Ma mäletan, kui Mari jäi esimest korda haigeks. Ta oli siis minu meelest ainult kolmenädalane imik, aga mina, värske emana, ei taibanudki kõikidelt sõpradelt enne külastamist uurida, et kuulge, ega teil juhuslikult nohu pole. Ja kuna enamikel mu sõpradel toona ka endal lapsi polnud, ei teadnud ka nemad, et selline nohust teavitamine enne külaskäiku vajalik oleks. Igatahes jäi Mari nohusse ja see oli KOHUTAV! Esiteks oli ta juba siis suur lutisõltlane, et suu oli kogu aeg “kinni”, teiseks sain hiljem teada, et lapsed esimestel kuudel ei oskagi üldse läbi suu hingata. Igatahes ostsime me siis endale selle… hmmm, mis ta nimi on? Selline juhe, mida sa ise imed ja siis tatt jääb kuskile filtrisse kinni. Mingi selle vidina. Aitas ta küll, aga ma pean ütlema, et see oli ikka natukene rõve küll. Kuigi läbi ei tulnud midagi, siis mul on endal maru tundlik okserefleks… Lõpuks oli imemine Kardo töö, sest no andke andeks, ma ei suutnud.\nMa teadsin, et on olemas ka mingisuguseid elektrilisi variante ja kui Mari suuremaks sai ja JÄLLE haigeks jäi, soetasin ühe säärase. Jälle nime ei mäleta, aga see nägi välja nagu see kraadiklaas, millega lastel otsaeest temperatuuri mõõta saab, selline… piklik ja peopessa mahtuv asi. Panime aga patakad sisse ja… see ei imenud. Mitte midagi! 20€ maha visatud. Ma hiljem arvasin, et äkki mulle sattus mingi praak, sest netist lugesin kellegi kiitvat arvustust sama vidina kohta, aga ei tea… Meil igatahes ei töötanud absoluutselt.\nMari on juba õnneks nii suur tüdruk, et tema nuuskab nüüd ammu ise, kui vajadus olema peaks, aga Lende, vaeseke, on siin ka paar korda elus nohu saanud. Ja viimane kord olin ma enne Lende nohu lugenud just Triinu postitust Nosiboost ja mõtlesin, et no ma pean selle ära proovima. Triinut ju ikka usun, kui kedagi teist uskuda ei tihkaks. Seda enam, et aparaat on üsna kallis. Ta kutsus seda lausa ninaimurite Apple’iks. Ps! Tema postituses on ka rõvedad pildid tatist, mida see masin kokku suudab püüda, kes parasjagu ei söö, minge vaadake 😀\nNüüd võin igatahes öelda, et käojaani Triinu ei ajanud, tõesti on väärt kraam! Meie saime kingituseks roosa masina ja alguses tundus küll kuidagi hirmus, et paned muudkui tööle nagu tolmuimeja ja topid lapsele ninna. Mis on aga selge – see töötab! Selle toruga saad sa ära tõmmata ühe hingetõmbe “jagu” tatti. See tõmbab aga nina kenasti tühjaks. Suts ühest, suts teisest poolest ja valmis ta ongi.\nAlguses Lende küll rabeles, aga suht kohe sai aru, et peale sellega pusserdamist on palju parem olla ja nüüd käib seda endale niisama ninna toppimas ja tööle panemas, kui kuskil näpud taha saab aetud. Hea on, et laps ei karda, siis saab palju kiiremini terveks ka, kui nina tatti täis pole ja laps palju mõnusamalt hingata. Nii kehv on ju olla, kui nohu on ja nina paksult tatine. Ja mõelge kui vastik, kui nuusata ka ei oskaks!\nAhjaa, suur pluss sellel voolikuga on see, et ei pea juurde ostma mingeid filtreid. Selle toruga ma ostsin VÄHEMALT 10x uusi filtreid, mis on mingi 9 euri pakk. Seega tuleb laias laastus Nosiboo odavam, sest selle saad lihtsalt puhtaks pesta ja edasi kasutada.\nKellel huvi, siis osta saab Kidsmedi kodukalt, SIIT. Ega ta muidugi odav lõbu pole, aga kellel plaanis jutti lapsi saada või niisama raatsivad enda ja lapse mugavuse nimel rahakotiraudu avada, siis soovitan soojalt. Muuseas, ma just nägin ühte järelturul (noh, et laps sai nii suureks, et oskab juba ise nuusata ja polnud enam vaja) ja seda müüdi mingi 80€ eest. Seega võite arvestada, et järelturul saab pool hinnast ikka tagasi, kui kasutamisega ühel pool olete ja rohkem lapsi juurde treida ei plaani.\n*Postitus on sündinud koostöös Kidsmed’iga\nIluversum ja Nacomi – katsetan kraami*\nVasta\tasjad, mida emadel vaja on* - Mallukas - Kidsmed 19. aprill 2022 at 17:16\n[…] Eriti kui suuga hingamise oskus veel kasinavõitu on. Meie esimene toimiv ninaaspiraator oligi Nosiboo PRO. Maril sellest paraku tolku ei olnud, sest see tuli meile ikka jupp aega hiljem, aga Lende ja Marta […]\nVasta\tarvustus: Nosiboo GO - Mallukas Mallukas % % 4. märts 2019 at 09:48\n[…] aastal sain ma proovida Nosiboo PRO ninaaspiraatorit (loe siit) ja nüüd, kui Kidsmed lehele ka nende kõige uuem väljalase jõudis, sain ka Nosiboo GO ära […]\nVasta\tKristel 18. märts 2018 at 11:25\nMa postituses sooduskoodi ei näinud, aga teistel blogijatel, kes ka Nosibooga koostööd on teinud, oli see olemas, aga kahjuks juba kehtetud. Mõlesin, et proovin igaks juhuks koodi “mallukas” ja töötaski, 10% sai hinnast alla (ostu sooritasin 18.03, ei tea kaua kood kehtib).\nVasta\tLaura Suik 12. august 2018 at 10:05\nmul see kood enam küll ei kehti 🙁\nVasta\tKuu 12. märts 2018 at 22:32\nTõhus võib olla küll, aga minu meelest väga paljude selliste kaupadega kooritakse kümme nahka, kuna 1) häda ajab härja kaevu, 2) laste nimel lõpuks pigistatakse silm kinni ja ostetakse. Beebid on tõesti hädas oma nohudega ja mu meelest seda piinlikum on äritsejatel nii üüratuid summasid küsida asja eest, mida võiks saada lubada omale ka vaesemad pered. Aga ei, see on mingi privileeg vidin, mida saavad paremal elujärjel pered, kelle elu on igasse kanti ära planeeritud ja värki. Minu jaoks ei õigusta sellist tootehinda asjaolu, et saan kasutada mitme järjestikuse lapse peal. No natuke närvi ajab selline snoobilik ja ülbe äri. Kogu farmaatsiatööstus on selline hambutu värk, kus hinnad väänatakse hirmkallid ja inimesed ostavad, sest tervise puhul pole nagu valikut, et ei osta…………..\nVasta\tEvu 21. märts 2018 at 11:57\nEks ta ole, et mugavus on see, mis maksab. Keegi on leidlik olnud ja oma mõttest väga hea toote aretanud, selge see, et ta on tasu välja teeninud.\nSoetasin ka mõni aeg tagasi selle masina ja kahju, et varem ei teadnud sellest ja siis veel kahtlesin jupp aega. Selleks ajaks oli Rhinomer meilt juba ohtralt raha ära koorinud, kuigi üritasin maksimaalselt mitu korda neid otsikuid kasutada, desinfitseerisin ja kõik puha. Mul kaks last: 6-kuune ja varsti 2,5 aastane, kes lasteaiast kõik tõved koju toob. Sellise nohutamismustriga, kui otsikupakke tuleb kuus min 2 tk, jõuab aparaadiga plussi juba poole aastaga! Ühtlasi ei pea enam seda seakisa kuulama ja last kogu jõu ja kavalusega kinni hoidma.\nAga! Kes aga tahab veel kiiremini puhast kasu, julgen soovitada Nosiboo manuaalset aspiraatorit. Vee all puhtaks ja ei mingit otsikute lugemist! Maksab 13,50€ ja sooduskoodiga saab suts alla ka. Kenas karbis ja mugav kotti pista, lastega ju iial ei tea;) Mina (vana kitsipung ja inimkalkulaator) olen igatahes rahul.\nVasta\tLisbet 12. märts 2018 at 21:30\nHuvitav,mu tirts on nüüd 2 korda haige olnud (issi tõõlt tõi) kui me mehega tatistame endal ajusid välja,siis tirtsul pole nohupoegagi olnud,ainult palavik ja kogu lugu….


