodides maksab toidukraam mõnevõrra rohkem kui Eestis. Seepärast eelistab moskvalane külastada korra nädalas turgu või suurt hulgiladu. Sealsed hinnad on enam-vähem samad meie omadega, kuid toidukvaliteet on oluliselt kehvem. Näiteks on Moskvas peaaegu võimatu leida piima, mis poleks tehtud piimapulbrist. Kõrge hinna tõttu ei saa tavaelanik endale lubada värsket liha ja kala. Napsusõprade rõõmuks saab Moskvas jätkuvalt osta odavat ja kvaliteetset viina, seda küll hommikul kella 8st kuni 23ni õhtul.\nSelline pilt avaneb minu korteri aknast: puhas ja roheline Moskva äärelinn.\nKorterid Moskvas on meie jaoks harjumatult väikesed. Nii suures linnas maksab elamispinna ruutmeeter väga palju (keskmiselt 3600 eurot ruutmeetri kohta). Sellepärast elab ühes korteris pahatihti mitu põlvkonda. Näiteks vanaema ühes toas, ema ja isa teises ning nende laps oma perega kolmandas.\nViimase aja suurem probleem Moskvas on liiklus. Linn seisab sõna otseses mõttes. Sõites autoga ei oska inimene ette aimata, kas tööle saabumiseks läheb 20 minutit või 4 tundi. Moskva ummikutest räägitakse legende. Ummikuid kohtab kesklinnas isegi kell 4 öösel. Peened äridaamid leidsid enda jaoks huvitava lahenduse väga inimlikule probleemile ummikute ajal. Nimelt on linnas levinud täiskasvanute mähkmete kasutamine.\nMoskvalastele meeldib millegi pärast purskkaevudes ja muudes avalikes veekogudes ujuda. Pildil lustivad lapsed Moskva südalinnas Maneeži väljakul.\nJust liikluse pärast algab paljudes kontoritest töö kell 10 või 11 hommikul. Selle võrra kauem tuleb kontorirottidel tööl olla. See omakorda mõjutab inimeste vaba aega. Nädala sees seda lihtsalt pole.\nKuid nädalavahetusel rokib moskvalane täiega. Mõni käib saunas (selle linna avalikud saunad on pärit teisest dimensioonist ja väärivad eraldi artiklit), teine külastab kino, kolmas libistab köögis õlut ja vahib telekat, arvukad ööklubid täituvad rahvaga.\nMoskvas on kombeks minna nädalavahetusel kuskile kaunisse kohta jalutama. Näiteks Kremli lähedal asuvale Maneeži väljakule, Venemaa näituste keskusesse, Botaanikaaeda või Varblasemägedesse (Vorobjovõ Gorõ, kaunis looduskaitseala Moskva jõe kaldal).\nKui ma Moskvas elasin, käisime sõpradega tihti katustel tähti vaatamas. Uudistes öeldi alati, millal liigub Maa lähedal komeet või saab näha mõnda muud põnevat nähtust. Selleks ajaks ronisime katusele, varusime kaasa kohvitermosed ja pleedid ning nautisime taevas toimuvat.\nVaatamisväärtustega on moskvalastel eriline suhe. Mõni on väga aktiivne muuseumide ja galeriide külastaja, kuid paljud ei käi seal üldse. Üks kord tekkis mul arutelu hea sõbraga – kus on parem elada, kas Moskvas või Tallinnas. Tema väitis, et Moskvas, kuna seal on nii palju maailmatasemel vaatamisväärtusi. Kui küsisin, millal ta viimati käis Tretjakovi galeriis, vasta ta, et polegi käinud. Kuid tal on alati selleks võimalus.\nAlati kaunis Aleksandri aed Kremli müüride all\nKus käin mina Moskvas\nOma külaskäikude ajal üritan alati astuda läbi mõnest muuseumist. Puškini-nimelises kunstimuuseumis on peale uhke kollektsiooni peaaegu alati mõni huvitav näitus. Näiteks olen seal näinud William Turneri ja Picasso rahvusvahelisi rändnäitusi ning Trooja kulda. Ka Tretjakovi galerii üllatab mõnikord põnevate väljapanekutega.