Eesti peaks õppima Lõuna-Aafrika vigadest – Diplomaatia\n17. veebruaril väljastas ÜRO Arenguprogramm (UNDP) esimese ülduurimuse HIV/AIDSi leviku kohta Ida-Euroopas ja SRÜs. (Saadaval inglis- ja venekeelsena http://www.undp.org). Eesti pälvis selles eraldi tähelepanu kui riik, mis edukale majandusarengule vaatamata edestab oma suutmatuses epideemiale piiri panna isegi piirkonna vaesemaid riike. Juhtivad USA ja Briti lehed kirjutasid ÜRO ettekandest ning selles Eestile antud hinnangust järgmisel päeval, Eesti press vaikis kaks nädalat, enne kui tihkas teemat käsitleda. Vaikus, millega Eestit otseselt puudutav oluline ÜRO dokument vastu võeti, peegeldab ilmekalt maad võtnud kummalist soovi järjest teravamaks muutuv probleem maha salata. AIDS on teema, mis lehemeeste sõnul “ei müü”. See tundub äratavat nii tavakodanikes kui opositsioonipoliitikutes segaseid tundeid, mistõttu pole tekkinud viljakat mõttevahetust, mis võiks ka valitsust innustada.\nKäes on aga aeg, mil oleks vaja need segased tunded ületada, probleemi endale tunnistada ning rakendada kogu tahe, oskused ja vahendid selle kontrolli alla võtmiseks. AIDSi epideemia kiire levik on nähtus, mis kujutab endast kas tegelikku või hinnangulist julgeolekuriski, puudutades seega kõiki, ka neid, kes peavad end selle otsese mõju eest kaitstuks. Sel on oht muutuda ühiskonda märgatavalt destabiliseerivaks teguriks ning kaugelt varem raskekujuliseks mainehävitajaks, kui esimest ohtu tõsisemalt võtma ei hakata.\nÜRO uurimuses on Eestit esile toodud viiruse levikukiiruse poolest, mis on piirkonna kõrgeim. UNDP Euroopa ja SRÜ direktor Kalman Mizsei märgib selle avaldamisest kuulutanud pressiteates, et vaid kaksteist aastat tagasi oli ka Lõuna-Aafrikas nakatunuid vähem kui üks protsent täiskasvanud elanikkonnast, praeguseks aga kakskümmend korda rohkem.\nLõuna-Aafrika president Thabo Mbeki hämmastas üheksakümnendatel aastatel avalikkust probleemi eriti tungiva eitamisega, pannes kahtluse alla HIVi arenemise AIDSiks. Tänaseks on USA ajalehe The Washington Post, Harvardi ülikooli ja sihtasutuse Kaiser Family Foundation ühisuuringu andmeil selles riigis HIV/AIDSis iga üheksas inimene. Apartheidist kümne aasta eest edukalt vabanenud Lõuna-Aafrika on demokraatlik riik ja per capita SKP poolest Eestiga võrreldav. Hetkel pole vaatlejate hinnangul veel ühest vastust küsimusele, kas tervete põlvkondade kiire minemapühkimise tagajärjel tekkivast totaalsest kaosest veel demokraatiana väljutakse.\nMeie hinnang endale kui väikesele tublile rahumeelsete vahenditega iseseisvuse saavutanud rahvusvahelist õigust järgivale edukale riigile ei langenud just päris täpselt kokku sellega, kuidas meid nähti kõrvalt.\nHIV/AIDS on teatavasti ikka veel ravimatu haigus, küll aga on patsiendi elu pikendamiseks kasutusel antiretroviiruslik ravi (ARR). Maailma Tervishoiuorganisatsioon peab võitluses HIV/AIDSiga ARRi universaalsust ja kättesaadavust esmajärgulise tähtsusega ülesandeks ning Euroopa Liidus ongi see juba normiks. Teisisõnu: ELi liikmena on meil kohustus tagada igale HIV/AIDSi põdevale inimesele talle sobiv ARR, sõltumata tema nakatumisviisist või Haigekassa liikmelisusest. See võib tähendada, et kõik ravikulud, mille aastane maksumus on umbes 10 000 USA dollarit inimese kohta, tuleb täies ulatuses kanda Eesti riigil. Kui kujutleksime, et ka meil on kümne aasta pärast ligi kümme protsenti elanikkonnast HIVi nakatunud, ravi pole odavnenud, kuid Eesti Haigekassa eelarve on kasvanud kümme protsenti aastas, siis ületaksid HIV/AIDSi ravikulud kogu Haigekassa eelarve aastal 2014 kahekordselt! Lisades otsestele ravikuludele kõik muud siin arvestamata jäetud majanduslikud ja sotsiaalsed mõjud, tähendaks selline sündmuste areng Eesti-sugusele riigile kindlat lõppu.\nKui viirusekandjaid oleks aastal 2014 vaid üks protsent rahvastikust, mida võib UNDP raportis kajastatud levikukiirust arvestades võimalikuks pidada, moodustaksid kulutused HIV/AIDSile ühe viiendiku kogu Haigekassa eelarvest. Mida niisugune väljaminek tähendaks, kui nimetame üksnes esimesena meenuvat?\na) Tervishoiuressursside suunamine ühele haigusele kahandab muude vajaduste finantseerimist, see omakorda tingib rahva tervise üldise järsu halvenemise, millel on otsene mõju töö tulemuslikkusele.\nb) Muude riigieelarveliste valdkondade nagu hariduse, korrakaitse jt. alafinantseerimine, kuna tervishoid vajab lisaraha.\nc) Maksukoormuse suurenemine, selle mõju majanduskasvule.\nd) Kasvav sotsiaalne rahulolematus ja ajude äravool.\nKokkuvõtvalt: ka vaid üks protsent võib ületada Eesti taluvusläve ning käivitada sotsiaalse allakäigu stsenaariumi.\nVõib väita, et selline prognoos on meelevaldne, kuna põhineb väga lühikesel vaatlusperioodil ega võta arvesse viiruse leviku erinevaid aspekte, näiteks mõttelist barjääri, mis siiani peamiselt süstimise teel levivat nakkust teatud kindla grupi seas hoiab. Ma polegi endale ülesandeks võtnud siin põhjalikku analüüsi esitada, vaid pigem osutada selliste analüüside puudumisele olukorras, kus meil on ÜRO uurimuse drastiliste graafikute kõrvale pakkuda väga vähe isegi uuemat statistikat. AIDSi Ennetuskeskuse veebilehel olid näiteks aprilli alguse seisuga väljas rohkem kui aastatagused andmed. Lisades kehvavõitu kodumaisele andmematerjalile sootsiumisisese avaliku debati peaaegu täieliku puudumise, ongi valmis pilt vastutustundetust ühiskonnast, mille juhid on kõiki puudutava hiigelsuure probleemi tubli, kuid piiratud võimalustega AIDSi Ennetuskeskuse õlgadele lükanud ning sellega loo lahendatuks lugenud.\nKui epideemiast tulenev otsene majanduslik ja sotsiaalne risk on hetkel veel määratlemata suurus, siis risk hävitada omaenda visa tööga saavutatud Eesti hea maine on vägagi reaalne. Sellest hetkest, kui meie suhtumist saab hakata pidama probleemi tõsidust alahindavaks, hakkab kiiresti kasvama väljastpoolt tulev huvi. Arvukatele ajutrustidele ja analüütikutele igas maailmanurgas on kõikvõimalikud riski- ja uute kriisipiirkondade tekketeooriad igapäevane töö. Potentsiaalne risk, mida kätkeb endas uue ELi ja NATO liikmesriigi võimalik sotsiaalne kokkuvarisemine, oleks kahtlemata kuum teema. Arvamus, et meie senine edu teistes valdkondades tagab alaliselt laitmatu renomee, on ekslik. Kui me ka ise end rahulolevalt kiidame ja imetleme, ei pruugi seda teha kogu ülejäänud maailm. ELiga liitumise momendist lõpeb põhjus meid jätkuvalt õnnitleda sinna viinud jõupingutuste eest, asendudes nõudmisega täielike liikmeõiguste juures ka täit vastutust kanda.\nVaade väljastpoolt erineb Eesti enesehinnangust. Mõelgem end tagasi aega, mil Euroopa Julgeoleku ja Koostöö Organisatsiooni (OSCE) missioon veel Eestis töötas. Meie hinnang endale kui väikesele tublile rahumeelsete vahenditega iseseisvuse saavutanud rahvusvahelist õigust järgivale edukale riigile ei langenud just päris täpselt kokku sellega, kuidas meid nähti kõrvalt. Paljude meelest oli Eesti küll väike, kuid suurte natsionalistlike ambitsioonidega, jonnakalt reaalpoliitikat mõistmast keelduv alaline mureallikas. Määratlemata kodakondsusega isikute inimõiguste kaitse, mille nimel meid kaheksa aastat grilliti, polnud üksnes Venemaa kius. Eestile suunatud poliitika oli kantud Lääne-Euroopa hirmust, et meie ja Venemaa kuhjuvad pinged võivad seda geograafilist piirkonda tõsiselt destabiliseerida. Meile näis see hirm absurdse liialdusena, kuna kodueetris domineeris positiivne uudis, mis rääkis sellest, et Eestis funktsioneerivad demokraatlikud institutsioonid ja toimib turumajandus, pealegi oli meie poolel tõde ja õigus. Kõrvaltvaataja tähelepanu tõmbasid aga eeskätt Venemaa ähvardavad urinad ning Ida- ja Kagu-Euroopa heidutavad tagasilöögid, mis hoidsid kaua õhus küsimust, kas meistki asja saab. See, mis meile tundus kui vääramatu reegel, paistis väljastpoolt hapra erandina.\nSeda riiki ähvardab ekspertide väitel tõsine proovikivi, asjaosalise enese suhtumine kujunenud olukorda näib olevat aga ohtlikult tuim ja loid.\nKa nüüd võib ÜRO epideemia ja vältimatu kriisi sõnum tunduda paljudele absurdse liialdusena. Pealegi võib NATO ja ELi liikmesus mõne arvates tingida täiesti erineva olukorra, millel pole minevikuga midagi ühist. Olukord on tõesti uus ja uudsuse kõikide tahkude mõistmine võib nõuda nii mõningatki harjumist. Kui jätta kõrvale ELi diplomaatide ja politoloogide suhteliselt kitsas ring, siis ei ole meid mitte kunagi varem nii teraselt luubi alla võetud kui nüüd, mil kõik 15 ELi vana liikmesriiki tahavad teada meist iga pisiasja, mis kinnitaks või lükkaks ümber uute liikmete suhtes püsinud eelarvamusi, kahtlusi ja ootusi. Mitte midagi, mis võiks kuidagi ohustada vanade liikmete heaolu, ei jäeta tähelepanuta. Vaadates end nende silmadega, pole kuigi raske näha tundmatut uut liikmesriiki, mis on sissetulekutelt kõvasti alla ELi keskmise ja edu poolest lühikese, see-eest pingeteküllase ajalooga. Seda riiki ähvardab ekspertide väitel tõsine proovikivi, asjaosalise enese suhtumine kujunenud olukorda näib olevat aga ohtlikult tuim ja loid.\nMulle on arusaamatu, mille poolest AIDSi põdemine erineb mõne muu raske viirushaiguse nagu SARSi või Ebola põdemisest, et seda nii häbeneda. Mis ka poleks põhjuseks, mis ühiskonna tegusama kihi kõne- ja teovõimet paralüseerib, ei tohiks see olla nii ületamatu, et valehäbi tõttu pikkade aastate töövili prügikasti visata ja Eesti kriisikoldeks muuta või lasta Eesti edulugu ümber nimetada ebaõnnestumiseks. Kumb on lõpuks valusam, kas aus ülestunnistus, et meie hulgas levib ohtlikult kiiresti ravimatu haigus ning halvima vältimiseks on vaja hetkegi viivitamata kõik välja panna, või ELi liikmesuse alustamine mainega, et Eesti näol on tegu vaese, haige ja vastutustundetu ühiskonnaga, mis peale iseenda kaldub kangekaelselt ohtu seadma ka teisi? Kui viiruse levik mõne protsendini rahvastiku koguarvust tähendaks Eestile ülitõsiseid toimetulekuraskusi, siis hoolimatult sinnapoole tüürija mainest juba piisaks, et nurjata unistus edukast ja õnnelikust homsest, mida me tõeliselt väärime.\nKärt Juhasoo-Lawrence on Eesti diplomaat


Taas vitamiinid | Ravimid | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nTaas vitamiinid 02.02.04 / Ravimid\nKüsimus jällegi vitamiinides. Kuna apteekides valik väga suur ja seega suht raske otsustada ning samas ka eelnevaid vastuseid lugedes ei leidnud endale päris sobivat. Lihtsalt kallal üleüldine nõrkus ja tujutus, väsimus, raske tõusta hommikuti jne. Tundub, et energiat kohe üldse enam ei ole. Viimasel ajal on ka süda hakanud kuidagi naljakalt kloppima kui raskeid asju kanda või kiiresti kõndida. Vanust vaid 24 aastat.\nKüsimus ei pruugi olla vitamiinides. Pole minu asi kedagi hirmutada, aga visiit perearstile ei teeks paha. Võiks olla kindel, et pole tegu südamelihase põletikuga või depressiooniga.\nNende kompleksvitamiinidega on tegelikkus selline, et olulist vahet neil polegi. Mõni arvab, et mida rohkem sees, seda parem. Võib-olla tõesti. Mõni tahab seda, mida reklaamitakse, mõni jälle kõige odavamat. Mina valiksin toote, mis on pärit lähemalt (Soome, Taani), lootuses, et see on mõeldud rohkem sobima meie kliima ja toitumisharjumustega.


eimycox on avalikus vestluses\nKlõpsates nupul, tõstad eimycox esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. eimycox hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\n495 modelli hetkel sees modelli leitud\nHea Guest262780 Kahjuks pole Sinu sõbralistis ühtegi modelli. Soovitame Sul kellegagi tutvuda ja sõbraks saada. Kõigi meie modellide loetelu leiad avalehelt.


Hotellid orientiiri Templiväljak lähedal | Hotels.com\nLinna Salt Lake City hotellid\nTempliväljak hotellid – Salt Lake City\nHotellid orientiiri Templiväljak läheduses\nSalt Lake City – veel vaatamisväärsusi\nfoto: Fatima Nawabi\nUtah' ÜlikoolSalt Lake City on ka tudengielu keskus, millest annab tunnistust Utah' Ülikool (asukoht – Salt Lake City kesklinn). Templid on hea võimalus kultuuripagasi täiendamiseks.\nfoto: Aaron Smith\nConference Center (konverentsikeskus)Kohalikest monumentidest väärib vaatamist Conference Center (konverentsikeskus) (asukoht – Capitol Hill). Templid on hea võimalus kultuuripagasi täiendamiseks.\nUtah’ ülikooli kliinikUtah’ ülikooli kliinik on suur haigla 4,6 km kaugusel kesklinnast. Ümbruskonna söögikohad ja baarid pakuvad võimalust kehakinnituseks.\nCity Creeki ostukeskusKõiki neid, kelle pangaarvel leidub ülearust raha, ootab tuntud ostuparadiis City Creeki ostukeskus (asukoht – Rio Grande). Templid on hea võimalus kultuuripagasi täiendamiseks. Osturõõme tõotavad pakkuda ka The Gateway (kaubanduspiirkond) ja Gateway ostukeskus.\nTempliväljak – rohkem teavet\nKus on Templiväljak?\nPiirkond – Capitol Hill. Ümbruskonna vaatamisväärsustega ja huvitavate paikadega tutvumisele võib julgelt kulutada terve päeva.Kes soovivad lähiümbrusega lähemat tutvust teha, neil tasub üle vaadata ka Vivint Smart Home Arena ja Lagooni lõbustuspark.\nTempliväljak ja lähikond. Kus ööbida?\nMeie valikust leiad 176 hotelli vähem kui paari kilomeetri raadiuses. Meie reisisõprade lemmikud on järgnevad:\n• 4 tärni hotell • tasuta wifi • 2 restorani • ööpäevaringselt avatud treeningsaal • hea asukoht\n• 3 tärni hotell • tasuta wifi • treeningsaal • ööpäevaringselt avatud vastuvõtulaud • hea asukoht\n• 4 tärni hotell • restoran • ööpäevaringselt avatud treeningsaal • baar • hea asukoht\nTempliväljak ja lähiümbrus. Vaatamisväärsused ja ajaviide\n• Utah' Ülikool\n• Salt Lake'i tempel\n• Conference Center (konverentsikeskus)\n• City Creeki ostukeskus\n• Ecclesi teater\n• The Gateway (kaubanduspiirkond)\n• Hogle'i loomaaed\n• Family History Library (genealoogiaraamatukogu)


Dresses and trainers: still a big no? | Stellarium by Stella K. Wadowsky\nPostitaja: stellaarium kell Sunday, September 10, 2017\nUnknown September 10, 2017 at 10:47 PM\nMa ei ole iial sellest tossud ja kleit võrdub katastroof kisast aru saanud. Ma ei kanna enam ammu kõrgeid kontsasid, jalas on alati tossud. Kust need sinised pärit on?\nstellaarium September 11, 2017 at 2:20 PM\nNeed sinised on netist ostetud. Ma olen osad tossud ostnud talvel, kui on suured allahindlused ja siis suvel leian kuskilt "kindlast kohast" kuhu olen nad susanud.\nTriinu September 11, 2017 at 11:42 AM\nMa ei ole veel kuskilt ilusaid värvilisi tosse leidnud.\nstellaarium September 11, 2017 at 2:15 PM\nMa ise ehin end sellel pildil ka võõraste sulgedega. Need konkreetsed tossud näppas otse karbist mu tütar ja talle nad ka jäid. Kuid ühe pildiseeria mulle neid laenati :) Kõige rohkem meeldivad mulle aga valged tossud. Samuti lähevad loosi kuldsed ja hõbedased.\nMeisi Volt September 11, 2017 at 1:25 PM\nOh jaa, see on ka minule külge hakanud ja näeb ju niii cool välja! Vahel muidugi kahtlen ka, kas ikka suudan neid stiilselt kokku sobitada :))\nstellaarium September 11, 2017 at 2:19 PM\nKõige olulisem on leida õige liist, mis sobib. Ühel aastal tellisin endale valged Pumad ja need olid jalas lihtsalt nii ilusad, et tellisin teise paari veel. Samuti sobib mu jalale adidas originalsi liist. Neid on ka kapp täis. Kuid heledaid tosse on alati vähe. Mustadele olen üldse selja pööranud.\nUnknown September 12, 2017 at 2:37 PM\nMinu jaoks on tossud, mis sobivad kleidiga, a must have! Mulle küll meeldib näha pidulik välja ja kontsad jalga panna, aga samas kui pikk jalutuskäik plaanis ning veel piknik peale selle, siis tossudeta ma elada ei saaks. Peaasi, et leiab need õiged; kõik tõesti kleidiga kokku ei sobiks, ma arvan.\nLavinia S. September 23, 2017 at 11:58 AM\nThis is a great look, it's so now. I'm sure the rule that dresses can't be worn with trainers is long gone ;)


Mis on futuurid ja kuidas nendega kaubelda? - R ajaveeb - RoboForex\npõhiline·haridus·Mis on futuurid ja kuidas nendega kaubelda?\nMiks on futuurid kauplejatele huvitavad?\nMillised tulevikud on olemas?\nKuidas ikkagi futuuridega kaubelda?\nPaljud kauplejad alustavad kauplemisega valuutapaaride, proovin hiljem CFD-dega, varudeja futuurid. Täna räägin viimastest.\nFutuur on leping müüja ja ostja vahel, millega nad nõustuvad vara tulevikus kindlaksmääratud hinnaga müüma/ostma. Esialgu olid sellised lepingud mõeldud ettevõtetele, et nad saaksid vältida tarbetuid kulutusi.\nSiin on näide. Müüme kohvi, kuid mõistame, et pandeemia tõttu selle hind ainult kasvab ja seda üsna tuntavalt. Et vältida järsu hinnatõusu ja müügi vähenemist, lepime tarnijaga kokku suures ubade tarnimises praeguse hinnaga, kuid kuue kuu pärast.\nKui kohvi hind tulevikus tõepoolest tõuseb, siis me ainult võidame, sest ostame oad madalama hinnaga. Kui hind ei kasva ja isegi langeb, saab tehingust kasu müüja, sest nemad müüvad kohvi praegusest kõrgema hinnaga.\nEnamasti on futuurilepingute põhitoormeteks toornafta, nisu, mais, aktsiaindeksid. Sellised lepingud on reeglina börsil kaubeldavad ja reaalset kauba pakkumist ei toimu kunagi.\nEnamasti on futuuritehingud spekulatiivsed: kauplejad teevad nendega koostööd, et saada hinnavahelt kasumit. Tavaliselt sulgevad nad oma positsioonid enne lepingu lõppemist ja tarnekuupäeva saabumist.\nÜldiselt erinevad futuurilepingud mõnevõrra näiteks aktsiatest. Kui üksikkaupleja ostab aktsiaid, on see pigem investeering, futuuridega kauplemine on aga pigem spekulatsioon.\nSamal ajal on futuuridel tänu sellele eripärale teatud eelised, mis pole aktsiaturule investeerimiseks saadaval. Näiteks futuuridega kaubeldakse peaaegu 24 tundi ööpäevas kuus päeva nädalas, samas kui aktsiatel on kauplemisaeg piiratud.\nFutuuride teine eelis on müümisel lihtsam marginaalinõue kui aktsiate puhul. Lühike aktsiapositsioon tähendab laenuks antud vara müüki ja selle ostmist vähema raha eest. Aktsiate puhul on sellel kauplemistoimingul kõrged marginaalinõuded, futuuride puhul on need aga müügi ja ostmise puhul samad.\nFutuurid võimaldavad ka teatud varaliike hajutada ja neisse aktiivsemalt investeerida.\nNäiteks naftafirma aktsia hind hakkab sõltuma lisaks naftahinnale ka juhtkonna ja konkurentide tööst. Futuur ise saab aga sõltuda ainult nafta hinnast ilma ettevõtte ja konkurentide tööst tulenevate teguriteta.\nSee aga ei tähenda, et futuurid oleksid vähem riskantsed: pidage meeles, et tegemist on siiski liitfinantsinstrumendiga.\nMarginaalinõuded futuuridega kauplemisel on tavaliselt palju madalamad kui aktsiatega kauplemisel, 1–10% varade summast. Vahepeal saavad kauplejad kasutada finantsvõimendus mille eest tuleb maksta.\nÜhest küljest on see eelis, kuid riskid kasvavad, sest kaupleja saab avada palju tehinguid kõige väiksemate garantiidega. Seega, kui hind läheb vajalikus suunas, siis kaupleja võidab, pähkel, kui see kaupleja vastu tagurdab, võivad nad hakata palju kaotama. Seetõttu olge futuuridega kauplemisel finantsvõimendusega alati ettevaatlik.\nErinevatel turgudel on mitut tüüpi futuurilepinguid. Spekulanti peaks valima ühe või kaks vara ja keskenduma ainult neile, et mõista turgu paremini ja teha õigeid otsuseid. Siin on kõige levinumad futuurid:\nVäärismetallid. Kauplejad ostavad ja müüvad lepinguid kuld ja hõbe. Reeglina püütakse niiviisi kindlustada kasvava inflatsiooni või globaalse finantsebastabiilsuse eest.\nAktsiaindeksid. See lepingud sõltuvad aktsiaindeksite liikumisest, nt Nasdaq or Dow Jones. Seega püüavad kauplejad nende liikumistega raha teenida.\nenergia. Need futuurid hõlmavad õli ja loodusgaas, andes vihjeid ülemaailmsete naftahindade liikumiste kohta.\npõllumajandus. Need on soja, maisi ja nisu futuurid. Neid mõjutavad tugevalt ilm ja aastaajad.\nRiigivõlakirjad ja intressimäärad. Sellised futuurid mängivad ülemaailmsetel finantsturgudel kõige olulisemat rolli ja nendega kauplejad jälgivad USA Föderaalreservi tegevust tähelepanelikult.\nLoomakasvatus. Selles kategoorias spekuleerivad kauplejad veise- ja sealiha hindadega. Nõudlus ja pakkumine mõjutavad seda kategooriat tugevalt.\nAktiivseks futuuridega töötamiseks peab kaupleja keskenduma piiratud arvule instrumentidele, et olla keskendunud ja koguda kogemusi. Futuuridega saad võtta pikki ja lühikesi positsioone: töö suund sõltub sinu riskitaluvusest ja eesmärkidest.\nPikk positsioon tähendab, et ostad lepingu ja ootad, kuni baasvara tulevikus kasvab. Siis müüte selle kõrgema hinnaga ja teenite sellega raha. Riskid tekivad sellest, et põhivara ei kasva või isegi langeb – nii kaotad oma raha.\nLühike positsioon tähendab, et müüte oma futuurid ja ootate, millal põhivara hind tulevikus langeb. Siin on ka riskid: kui olete lühikeses positsioonis ja põhivara hind kasvab, võivad teie kahjud olla piiramatud, kuna kasvul pole piire.\nOn olemas ka selline mõiste nagu kalenderlevi. See on strateegia, mille kohaselt kaupleja võtab ühe vara puhul nii pika kui ka lühikese positsiooni erinevate tarnekuupäevadega.\nVõimalik kasum tuleneb väikesest erinevusest müüdud ja ostetud lepingu vahel. Kui kalendrivahe on positiivne, ostab kaupleja lühema tarnetähtajaga futuuri ja müüb pikemaga futuuri. Kui kalendrivahe on negatiivne, müüvad nad lühema tarnetähtajaga futuurid ja ostavad pikemaga futuure.\nFutuurid on kahe turuosalise vaheline leping finantsvara tulevikus kindlaksmääratud hinnaga müümiseks või ostmiseks. Tavaliselt suletakse nendega tehingud esialgselt ilma tegeliku pakkumiseta.\nFutuuridega kauplemist peetakse riskantsemaks ja spekulatiivsemaks, kuna see on keeruline ja sellel on väiksemad marginaalinõuded kui aktsiatele. Mõned ütlevad, et futuurid on pigem aktiivsetele lühiajalistele kauplejatele kui pikaajalistele investoritele.\nKuna riskid on suuremad, peaksite omast paremini kinni pidama riskijuhtimise reeglid ja hallata oma vara targalt.


Tahendab liigeste tugevdamist, Mis põhjustab liigese ja luude haigusi?\nMuud asjad nii kiiret sekkumist ei vaja. Isegi kui midagi ei valuta ja inimene on lihtsalt laisk ja ei liiguta, siis muutuvad lihased nõrgaks ja üldine võimekus kahaneb. Podagra — podagra on uraadikristallide kusihappe soolade kuhjumisest tingitud haigus, mis avaldub liigespõletikuna, liigeselähedaste sõlmede ning neerukividena. Liigesepõletikud — kui suutmatus rääkida tõelistest tunnetest Kõige tavalisem liigesehäda on põletik. Ka liigeste seisukohalt on hea vähendada loomse toidu ja piimatoodete osakaalu toidulaual.\nOsteoartroos seisneb liigesepindu katva Tahendab liigeste tugevdamist kõhrekihi kulumises ja pragunemises. Kõhrekiht vähendab liigesepindade hõõrdumist ja pehmendab põrutusi liigest moodustavate luuotste kokkupuutel.\nJuhul kui haigusnähud on Tahendab liigeste tugevdamist, ei tohi liigeseid enam liigselt koormata. Haigust aitab pidurdada glükoosamiini tarbimine, ägedatel juhtudel tuleb tarbida nii põletiku- kui valuvastaseid ravimeid. Kaugele arenenud liigesekulumuse, sagedamini põlve- ja puusaliigese kahjustuste korral asendatakse kahjustunud liiges proteesi ehk tehisliigesega.\nInfektsioosset mädast artriiti põhjustavad liigeses viirused, seened Artroosi liigeste puljong bakterid. Reaktiivsete liigesepõletike korral liigeses mädatekitajat ei ole, liigesepõletik tekib immuunsüsteemi vastusena nakkusele kusagil mujal organismis näiteks kuse-suguteedes või soolestikus. Esmaabiks kasutatakse külmaprotseduure jääkott, külm mähis.\nAlusta liikumist tasapisi, tee õrnalt venitusharjutusi, tõsta Tahendab liigeste tugevdamist raskuseid. Kasuks tuleb vesivõimlemine, ujumine ja jalgrattasõit. Jätka liikumist ja võimlemist järjepidevalt. Hoia jääkotti valutaval kohal 5—10 minutit korraga. Ära jahuta nahka kauem kui 20 minutit korraga ja väldi külmumist.