\nLisaks on Moskvas meeletul hulgal väga lahedaid muuseume, millest turist ei tea tihti midagi: Darwini, paleontoloogia- või tehnikamuuseum, Bulgakovi kortermuuseum „nehorošaja kvartira”, äsja remonditud planetaarium jne. Moskvalased armastavad väga Venemaa Näituste Keskust (ВВЦ), kus toimuvad põnevad ja suurejoonelised laadad.\nMuusikahuvilisena käin alati mõnel vingel kontserdil. Moskvas toimub neid meeletul hulgal. Väga hea lehekülg kontserdi valimiseks on www.afisha.ru. Viimasel ajal meeldivad mulle kirglik vene blues ja rock’n’roll. Olen avastanud Moskvas ehedaid blues’i-urkaid, kust lisaks suurepärasele muusikale ja muhedale seltskonnale leiab maitseküllase menüü (водка – пиво – чай) ning söögi tohib endaga kaasa tuua.\nLegendaarne vene rokkmuusika austajate palverännaku koht – Viktor Tsoi sein Arbatil\nKui sa tuled Moskvasse, siis unusta ära see, mida oled kuulnud sellest linnast. Moskval on palju rohkem palgeid, kui sa suudad endale ette kujutada. Ära tee suuri plaane, sest täies mahus nad niikuinii ei täitu. Kuid alati juhtub midagi, mida sa ei oota ja mis teeb südame soojaks.\nNäiteks, minu viimase külaskäigu ajal otsisin öösel võimalust jõuda koju Eestist pärit sõpradega. Üks sõbralik moskvalane pakkus abi, püüdis meile auto (Moskvas on peaaegu iga auto takso, mille peatamiseks tuleb lihtsalt kätt tõsta), maksis kojusõidu eest ja andis raha söögi-joogi jaoks. Ta tegi seda lihtsalt heast südamest, soovis toredat Moskvas viibimist ja läks oma asju ajama. Moskva on imede linn sõna otseses mõttes.\nTeemad: Huvitavad ideed, Reisibüroo uudised, Reisimuljed\nMärksõnad: vaatamisväärsus Kommentaarid:\nSind ootab lai valik reise nii kauni suve nautimiseks kui selle pikendamiseks kuuma päikese all. Broneeri suvine päikesereis enne 17.07.2015 ja saad kuni 52% soodustust!\nKuum päike ootab\nLegiland on laste muinasjutumaa, mis pakub elamusi ka täiskasvanuile. Miniatuurne maailm väikeste linnakestega on ehitatud umbes 45 miljonist LEGO® klotsist ning lummab igas vanuses külastajaid.\nLegolandi teemapark Taanis\nal 150€ Näita veel pakkumisi (95)


Toimetas Johanna-Kadri Kuusk, 10. juuli 2020, 10:33\nViimase ööpäeva jooksul analüüsiti Eestis 445 haigust COVID-19 põhjustava SARS-CoV-2 viiruse esmast testi, lisandus kaks positiivset testitulemust.\nRahvastikuregistri andmete järgi laekus kaks positiivset testitulemust Harjumaale (Tallinna). Hetkel on terviseameti jälgimisel kaks perekondlikku kollet. Üks neist Tallinnas nelja inimesega ning teine nn Narva-Jõesuu kolle kuue inimesega (üks lisandus täna), mõlemal juhul toodi viirus sisse Venemaalt. Ühel tänasel juhul on nakatumise päritolu hetkel teadmata.\n9. juuli hommikuse seisuga vajab Eestis koroonaviiruse tõttu haiglaravi viis inimest, juhitaval hingamisel on üks patsient. Uusi surmajuhtumeid ööpäeva jooksul ei lisandunud. Kokku on Eestis koroonaviirus nõudnud 69 inimese elu.\nTänase seisuga on tervenenud 1894 inimest. Neist 1430 inimese haigusjuhtum on lõpetatud (75,5 protsenti), 464 inimese puhul (24,5 protsenti) on positiivsest testist möödunud rohkem kui 28 päeva ja inimene ei viibi haiglaravil, st ootab tervenemise kinnitamist.\nEestis on kokku tehtud enam kui 111 000 esmast testi, nendest 2013 ehk 1,8 protsenti on olnud SARS-CoV-2 viiruse suhtes positiivsed. Koroonatestide täpsemat statistikat saab vaadata SIIT.