Sajad noored rahvatantsijad annavad Tallinnas kaks kontserti > Tallinn\nSajad noored rahvata...\nSajad noored rahvatantsijad annavad Tallinnas kaks kontserti\nAprilli teisel nädalavahetusel toimub juba 11. korda vabariiklik koolinoorte rahvatantsufestival, mille motoks on „Rahvatants paneb silma särama“. Festivali raames annavad noored tantsijad Tallinnas kaks kontserti.\nEsimene ülesastumine on laupäeval, 9. aprillil kell 18.00 Salme Kultuurikeskuses ning teise kontserdi annavad noored tantsijad pühapäeva, 10. aprilli hommikul Tallinna Lennusadamas algusega 10.30. Lennusadamasse sissepääsu hinnad on tavapärased, kuid kontserdi eest lisatasu maksta ei tule.\n„Festivali üheks peamiseks eesmärgiks on rahvatantsu populariseerimine noorte seas, aga ka esinemise võimalus nn „suurel laval“ ja kindlasti koostantsimise rõõm,“ kommenteerib festivali üks projektijuhtidest Tiina Tiit . „Nii saame aidata kaasa ka meie tantsupidude jätkusuutlikkuse tagamisele,“ lisab Erika Põlendik.\nXI rahvatantsufestivali raames saavad osalejad erinevates töötubades tantsida pärimustantsu, õppida valmistama rahvuslikku sõlge jm. Uudse asjana kaasatakse noori interneti turvalisuse ja küberohutuse alastesse töötubadesse.\nTiina Tiit, festivali projektijuht


Acqua Suítes Maceió, Maceió – hinnad uuendatud 2020\nPakkumised Brasiilias – Acqua Suítes Maceió (Hotell)\nKülastajate arvustused (596)\nJaga majutusasutust Acqua Suítes Maceió\nHotell Acqua Suítes Maceió\nSee piirkond on suurepärane valik reisijatele, kes on huvitatud liivarandadest, vaatamisväärsustest ja randadest – Vaata asukohta Rua Dr Antônio Gouveia, 845, Pajuçara, Pajucara, Maceió, CEP 57035-000, Brasiilia – See piirkond on suurepärane valik reisijatele, kes on huvitatud liivarandadest, vaatamisväärsustest ja randadest – Vaata asukohta Erakordne asukoht – näita kaardil\nSuurepärane asukoht – saanud hindeks 10-st 9,5! (keskmine hinne 596 arvustuse põhjal)\nHinnanud külastajad pärast oma peatumist majutusasutuses Acqua Suítes Maceió.\nKindlustage parim hind peatumiseks majutusasutuses Acqua Suítes Maceió, mis on hiljuti külastanutelt saanud hindeks 8,7.\nAcqua Suítes Maceió 4-tärnihotell\nÜks meie parimatest valikutest, mida Maceió pakub.Acqua Suítes Maceió has a restaurant, outdoor swimming pool, a fitness centre and shared lounge in Maceió. Among the facilities at this property are a 24-hour front desk and room service, along with free WiFi throughout the property. Private parking can be arranged at an extra charge.\nPajucara on suurepärane valik külastajatele, kelle huviks on liivarannad, vaatamisväärsused ja rannad.\nAcqua Suítes Maceió on Booking.com-i külastajaid vastu võtnud alates 9. sept 2016.\nSalvestatud 2618 loendisse\nMillal soovid peatuda majutusasutuses Acqua Suítes Maceió?\nSviit - Panoraamvaatega merele\nsihtkohas Maceió just broneeritud Viimase 15 minuti jooksul on 4 majutusasutuses nagu Acqua Suítes Maceió tehtud hiljutine broneering\n– See piirkond on suurepärane valik reisijatele, kes on huvitatud liivarandadest, vaatamisväärsustest ja randadest – Vaata asukohta Erakordne asukoht – näita kaardil Külastajatele meeldis majutusasutuse lähedal jalutada!\nImperador dos Camarões Restoran\nCantinho da Macaxeira Restoran\nTapioca Center Kohvik/baar\nFeirinha da Pajuçara Turg\nPavilhão do Artesanato Turg\nParmegianno Pajuçara Restoran\nAcqua Parque Suusatõstuk\nMajutusasutuses Acqua Suítes Maceió pakutavad mugavused Suurepärased mugavused! Keskmine hinne: 8,5\nTähtis teada Acqua Suítes Maceió võtab vastu erisoove – lisa need järgmisel sammul!\nAcqua Suítes Maceió aktsepteerib neid kaarte ja jätab endale õiguse enne sinu saabumist sinu kaardilt ajutiselt teatud summa blokeerida.\nKKK majutusasutuse Acqua Suítes Maceió kohta\nKuidas saada majutusasutusse Acqua Suítes Maceió lähimast lennujaamast?\nLähimast lennujaamast majutusasutusse Acqua Suítes Maceió saamise võimalused:\nAuto 55 minutit\nMillist hommikusööki majutusasutuses Acqua Suítes Maceió serveeritakse?\nMajutusasutuses Acqua Suítes Maceió peatuvad külastajad saavad nautida kõrgelt hinnatud hommikusööki (külastaja arvustuste keskmine hinne: 7.7).\nKui palju maksab majutusasutuses Acqua Suítes Maceió peatumine?\nHinnad majutusasutuses Acqua Suítes Maceió võivad vastavalt sinu peatumisele (nt valitud kuupäevadele, hotelli reeglitele jne) varieeruda. Hindade vaatamiseks sisesta soovitud kuupäevad.\nMida on võimalik majutusasutuses Acqua Suítes Maceió teha?\nMajutusasutuses Acqua Suítes Maceió pakutakse järgnevaid tegevusi/teenuseid (kohalduda võivad lisatasud):\nKas majutusasutuses Acqua Suítes Maceió on parkimine võimalik?\nMajutusasutuses Acqua Suítes Maceió on külastajatele (vabade kohtade olemasolu korral) saadaval järgnevad parkimisvõimalused:\nMillised on sisse- ja väljaregistreerimise kellaajad majutusasutuses Acqua Suítes Maceió?\nSisseregistreerimine majutusasutuses Acqua Suítes Maceió algab kella 14.00 ning väljaregistreerimine kestab kuni 12.00.\nKas majutusasutuses Acqua Suítes Maceió on restoran?\nMajutusasutuses Acqua Suítes Maceió on 1 restorani:\nKas majutusasutuses Acqua Suítes Maceió on bassein?\nMillist tüüpi tuba on majutusasutuses Acqua Suítes Maceió võimalik broneerida?\nTubade valikud majutusasutuses Acqua Suítes Maceió:\nKõik arvustuse kirjutajad Pered (145) Paarid (327) Sõprade grupid (18) Üksikreisijad (67) Ärireisijad (75)\nKõik hinded Suurepärane: 9+ (326) Hea: 7 – 9 (217) Normaalne: 5 – 7 (46) Halb: 3 – 5 (7) Väga halb: 1 – 3 (0)\nTeekond: Maceio/Zumbi Dos Palmarese rahvusvaheline lennujaam–Acqua Suítes Maceió


Hiline õhtu Conan O'Brieni telesaatega - Tv Saated | September 2021\nMuu Petitsioonid Ja Küsitlused Tv Saated Vulture Watch Telesaate Uuendamine Dvd-D, Raamatud Ja Muusika Vaataja Hääled Vaataja Hääled: Oma Telesaated Televisioonireitingud Konkursid\nHiline õhtu Conan O’Brieniga\nJaod: 2,725 (tund)\nTelesaate kuupäevad: 13. september 1993 - 20. veebruar 2009\nSeeria olek: Lõppenud\nEsinejate hulgas on: Conan O’Brien, Andy Richter, Max Weinberg, Joel Godard, Jimmy Vivino, Richie ’La Bamba’ Rosenberg, Mark ‘Love Man’ Pender, Jerry Vivino, Mike Merritt ja Scott Healy.\nKui saatejuht David Letterman lahkus oma NBC hilisõhtusest vestlussaatest, Laupäevaõhtu otseülekanne ja Simpsonid saatejuhiks nimetati kirjanik Conan O’Brien. Kõrvalosa Andy Richteriga järgib saate formaat teisi hilisõhtuseid vestlussaateid koos kuulsuste külaliste, muusikaliste etteastete ja komöödia visanditega. Korduvatel tegelastel nagu Triumph the Insult Comic Dog, masturbeeriv karu, Pimpbot 5000 on mõlemal oma jälgija.\nKui Richter lahkub muid võimalusi otsima, hakkas O’Brien oma sketšidesse kaasama bändijuhi Max Weinbergi ja diktori Joel Goddardi. O’Brieni enesekindel huumor hoiab publikut mitte ainult soovimas, vaid ka ootamas.\nSaade püsib jätkuvalt värske sooviga proovida uusi asju. Tähtsündmused hõlmavad etenduse võtmist teel Los Angelesse, Chicagosse ja Torontosse; ainult lastest koosneva publiku omamine; featuring terve episood tehtud savi; ja eetriklipid O’Brieni reisidest Saksamaale, Amsterdami, Inglismaale, Iirimaale, Soome ja üldiste kohustuste ringreis Pärsia lahele.\nSelles episoodis näidatakse endise külalislahka Andy Richtori tagasitulekut. Muusikaline külaline The White Stripes kohtub esimest korda pärast 2007. aastat ja esitab alternatiivversiooni teosest We’re Going to Be Friends. 65-minutilises finaalis on rohkelt klippe ja meenutusi O’Brienilt ja Richtorilt. Öö katab nähtavalt emotsionaalne O’Brien, kes peab hüvastijätukõne. Seejärel annab ta koos meeskonnaga igale publiku liikmele tüki Hilisõhtu seatud.\nJimmy Fallon võttis ajagraafiku enda omadega üle Hilisõhtu sari 2. märtsil. O’Brien alustas Tonight Show korraldamist, kuid see ei kestnud isegi aasta.\nEsimest korda eetris: 20. veebruar 2009.\nmitu aastaaega musta välku on\nkas on veel üks skandaali hooaeg\non ja ei ole 6. hooaja esietendust\nkas päranditest on teine hooaeg\non traat tagasi 6. hooajal


BSBC - U16 noormeeste koondis võitleb täna BSBC esikoha eest (LIVE DELFI TV-s)\nSarnaselt esimesele mängule Rootsi vastu kulges Eesti U16 noormeeste mäng täna tõusude ja mõõnadega. Avaveerandi 34:20 võitnud eestlased kaotasid teisel veerandil mängurütmi sootuks ja poolaja juttudeks siirduti riietusruumi juba põhjanaabrite 52:49 juhtimisel. Johannes Kirsipuult poolajaks meie parimana 11 silma. Lauas jäädi pisut hätta, 20-11 jäid selles võrdluses peale soomlased.\nTeine poolaeg kuulus väga selgelt Marko Parkoneni juhendatavale Eestile, kes võitis kolmanda veerandi 35:21 ja viimase otsustava neljandiku 30:15. Eestlaste parimana tõi Sverre Aav (pildil) üleplatsimehena 20 punkti. Johannes Kirsipuu ja Marcus Lenk lisasid 18 silma. Joel Mäntynen tõi soomlastele 19 punkti.\nKoondise peatreener Marko Parkoneni vaevab igipõline Eesti juhendajate mure - korvi all on puudust ühest korralikust mehemürakast. "Oleme orienteeritud praegu ainult rünnakule. Proovin saada osade poistega klappi ja selgeks teha, mida nad reaalselt teha oskavad. Kui meile on kaks päeva järjest peaaegu 90 sanga pandud, siis sellise kaitsega ilmselgelt kedagi ei võida," rääkis Parkonen Delfi Spordile.\nHomme seisab ees printsipiaalne kohtumine Lätiga. "Elu on näidanud, et Läti taob meid viimasel päeval igast asendist. Ütlesin poistele, et nendega on vaja homme hullama hakata. Eks näis, palju jõudu on," lisas Parkonen. Kuidas Parkonen tema käsutuses olevate mängijate tüüpidega üldjoontes rahul on? "Alati võiks olla üks korralik karu korvi all, aga peame nendega, kes meil on, leidma mingisuguse taktika, kuidas mängida. Kujusi on, aga sõltub sellest, kuidas me edasi liigume ja kuidas nad trenni teevad. Küsimus on selles, kas koduklubis 30 sanga viskamisest mängu peale piisab, kui tuled siia ja midagi teha ei oska?"\nVaata Delfi intervjuud Parkoneniga SIIT!\nEestil on kirjas kaks võitu, sama seis on ka Läti U16 koondisel. Tänane mäng otsustab seega turniirivõidu. Kell 16:45 Audentese väikeses saalis. Otseülekanne Delfi TV vahendusel.\nU18 koondis pidi Soome eakaaslatele alla vanduma numbritega 100:70.\nEesti jäi avaveerandi järel kaotusseisu 23:31. Teine neljandik oli võrdsete heitlus, milles jäi napilt, 25:22 peale Soome. Poolajale siirduti vastaste 56:45 eduseisus. Eestit hoidis elus poolajaks 14 silma toonud Pärnu Sadama mängija Artur Konotšuk.\nKolmandal veerandil olukord paraku halvenes. Eestlased jäid kiirete ja füüsiliste soomlaste katmisel hätta ning viimasele veerandile siirduti põhjanaabrite võimsas 82:58 eduseisus.\nViimane veerand oli soomlaste jaoks vaid vormistamise küsimus. Mikael Jantunen oli vastaste parim 18 punkti ja 10 lauapalliga. Eesti poolelt jäi Konotšuk 14 silma peale, Henri Drell lisas 13 ja Karl-Kristjan Karpin 12 silma\nVastastele tuleb au anda - nende visketabavus väljakult oli muljetavaldav 53%. Kahesed suisa 66%.\n"Tänane pilt ja skoor näitavad seda tööd, mis on tehtud. Saime end proovida Euroopa meistrivõistluste A-divisjoni võistkonna vastu ja kontrollida valmisolekut. Mida ma eelnevalt kartsin, see reaalsuses välja tuligi," võttis mängu Delfi TV-le lühidalt kokku Eesti U18 koondise peatreener Indrek Reinbok. Kas soomlased on siis füüsiliselt tugevamad ja agressiivsemad, viskavad paremini? Milles nende edu väljendub? "Täna väljendus selles, et soomlased suutsid lõpuni kiirelt ja agressiivselt tegutseda. Meie püüdsime samuti agressiivset taset hoida, aga mingil hetkel maksime selle arvelt selgelt lõivu. Osadele mängijatele oli see liiga lühikene aeg olnud, et omandada kõiki nüansse, mis tagaks agressiivse mängu toimimise," selgitas Reinbok.\nNoormeeste päeva esimeses kohtumises oli Läti U16 koondis 89:80 üle Rootsi esindusvõistkonnast. Terve mängu vältel tagaajaja rollis olnud rootslased mängisid küll meeskondlikult ja tabasid viskeid hästi, kuid täna jäi sellest Läti vastu väheseks. Täiseduga jätkavate lõunanaabrite resultatiivsemana viskas Toms Liepins 23 punkti.\nLäti U18 noormeeste koondis jätkab täiseduga, kui täna oldi 88:73 üle Rootsist. Selgelt terve mängu vältel paremini mänginud lätlaste parimana tõi Valters Veveris 22 silma.\nVaata noormeeste turniiritabelit ja statistikat SIIT!


Uudised - DEETi kasutamine ja ettevaatusabinõud\nDEET on tuntud ka kui N, n-dietüül-m-toluidamiid. DEET leiutati esmakordselt Teise maailmasõja ajal ja selle töötas välja USA põllumajandusministeerium. USA sõjavägi võttis selle kasutusele 1946. aastal ja registreeriti USA -s avalikuks kasutamiseks 1957. aastal. Seda on müüdud turul isikliku sääsetõrjevahendina alates 1965. aastast.\nLigi 70 aastat kestnud uuringud on näidanud, et DEET -il on tõrjuv toime mitmesugustele sääskedele (sääsed, kärbsed, kirbud, Chiggeri lestad, kääbused jne) ja see võib tõhusalt ära hoida sääsehammustusi. Siiski ei ole see efektiivne mesilaste, Solenopsis invicta, ämblike ja muude enesekaitseinstinktide hammustamiseks, sest need erinevad verd imevatest lülijalgsetest ja nad tahavad selle äärmusliku käitumise peatada, kui ei kasuta putukatõrjevahendeid või elektrilisi sääsepüüdjaid ja muid vahendeid.\nDEET -i mehhanism on endiselt ebaselge. Esmalt arvati, et see võib takistada verd imevate putukate sattumist inimkehale lähedale, mängides hoiatavat lõhna.\nDEET võib aga pärssida sääskede elektrofüsioloogilist vastust piimhappele ja 1-okteen-3-oolühenditele, varjata või blokeerida sääskede haistmissüsteemi ning takistada sobiva saagiks tunnistamist.\nHiljem leiti, et DEET toimib otseselt sääskede antennides olevatele erilistele haistmisneuronitele ja tekitab tõrjuva toime, kuid ei pärsi piimhappe, CO2 ja 1-okteen-3-ooli tajumist.\nViimased uuringud leidsid ka, et DEETi ja mõne molekulaarse sihtmärgi kombinatsioon on esimene biokeemiline reaktsioon väliste ainete tuvastamiseks, kuid neid tulemusi tuleb hiljem kontrollida.\nÜldiselt on DEET -l kõrge ohutus ja madal toksilisus. Olemasolevad uuringud näitavad, et DEET -il ei ole kantserogeenset, teratogeenset ega arengut. Haiguste tõrje ja ennetamise keskused (CDC) soovitavad rasedatel ja imetavatel naistel sääskede hammustuste vältimiseks ja nakkushaiguste riski vähendamiseks kasutada DEET -i (sama mis mitterasedatel täiskasvanutel). Samal ajal soovitab Ameerika Pediaatriaakadeemia (AAP) üle 2 kuu vanustel imikutel kasutada 10% - 30% DEET -i, mis on ohutu ja efektiivne ning neid ei tohi kasutada rohkem kui üks kord päevas. See ei sobi alla 2 kuu vanustele imikutele\nDEET sisaldus turul oli vahemikus 5% kuni 99% ning leiti, et 10% kuni 30% DEETi peletav toime oli sarnane. DEETi efektiivne aeg erinevates kontsentratsioonides oli aga erinev. 10% suudab pakkuda umbes 2 tundi kaitseaega, 24% aga kuni 5 tundi kaitseaega. Lisaks võivad ujumine, higistamine, pühkimine ja vihm lühendada DEET -i kaitseaega. Sel juhul saab valida suurema kontsentratsiooniga DEET.\nTuleb märkida, et rohkem kui 30% DEET ei saa kaitseaega märkimisväärselt pikendada, kuid võivad ilmneda nahalööve, villid ja muud naha limaskesta ärrituse sümptomid ning neil võib olla ka potentsiaalne neurotoksilisus.\nPostitamise aeg: 01-06-21\n2-metüül-4-nitrobensoehape, N, N-dietüül-3-metüülbensamiid, Kaaliumsulfaat, 2-metüül-3-nitrobensoehape, 2-metüülbensoehape, O-toluoüülkloriid,


Kommentaarid: Kaitsepolitsei: terrorioht Soomes kasvab\nKaitsepolitsei: terrorioht Soomes kasvab\nõigusemõistja/ 2. aprill 2017 21:12\nRuttu tagasi saata kõik pagulased , saudid, iraan ,kuiveit, katar ju nende usuvennad milleks soojendada madu siin miks nende usuvennad oma vendi endi juurde ei võta !\njuku/ 2. aprill 2017 19:13\nTo soomlased ja To Mida. Kui te Postimehes sellise kommi kirjutate, siis seda ei lasta läbi. Ei saa eru kelle heaks PM töötab, aga igatahes mitte rahva heaks. NB! Varsti on ka meil siin samamoodi nagu Soomes kui valitsus midagi ette ei võta nende pagulaste osas.\nsoomlased/ 2. aprill 2017 13:22\nsüüdistasid meid mõni aeg tagasi rassismis, võõravihas, russofoobias ehk siis andasid mõista, et nemad tunnevad meie naabrit paremini kui meie eestlased...nüüd on saabunud siis tõehetk! Ei, ei tasu meil nende asjadesse end segada! Peame olema sama erapooletud soomlaste suhtes, kui nemad on olnud meie suhtes!\n@soomlased/ 2. aprill 2017 16:34\nMul on Soomes väga palju sõpru-tuttavaid-töökaaslasi.Ei ole keegi neist eestlaste kohta midagi taolist öelnud.\nValitsuse tõekspidamised ei tarvitse ühtuda rahva omadega.Nagu meilgi.\nmul samuti/ 3. aprill 2017 12:45\npalju sõpru Soomes nii soomlaste kui sealsete eestlaste seas...ja täpselt nii ongi öelnud nende valitsusjuhid ja ka soomlased rahva hulgast-ka siin õhtulehes on sellest kirjutatud! Ega meie ei saa Soomes lippudega lehvitada ja neid õpetada! Nii meie kui soomlased on ise valitsuse valinud ja peame leppima sellega, mis tehakse! Loodan, et Eesti valitsus teeb migratsiooni-pagulaspoliitikat targemalt kui...\ntirinipi/ 2. aprill 2017 08:26\nLahe on üle lahe.\nMida/ 1. aprill 2017 17:38\ntähendab arv "üle 300" , see võib siis ju olla ka 3000, 30000 jne. Miks neid tagasi riiki lastakse ja makstakse riigi kulul ülalpidamine, isegi selle aja eest kui nad sõdimas on? Kas see pole avalik terroristide toetamine?\n1. aprill 2017 15:53\nMiks vôtate neid Sooome tagasi kui korra teate,et läksid vòitlema?\nx/ 2. aprill 2017 18:37\nsest nad on f..g tolerastid , teised euroopa riigid ja eriti rootsi vaatavad muidu halvasti.\ntulevane EKRE valija/ 1. aprill 2017 13:55\nMis kena/ 1. aprill 2017 13:20\nKäisid ära, käivad siin ka ära. Jätavad mõne pommikese prügikasti. Nii nummi.\n1. aprill 2017 11:06\nsoome on ikka väga libraalne maa, inimesi kes on seotud terrorismiga süüdi ei mõisteta? väga huvitav\n1. aprill 2017 18:49\nnad tahtsid head kuid ei saada aru\nKülamees./ 1. aprill 2017 10:30\nMis takistab kõiki kahtlastest maanurkadest immigrantide sunniviisilist kiibistamist ? Siis saaks arvutite abil võimalikel terroristidel pidevalt silma peal hoida. Kes kiibistamist pelgab, jäägu koju.\n?/ 1. aprill 2017 10:37\nMida ütleksid seepeale meie agarad inimõiguslased? Kisa oleks taevani.\n@?/ 2. aprill 2017 16:36\nÖelgu,mida tahavad.Pole nende viginat vaja tähele panna.Käigu kukele.\n?/ 3. aprill 2017 00:24\nKui see nii lihtne vaid oleks! Vastavalt Euroliitu astumise lepingule on eurosedused ju meile ülimad, direktiivud kohustuslikud. Kui tekib vastuolu kohaliku seadusega, siis meie seadused ei loe, vaid Brüsseli omad. samuti on kohtutega - Euroopa kohus üle kõige! Ja miljonitrahvid muudkui sajavad meile kaela. Aga kui me ei kuuletu, siis tulevad ka otsesed sanktsioonid. Ja eurorahad külmutatakse kinni. Või nõutakse koguni tagasi. Lakeidele näidatakse isandate poolt koht kätte.\n! / 1. aprill 2017 09:31\nVõtke aga veelgi rohkem turrbani.päid riiki vastu.\nm/ 2. aprill 2017 11:28\nmuidugi võtavad , sest ainult 5 protsenti läheb tööle , teised tü -pead istuvad kohvikus ja joovad teed. allahu allahu alleluuja\nJuulius/ 1. aprill 2017 09:25\nMehed vajavad ikka sõjamänge. Aga vaat aru ei saa, miks see riik neile maksab toetusi edasi, midagi ette ei võta peale fakti kinnistamise? Ehk peaks ja võiks midagi ette võtta?\n1. aprill 2017 10:26\ntuleb toetusi kümne-kordistada ja maksta ka kümme aastat järjest et paremini integreeruda ja lasta neil varakult nuge teritada\nPildil habemegaahvid/ 1. aprill 2017 08:48\nPrsepühkimiskalts toika otsas\nJutt on õige.\n1. aprill 2017 10:27\nka siin teevad ettevalmistusi