Nõusolekuteenus võimaldab ettevõttel riigilt sinu andmeid küsida | Riigi Infosüsteemi Amet\nAvaleht Uudised Nõusolekuteenus võimaldab ettevõttel riigilt si...\n„Nõusolekuteenusest saab keskne paik, kus inimene oma nõusolekuid annab ja neid hiljem ka haldab. Tekib võimalus näha kõiki antud nõusolekuid ning neid ka igal ajal tagasi võtta. Kusjuures iga kord, kui andmed teenusepakkujale saadetakse, jääb sellest nõusolekuteenusesse märk maha, tehes andmete liikumise väga läbipaistvaks. Mul on hea meel, et Maksu- ja Tolliamet oli valmis uudset teenust enda süsteemis rakendama ning AS Inbank selle samuti kohe kasutusele võttis,“ lausus RIA tootejuht Sander Randorg.\n“Osana digiühiskonna 2030 arengukavast soovime tervikuna liikuda inimkesksema digiriigi suunas. Juba täna kasutatakse riigis andmejälgijat, mis aitab tagada, et inimestel on ülevaade tema kohta kogutud andmetest ning kes ja mis eesmärkidel neid andmeid kasutab. Nõusolekuteenus on järgmine samm edasi, tänu millele on inimestel suurem kontroll enda isikuandmetega toimuva üle. Ühelt poolt on riigi roll anda võimalus enda isikuandmeid erasektori ja teiste huvitatud osapooltega jagada ning teisalt tagada läbipaistev andmetöötlus," sõnas Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi digiriigi andmete juht Ott Velsberg.\nVelsbergi sõnul võimaldab nõusolekuteenus inimesel ise otsustada, kes ning mis eesmärkidel ja tingimustel saab nende andmeid kasutada. „See loob maailmas unikaalse võimaluse andmemajanduse hoogustamiseks ja uute ning innovaatiliste teenuste loomiseks. Muuhulgas tekib inimestel võimalus ka soovi korral enda andmete kasutamise eest tasu küsida,“ sõnas Velsberg, kelle sõnul on eesmärk nõusolekuteenus järk-järgult üleriigiliselt kasutusele võtta ja toetada sellega oluliselt personaalsemate teenuste pakkumist.\nNõusolekuteenuse kaudu saab inimene otsustada, kas jagada riigi käes olevaid enda isikuandmeid konkreetse kolmanda osapoolega või mitte. Nõusoleku küsimine toimub alati teenusepakkuja keskkonnas, kuid otsuse tegemiseks suunatakse inimene riigiportaali eesti.ee », kus kuvatakse nii saadetavate andmete kirjeldus kui andmete töötlemise eesmärk. Pärast nõusoleku andmist või mitteandmist jätkub protsess teenusepakkuja keskkonnas. Hiljem on võimalik eesti.ee-st kõiki enda antud nõusolekuid näha ja hallata, olenemata sellest, kellele nõusolekud antud on.\nRohkem infot nõusolekuteenuse kohta leiab RIA kodulehelt.\n24.4.2020 – Aastaraamat kirjeldab Riigi Infosüsteemi Ameti osakondade rolli e-riigis ning annab ülevaate 2019. aasta küberintsidentidest Eestis.