Toyota ja Hyundai seisavad Portugali ralli eel silmitsi ootamatu probleemiga\nNi talvised olud kui mullusel Arktika rallil Soomes praegu küll ei valitse, ent kruusaralliks testimine on seal ikkagi problemaatiline.\nKaspar Koort, 4. mai 2022 18:08\nPortugali ralli on tänavuse hooajaga alanud hüriidmasinate ajastul omamoodi märgiline, sest tegemist on esimese korraga, kui Rally1 autod kihutavad võidu kruusal. See tähendab aga loomulikult seda, et iga testipäev on kulla hinnaga. Ent…\nNagu kirjutatakse DirtFishi portaalis, peaks Hyundai ja Toyota eelseisvateks Portugali ja Sardiinia (mis sõidetakse juuni esimesel nädalavahetsel) ralliks tegema ekstratestimispäevad kesk-Soome teedel, kuid võta või jäta: seal on teed alles lumised!\n„Meil on sel aastal olnud nii palju lund ja ma arvan, et Soome metsades on siiamaani lund. Nii et äkki päris mai lõpus on seal teed kuivad,“ kõneles Toyota boss Jari-Matti Latvala portaalile. „Õnneks ei pea me praegu uut autot arendama. Kui eelmisel aastal oleks olnud samasugune olukord, olnuks me tõelises jamas.“\nSoomes elav tiimi tehniline direktor Tom Flower lisas omalt poolt: „Kui läksin Horvaatia rallile, oli mu aias meeter lund ja maanteele pääsemiseks tuli end sõna otseses mõttes välja kaevata.“\nToyotal on kesk-Soomes oma testiteed, kuid abi poleks abi sellestki, kui lumesahk sealt enne masinate teele kihutamist üle käiks. Fowler selgitas, et tee põhi on endiselt jäätunud, mis tähendab seda, et need on ikkagi naastrehvide tigimused, kuid kruusaralliks sel kombel valmistuda ei saa. Ta nõustus Latvala arvamusega, et enne mai lõppu ei tule seal normaalsest testimisest midagi välja.\n„Selja taha jäänud talv oli väga eriline, meil oli kõvasti lund. Samas temperatuurid käisid üles ja alla, mis tähendas seda, et niiskus läks maa sisse ja siis külmus ära,“ nentis Fowler. „Kuid talveralliks oleks need ideaalsed tingimused!“\nPäris „külmalt“ tiimid Portugali rallile siiski peale minema ei pea, sest Portugalis on pilootidele ette nähtud neli testipäeva, mis parasjagu käivad. Kuid mõistagi kulunuks ära ka lisatestid Soomes.\nTänak kiitis Rovanperät: ta on kahtlemata suurim tiitlisoosik\nWRC 26. aprill 2022 20:20\nÜLLATAJAD JA PÕRUJAD | „See poiss on imeline!“ – Rovanperä tõusis ulmelise viimase katsega Horvaatia ralli võitjaks\nWRC 24. aprill 2022 16:08


Riigikontroll: kultuuriraha jagamises valitseva korralageduse vastu aitab reeglite kehtestamine - Uudised - Kultuur\nRiigikontroll: kultuuriraha jagamises valitseva korralageduse vastu aitab reeglite kehtestamine\n8. veebruar 2013, 13:21\nRiigikontrolli peakontrolör Tarmo Olgo.\nRiigikontrolli eriaruanne eesti kultuuri rahastamise kohta teeb kolm olulist järeldust: kultuuri rahastamises toimub pahatihti kasutu dubleerimine, raha jagades vaadatakse seadustest mööda ega kontrollita piisavalt, kuidas kultuuritegelased toetusi tegelikult kulutavad.\nRiigikontrolli hinnangul on olukord kultuurivallas viimastel aastatel paranenud, kuid endiselt valitseb olukord, kus ühe ja sama sihtrühma toetamise või kultuuriprojekti rahastamise üle otsustavad mitu kogu.\nSee võimaldab topeltrahastamist: kultuuriedendaja esitab taotluse ja tema kukrusse laekuvad summad nii kultuuriministeeriumilt, Hasartmängumaksu Nõukogult, Eesti Kultuurkapitalilt kui ka Eesti Olümpiakomiteelt, kusjuures raha jagavatest kogudes istuvad sageli samad inimesed.\nNäiteks on paljud kultuuriministeeriumi folkloorifestivalide programmist rahastatud üritused on saanud raha ka Kultuurkapitalist, mõni veel ministeeriumi kultuuriruumi programmist või Hasartmängumaksu Nõukogust.\nPõhjus on kehvas korralduses: Eestis on mitmeid kattuvate jagamispõhimõtete ja sihtrühmadega rahastamisallikaid, mistõttu igale otsustuskomisjonile jagub võrdlemisi vähe raha.\nMitmest allikast said raha PÖFFi ning Jazzkaare festivalid. Kõik Eesti Filmi Sihtasutuse toetatud filmiprojektid on saanud raha ka Kultuurkapitali sihtkapitalist, mõned lisaks veel kultuuriministeeriumist.\nKuna toetada soovitakse võimalikult paljusid väärt projekte, siis antakse ühe projekti tarvis enamasti vaid osa vajalikust rahast ning projekti algatajad peavad summa kokku saamiseks kirjutama taotlusi paljudele komisjonidele. Erilist kasu sellest ei tõuse, sest lisakulud tekivad nii taotlejale kui ka taotluse menetlejale.\nRaha antakse heas usus, aga reegleid järgimata\nEtendusasutustele, spordiorganisatsioonidele ja rahvaraamatukogudele toetuste eraldamisel on raha jagatud õigusaktides nõutud toetusskeeme eirates ehk seadusevastaselt, leiab riigikontroll. Jutt pole väikestest summadest: 2011. aastal oli kultuuriministeeriumi valitsemisala eelarve 173,1 miljonit eurot, 2012. aastal 167,6 miljonit.\n«Enamasti pole kokku lepitud valikukriteeriume, mille alusel taotlusi rahuldatakse. Vahel on aga nii kultuurkapitalil, HMNil kui ka ministeeriumil jagamispõhimõtted sedavõrd üldised, et nendega võib seostada pea igasugust toetust.»\nRaha jagamise üle otsustamist takistab ka info puudus: jagajatel pole teavet vara kohta, millega seoses on riigil kohustusi. Näiteks siiani pole täielikku muuseumiseaduses ette nähtud ülevaadet kõigist muuseumikogudest – kogusid ei jõuta nõuetekohaselt arvele võtta.\nTuleb määrata rahastajate sihtgrupid ja valdkonnad\nRiigikontrolli pakutav lahendus on lihtne: ülesanded tuleb raha jagavate kogude vahel selgelt piiritleda. «Tegevustoetuste järelvalvet tuleb tõhustada, topeltrahastamise kontroll käib üle jõu,» nenditakse aruandes.\nSamal ajal peaksid kogud hakkama selgemalt sõnastama taotluse rahuldamise kriteeriumeid ja neid ka järgima.


Kui vettpidav on väide nutitelefoni elujõust vesistes oludes? - Sakala\nKui vettpidav on väide nutitelefoni elujõust vesistes oludes?\n30. juuli 2016, 12:33\nEnamasti ei proovi keegi telefoniga vee all helistada. Meie proovime. Harilikult ei jäeta telefoni pooleks tunniks meetri sügavusele vette. Meie jätame. Millega see kõik lõpeb?\nOsa tootjaid reklaamib lisaks tavalistele kuiva maa telefonidele ka veekindlaid nutitelefone. Sony näiteks ütleb Xperia M5 kohta, et sel on vee- ja tolmukindluse klass IP 68: telefon elab kenasti üle laborikatse, kus see on asetatud pooleks tunniks kraaniveega täidetud nõusse poolteise meetri sügavusele.\nTeisalt märgib Sony oma kodulehel veekindla nutitelefoni kohta, et seda ei tohi vee all kasutada, näiteks pildistamiseks. Telefoniga kaasas olevas eestikeelses alustusjuhendis on selge sõnaga kirjas: seadet ei tohi panna üleni vee alla.\nNo aga mis kasu on seadme veekindlusest, kui see ei tohi vee alla sattuda? Mis saab, kui väidetavalt veekindel telefon siiski vee alla panna ja seda seal kasutada? Sakala toimkond otsustas asja ise järele proovida. Sony telefon juhtus katsesse tänu sellele, et appi oli nõus tulema Sony Mobile’i Eesti esindus.\nMüügiarendusjuht Kaia Raup andis meile esialgu kaks mudelit Xperia M5. Leppisime kokku, et ühega võime katsetes üle piiri minna.\nDušš ja aurusaun\nAsetan mõlemasse telefoni Telia Simpeli SIM-kaardi, aga andmeside keelan kulude kokkuhoiuks ära. Eesmärk on veenduda, kuidas telefon veega hakkama saab, kas menüü töötab ja kas kõned toimivad.\nVihma parasjagu ei saja. Sakala toimetuses on küll dušinurk, aga sooviks midagi paremat. Erikokkuleppel lubab veekindluskatse oma spaa ruumes korraldada Peetrimõisa villa.\nSakala suvereporter Greete Palgi aitab tuvastada, et duši all töötavad mõlemad telefonid. Kõne kuivas ruumis asuva inimesega ei katke, aga mõlema helistaja kuuldavus on kohati kesine, sest vesi kipub katma mikrofoni- ja kuulariava ning segab veepladin.\nHuvitaval kombel mõjub dušš nutifoni puutetundlikule ekraanile nagu inimese sõrm, aga märksa toimekamalt: veejoad avavad telefonimenüüs kiiresti erinevaid valikuid, nii et ekraanil on paras virvarr.\nPilti õnnestub telefoniga duši all teha, kuid siingi kipub vesi sekkuma. Kui ekraan on lukus ehk pime, saab telefoni vee all rahulikult puhtaks loputada.\nAurusaunas on parasjagu sooja 39–42 kraadi, telefoni võib kasutada kuni 45-kraadises keskkonnas.\nTelefonid toimivad niiskes palavuses kenasti. Saunas istuv Greete kuuleb mind hästi, mina teda eemal saunakoridoris halvasti. Ju on vesi endiselt kuuldavust häirimas: tootja ütleb, et kuivamine võib aega võtta kolm tundi.\nLiiga hoogne lõpp\nBasseinis on sügavust 1,4 meetrit. Esmalt püüame tuvastada, mis juhtub, kui kuivalt maalt võetud kõne ajal satub telefon vee alla. Telefon kõrva ääres, laseb Greete oma pea mõneks sekundiks vee alla. Hoobilt saabub vaikus nii temale kui mulle, kes ma seisan eemal koridoris. Kuulda pole midagi ka siis, kui panna kõne enne telefoni vee alla laskmist valjuhääldi peale.\nTelefonside selle lühikese veealuse ajaga ei katke ja kuuldavus jätkub taas ülalpool veepiiri. Kui asetan telefoni ooterežiimil kümmekonna sentimeetri sügavusele vee alla, annab see sisenevast kõnest märku. Sedapuhku on isegi pisut helinat kuulda.\nPiltnik Marko Saarm proovib basseinis vee all nutitelefoniga pildistada ja filmida. Puutetundlik ekraan kipub vee mõjul aga omatahtsi toimima. Aparaadi küljel oleva nupuga õnnestub mõni ülesvõte ja üks videoklipp siiski teha.\nVõtan telefoni veest välja ja kuivatan lapiga ära. Ekraan toimib, kõnesidet saab pidada, aga telefoni nurgas on süttinud punane tuluke, mis viitab tühjale akule. Kummatigi on akul jaksu veel küllaga.\nLasen telefoni langeda basseini põhja 1,4 meetri sügavusele. Fotograaf teeb oma profikaameraga sellest langemisest basseini äärelt pilti. Seejärel toob ta telefoni pinnale. See toimib ja allub puudutustele.\nLasen telefoni uuesti basseini põhja, et seda teekonda basseini servalt ka videosse võtta. Samal ajal telefonil käiv kõne katkeb vee all kümmekonna sekundi pärast. Kolme minuti pärast toob Marko telefoni taas pinnale. Kõik toimib endiselt!\nFotograaf tahaks telefoniga veel vee all pilti teha ja filmida, aga see ei kipu enam õnnestuma. Pealegi on telefoni tagakülje kaamera klaasi alla ilmunud udu.\nAnnan piltnikule teise telefoni, mis seni oli käinud vaid duši all ja aurusaunas. Loen talle sõnad peale, et ärgu seda sügavale lasku. Marko kasutabki telefoni vaid mõnikümmend sentimeetrit allpool veepiiri. Kui kaua ta sellega vees lobistab, ei oskagi öelda – võib-olla kümmekond minutit.\nToimetame Peetrimõisa villa spaas üle tunni aja. Enne lahkumist käivad Greete ja Marko end soojendamas tavasaunas, mille temperatuur on 70 kraadi. Mina paranen hiljutisest suvisest nohust ja sestap ma vees ei hullanud, aga astun samuti saunast läbi.\nEt telefonid on eelnevad katsed näiliselt üle elanud, võtame need viieks-kümneks minutiks sauna. Kõik töötab, aga levi on selles ruumis nutitelefoni jaoks nii kehv, et kõne laval katkeb.\nLoputan telefonid puhta veega üle ja lahkume Peetrimõisa villast. Rohkem vett ja vilet kogenud telefonil on mõlema objektiivi klaasi all silmaga nähtav niiskus. Ehkki mõlemad telefonid töötavad, lülitan need õhtul igaks juhuks välja.\nKahju on sündinud\nIntensiivsema katse läbinud telefon järgmisel hommikul end enam ooterežiimile seada ei lase: ekraan lööb küll helendama, aga puudutustele reageerib see omatahtsi ja PIN-koodi pole võimalik sisestada. Fotograafil õnnestub pildid telefonist juhme abil kätte saada, aga videot mitte. Fotod on miskipärast äärmiselt väiksemõõdulised.\nTeine telefon, mis käis ainult põgusalt allpool veepiiri, lülitub normaalselt sisse, kuid hakkab peagi iga mõne aja tagant ise kaamerat käivitama. Seejärel pakub ta mitu korda, et võiks teha taaskäivituse. Olen lõpuks ettepanekuga nõus. Seejärel aga ei juhtu enam muud, kui mustal ekraanil vilgub paar korda kiri «SONY XPERIA».\nHiljem see telefon ühelegi vajutusele ega puudutusele enam ei reageeri. Kui püüan seda mõne päeva pärast laadida, vilksab ekraanil korraks vaid laadimise sümbol.\nTeine telefon, mis tegi läbi põhjalikuma katsumuse, hingitseb kauem. Veel kuus päeva hiljem reageerib see sisselülitamise nupule, aga PIN-koodi ikkagi sisestada ei saa, sest puutetundlikkus on peaaegu kadunud. Laadima pannes süttib punane tuluke, muud miskit ei juhtu.\nKaks ja pool nädalat hiljem pole olukord paranenud. Kumbki telefon enam ei tööta, ehkki laadima pannes süttib mõlemal punane märgutuli.\nUus algus jahuga\nKui kaks telefoni on juba hingusele minemas, annan asjast teada Sony Mobile’i Eesti esindajale. Küsin, kas tõesti nii kurvalt meie katse lõpebki. Kas selline siis ongi nutitelefoni veekindlus?\nMüügiarendusjuht Kaia Raubi hinnangul tegi telefonidele enim kahju see, et me neid vee all kasutasime: küljel olevate nuppude vahelt võis vesi korpusesse pääseda. Ka saun oli tema sõnul liiast.\nSony Mobile’i Eesti esindus võtab mõtlemiseks aega ja otsustab siis katse jätkamiseks saata kolmanda sama marki nutifoni. Aga sellega ei tohi enam saunatada ja seda ei tohi ujutada kloorises vees. Samuti ei tohi sellega teha vee all pilti ega kasutada seda muul niisugusel äärmuslikul moel.\nLaborikatse tavaelulises versioonis jõuame pärast läbirääkimisi kokkuleppele: võin telefoni pooleks tunniks meetri sügavusele Viljandi järve põhja panna.\nAga alustame taas algusest. Kõigepealt on plaanis katsetada telefoni tolmukindlust.\nVeerand tundi kahe kilo nisujahu all elab telefon muretult üle. Ka levi on jahu sees piisav ning kuuleme, kuidas telefon sisenevast kõnest heliga märku annab.\nLoputan telefoni kraanivee all jahust puhtaks. Kõik töötab.\nEdasi tahan telefoni jätta õue vihma kätte. Ilmateade lubab suuremat sadu ööseks, aga pelgan telefoni õhtust hommikuni märjas hoida. Tööpäeva alguseks on sadu läbi.\nÕnneks tuleb veel üks sahmakas: viis minutit tugevamat sadu ja veel pool tundi seenevihma. Telefon lebab veerand tundi toimetuse rõdul laual, aga kui kipub üleni veeloiku jääma, tõstan selle toolile.\nKaks tundi pärast katse algust teen telefonile kõne. Helisebki. Vastu ma kõnet siiski ei võta, vaid kuivatan telefoni enne ära. Kõik töötab.\n97 sentimeetri sügavusel\nKolm päeva möödub telefoni niisama kuival maal näppides ja see töötab tõrgeteta. Siis läheme Viljandi järve äärde. Tuvastan vees mõõdulindi ja toika abil meetrisügavuse punkti.\nTelefon on tavalisel ooterežiimil, ekraan lukus. Asetan selle järve põhja, ekraan üleval. Stopper läheb käima ja jääme ootele. Nagu seejärel täpsustan, on sügavust 97 sentimeetrit. Püüame telefonile helistada, aga nii sügaval see enam mobiilivõrku ei leia ja on levist väljas.\nPool tundi hiljem saabub tõehetk. Võtan telefoni veest välja ja samal ajal püüab fotograaf Elmo Riig sellele helistada. Vete embusest tulnu helisebki!\nSeadme turvalisuse huvides ma kõnele ei vasta, vaid kuivatan selle enne ära. Annan veel veerand tundi aega ja proovin uuesti. Menüü töötab ja kõne toimib, kuuldavus on hea mõlemal helistajal. Küll on valjuhääldi avauses veel vett ja vabakäerežiimis kostab jutt konarlikult.\nJärgmisel päeval on telefon endiselt täiesti töökorras. Läheme uuesti järve äärde, et teha mõni lisavõte ja videoklipp. Peas kummitamas Sony Mobile’i Eesti esinduse hoiatus vee all telefoni mitte näppida, lülitan kuival olles telefoni videot salvestama ja lasen selle siis mitmekümne sentimeetri sügavusele vee alla.\nTeen mitu katset ja lülitan salvestamise kinni, kui telefon on veest väljas. Kaua ma ei lobista, ehk ei kulu isegi minutit. Telefon elab katse kenasti üle ja salvestised on mälus olemas.\nSamal õhtul lähen telefoniga kodus duši alla. Kuulen Tartust helistajat hästi isegi siis, kui lasen vett otse vastu telefoni voolata. Mina olen teisel pool kuulda kehvemini. Vestleme poolteist minutit.\nViimase eksperimendi teen ligi kaks nädalat pärast esimest. Olen tulutult oodanud lubatud suurt vihmasadu – eelmine kord sai telefon ägedamat sadu vaid viis minutit. Lõpuks ei jää muud üle, kui kasutame ära Sakala teise ja kolmanda korruse rõdu ning imiteerime vooliku ja dušiotsikuga keskmise tugevusega sadu.\nAsetan telefoni lauale ja laseme vihmal alata. Ekraanilt voolab vesi suurte tilkadena maha, aga telefoni alumine külg ehk pool korpusest on õige varsti üleni vee all.\nEt fotograafil on hirmus kiire, ei jõua ta planeeritud tundi aega ära oodata. Sestap helistame kunstvihma käes olevale telefonile paarkümmend minutit pärast saju algust. Kuulda pole suurt midagi, aga ekraanil on näha siseneva kõne märguanne.\nÄkitselt panen tähele, et kunstvihm on ekraaniluku avanud ja toimetab juba telefonimenüü kallal. Ühtlasti jõuab telefon sel moel kolmest kõnest kahele vastata automaatse sõnumiga: «Olen hõivatud, helistage mulle hiljem tagasi.»\nVõtan telefoni vihma käest ära. Fotograaf seab helitugevuse maksimaalseks, mina lülitan ekraani välja ja asetan telefoni tagasi dušijoa alla.\nTunni aja pärast keerame vihma kinni. Helistan poolenisti loigus lebavale telefonile... ja see helisebki. Kuivatan telefoni ära, annan sellele veel veerand tundi aega taheneda ja asun siis menüüd näppima. Kõik toimib jälle.\nLigi ööpäev hiljem võtan nutifoni uuesti kätte. Ekraan ja küljenupud töötavad, menüü toimib, internetis saab surfata, kaamera funktsioneerib, võetud kõne kostab hästi mõlemale helistajale. Eilsest kunstvihmast pole jälgegi.\nSamal päeval – siis algab ka Viljandi folgifestival – saabub lõpuks äike ja näib tulevat tugev torm. Päris nii siiski ei lähe. Pisut enam kui tunni aja jooksul saab telefon toimetuse rõdu laual vahepeal mõõdukat, siis nõrgemat sorti vihma. See ei tee talle miskit.\nTuleb tunnistada, et väide nutitelefonide veekindlusest on tõene, ehkki teatud tingimustel. On muljet avaldav, et pool tundi meetrisügavuses magevees lebamist ei tee pealtnäha tavalisele nutifonile midagi. Võib ju näiteks juhtuda, et kaldalt paati astudes telefon taskust vette sulpsatab ja seda kohe ei märka. Ehk läheb õnneks potsatus merevettegi, kui telefon seejärel mageda veega üle uhta.\nKarta ei tasu kõnelemist laussajus ega telefoni unustamist vihma kätte. Tolmuhunnikusse mattunud telefoni võib kraanivee all puhtaks loputada. Võib-olla elab telefon üle ka mõne veealuse fotoklõpsu ja videoklipi, ehkki see pole niisuguseks toiminguks mõeldud. Just vee all näppimine võib telefonile saatuslikuks saada.\nNii nagu võib inimesel raske ja laastav tõbi välja lüüa pärast peiteaega, võib veekindlal nutifonil kriitiline piir ületatud saada märkamatult. Ja siis on juba keeruline tuvastada, kas süüdi oli defektne telefon või kasutaja ülemeelikus. Ehk nagu seisab Sony Xperia M5 eestikeelses kasutusjuhendis: seadme mittesihipärane ja ebaõige kasutamine muudab garantii kehtetuks.\nSony Xperia M5 telefonile on väljastatud IP68 sertifikaat, mis tähendab, et telefon pidas rangelt kontrollitud laboratoorsetes tingimustes 1,5 meetri sügavuses mageveekonteineris vastu 30 minutit.\n• Veekindel telefon ei ole mõeldud sukeldumiseks ega vee all pildistamiseks, vaid kasutamiseks elulistes situatsioonides.\n• Kasutades IP68-standardiga telefoni, pole tarvis muretseda, kui see ununeb vihma kätte, kukub porilompi või on soov liivarannas pilti teha.\nAllikas: Sony Mobile’i Eesti esindus


Esmaspäev, 24 Detsember 2012 02:03\nEesti Elu Nr. 51/52 2012\nKarjased Petlemma väljal olid esimesed, kes uskusid ingli sõnumit Päästja sünnist ja asusid teele, et ise lapsukest näha. Tagasi läksid nad Jumalat kiites, sest kõik oli olnud nii, nagu neile oli räägitud. Nende usk oli leidnud kinnitust, kuid selle usuga olid nad pannud liikuma ka Maarja mõtted, nagu kõneleb evangeelium, ning näidanud kätte suuna tulevastele aastasadadele. Nüüd kõlab kogu maailmas kutsuv jõululaul „Venite Adoremus" – „Kõik usklikud tulge, võidutsedes tulge, rõõmuga alustage Petlemma teed..." Jõulud on eesmärgistatud usurännak.\nUsku kui siseveendumust ja südamehoiakut on vahel alahinnatud ja peetud üksnes isiklikuks asjaks. Ometi sõltub inimese elus väga palju sellest, kas teised tema sõnu usuvad või ei. Usaldus on perekonna ja ühiskonna kõige väärtuslikum kapital. Kui pole usku, ei püsi pere, rahvas ega riik. „Kui te ei usu, pole teil asu," on piibli sügavamõttelist sõnamängu edasi andnud Martin Luther (Js 7:9). Algkeele sõna, mida siin kasutatakse, tähendab tõde, kindlust, alust ja pinnast. Usk Jumalasse on püsimine Jumala juures, mille kaudu inimene ise saab kindla põhja oma elule.\nArmsad õed ja vennad! Usk ja usaldus kuuluvad meie olemusse, olles meie suhtlemise ja tõetunnetuse lahutamatuks osaks, ühendades meid üksteisega ja Jumalaga ning avades ja avardades meie maailma. „Usk on loodetava tõelisus, nähtamatute asjade tõendus," öeldakse kirjas heebrealastele (Hb 11:1). See on juhtmõtteks ka algavale aastale, mis meie kirikus on kuulutatud usu aastaks. Kasutagem aega, mis meile antud, et palvetada Jumala armu ja halastuse pärast, usaldada karjaste kombel jõuluevangeeliumit ja avada oma süda Õnnistegijale Jeesusele Kristusele, et kasvada tema tundmises ja armastuses.\nJohannese evangeelium räägib mehest, Jumala läkitatust, kes pidi andma tunnistust valgusest, mis on tulnud maailma, et „kõik hakkaksid tema kaudu uskuma." (Jh 1:6) Kas pole see ka meie ülesanne? „Nõnda paistku teiegi valgus inimestele, et nad teie häid tegusid nähes ülistaksid teie Isa, kes on taevas," ütleb Jeesus (Mt 5:16).


'Me tulime koju' järgib Ariana Delavarit Afganistani - Filmid\nKabuli traditsioonilised (ja sisemised) rütmid\nDokumentaalfilm, biograafia, muusika, sõda\nsisse Tulime koju, Ariana Delawari dokumenteerib oma isa rolli oma koduriigi Afganistani abistamisel selle finantssüsteemi moderniseerimisel pärast Talibani langemist. Kuid see intiimne film, proua Delavari esimene, räägib palju enamast: tema perekonna ajaloost (näitav kodufilmides ja fotodel), Afganistani rahva vastupidavusest ja tema enda kui muusiku eneseleidmise loost.\nLapsed, pagulased, bändid ja tantsijad püüdsid tema uudishimulikku pilku Afganistani külastuste ajal ja me näeme neid pilte siin. (Proua Delawari isa Noorullah ja ema Setara kolisid Los Angelesest sinna 2002. aastal.) Tema isiklik missioon sai peagi selgeks: ta teeb albumi, kaasates oma Ameerika bändikaaslased ja Afganistani muusikud. Valustavalt ilus, hinge täis muusika, mida nad loovad, salvestatud dari ja inglise keeles Delavari kodus Kabulis, ületab keele. Koostöö on (peaaegu) pingevaba ja nende koosesinemise stseenid on maagilised. Tosin aastat tagasi oleks Afganistani mehed üles pootud, kuna nad rikkusid Talibani muusikavastaseid määrusi, mängides selliseid instrumente nagu dilruba või tabla.\nSelle tulemusena valminud muusikateosest kirjutades Panjshiri lõvi, 2009. aastal The New York Timesis ütles Jon Caramanica: Selle muljetavaldava albumi parimad lood on need, mis ühendavad pr Delavari kahte asukohta. Ta nimetas Be Gone Talibani ägedaks ja vistseraalseks agit-popi osaks. Õnneks Pr Delavari , praegu 32-aastane, on pärinud oma isa kire aktivismi vastu: ta aitab kujundada Afganistani rahalist tulevikku ja ta on üks riigi kultuurisaadikuid.\nkõige õudsemad õudusfilmid\nvaadake kuldsete gloobuste otseülekannet\nkas brandon leel oli lapsi\nerivägede prantsuse film


Kandideeri välispraktikale | Tartu Kunstikool\nMustri autor: Mariliis Newsome 2\n6. juunist 5. septembrini 2018 saab kandideerida 2018/2019. õppeaasta välispraktikatele:\nEducation & Mobility (tööpraktika vahendusorganisatsioon) Bilbao, Hispaania – 2 kuud, 2 õpilast (praktikaettevõte ja kohapealne korraldus vahendusorganisatsiooni poolt). Aeg: november-detsember 2018 või kevadsemester 2019\nThe Placement Factory (tööpraktika vahendusorganisatsioon) Edinburgh, Suurbritannia – 2 kuud, 2 õpilast (praktikaettevõte ja kohapealne korraldus vahendusorganisatsiooni poolt). Aeg: november-detsember 2018 või kevadsemester 2019\nGullkistan Centre for Creativity, Island, loomeresidentuur – 2 kuud, 1 õpilane (oma kunstiprojekt). Aeg: märts-aprill 2019\nKoolipraktikad tööpraktika perioodiga:\nBorgarholtsskoli, Reykjavik – kevad 2019, 1 kuu, 2 õpilast (vt kooli andmeid ja kirjeldust)\nVision West Nottinghamshire College, Mansfield, Suurbritannia – 1 kuu, 2 õpilast (vt kirjeldust ja erialasid). Aeg: november-detsember 2018 või kevadsemester 2019\nRiia Disaini- ja kunstikool – 1 kuu, 2 õpilast. Aeg: november-detsember 2018 või kevadsemester 2019\nValik ArtECulti võrgustiku Soome koolide hulgast – 2 kuud, 2 õpilast. Aeg: kevadsemester 2019\nKEUDA, Pekka Halonen Academy, Tuusula\nHyria Education Hyvinkää või Riihimäki (vt kooli ja erialade kirjeldust)\nSataEdu Vocational Institute, Nakkila (vt kirjeldust)\nLybecker Institute of Crafts and Design, Raahe (vt kirjeldust ja erialasid)\nIkaalinen School of Crafts and Design, Ikaalinen (vt kirjeldust ja erialasid).\nKandideerida saavad PHB-õppijad, kes praktika toimumise ajal on vähemalt 2. kursusel, kõik KHB-õppijad ning äsjalõpetanud (aasta jooksul pärast kooli lõpetamist, kui ei ole asunud mujale õppima). Osaleda saavad õpilased, kelle õppetöös ei ole võlgnevusi ja kellel on piisav keeleoskus võõrkeelses argi- ja töökeskkonnas hakkamasaamiseks. Enne ja pärast õpirännet tuleb osalejal läbida keeletaseme hindamise test Erasmus+ veebipõhises keeleõppekeskkonnas OLS. Eelistatud on õppijad, kes ei ole varem välispraktikal käinud, kuid sõltuvalt konkursist ja kohtade olemasolul on võimalus ka varem osalenutel.\nKandideerimiseks esita hiljemalt 5. septembriks:\n1) Avaldus koos veebiportfoolio lingiga\n2) Ingliskeelne Europassi CV\n3) Ingliskeelne vabas vormis motivatsioonikiri\nNB! KHB-õppijatel on võimalus taotleda välispraktikale ka iseseisvalt leitud praktikaettevõttesse Erasmus+ programmiriikides, kui selleks on olemas kokkulepe vastuvõtjaga. Oma praktikakohaga saab välispraktikal osaleda konkursiväliselt, täites selleks avalduse hiljemalt praktikale eelneva õppeaasta 10. jaanuariks. Küsi lisa\nCV ja motivatsioonikirja eesmärk on anda vastuvõtvale organisatsioonile ülevaade oma erialastest oskustest ning ootustest praktikale. Selgelt kirjeldatud ootused on vastuvõtvale organisatsioonile abiks sobiva praktikaprogrammi ettevalmistamisel. Samal ajal peaks motivatsioonikiri veenma konkursikomisjoni kandidaadi sobivuses ja motiveerituses. Oluline ei ole motivatsioonikirja tähemärkide arv või vorm, vaid selgus ja informatiivsus. Oma motivatsiooni, oskused ja ootused võib välja tuua punktikaupa, vaba kirjeldusena või muus vormis (vt näidist).\n– motivatsioonikirja ja CV informatiivsus (1–5 p)\n– portfoolio (1–5)\n– edasijõudmine erialaõpingutes ja erialane tase (1–5)\n– inglise keele oskus (1–5)\n– üldine ja erialane aktiivsus ja motiveeritus (1–5 p)\n– Lisaks PHB-õpilaste konkurentsis: tuutor (1 punkt iga vastuvõetud välisõpilase eest)\nKonkursikomisjon: TK direktor, õppekavajuht, inglise keele õpetaja, 2.–4. kursuse kursusejuhendajad, 1–2 erialaõpetajat, õpilasomavalitsuse esindaja ja välispraktikate koordinaator.\nRohkem teavet Erasmus+ õpirände ja välispraktikal osalemise kohta leiad kodulehelt Rahvusvahelise koostöö alt avanevast menüüst.\nLisainfo ja avaldused:\n, +372 3335088\nTutvu TK Erasmus+ õpirände kogemustega\nTK Erasmus+ õpirändajad\nÕpiränne 2016 Outokumpu\nÕpiränne 2015 Gubbio Art School\nÕpiränne 2015 Bilbao\nÕpiränne 2014 Reykjavik Art School\n2017/18 toimunud välispraktikad:\nEducation & Mobility, Bilbao, Hispaania – 2 õppijat, 2 kuud\nGullkistan Centre for Creativity, Island, loomeresidentuur – 1 õppija, 2 kuud, oma projekt (vt organisatsiooni kirjeldust)\nBorgarholtsskoli, Reykjavik – 2 õpilast, 2 kuud (vt kooli andmeid ja kirjeldust)\nVision West Nottinghamshire College, Mansfield, Ühendkuningriik – 2 õpilast, 1 kuu (vt kirjeldust ja erialasid)\nPlymouth College Of Art, Ühendkuningriik – 2 õpilast, 1 kuu (vt kooli andmeid ja kirjeldust)\nSoome kool valikust (2 kuud, kokku 4 õpilast):


Pokker või mänguautomaadid: kumb on parem?\nSlots / Uudised / Erinevused pokkeri ja mänguautomaatide vahel\nErinevused pokkeri ja mänguautomaatide vahel\nMänguautomaadid ei paku sama võitu aja jooksul kui pokker.\nMänguautomaadid järgivad pokkeri potentsiaalile lähemat lineaarset progressi, mis võib siseneda eksponentsiaalsele funktsionaalsusele - huvitav erinevus kahe koodi potentsiaali vahel. Võti on selles, et teenindusaegad on ennustatavamad kui pokker.\nPokkeristrateegiat on raskem õppida\nKui soovite olla võitnud pokkerimängija, peate tegema palju tööd. Peate mängima õppima ning kulutama kuid või aastaid strateegia õppimisele ja mängu täiustamisele. Kuid kui mängite slotikaid, ei pea te strateegiast midagi teadma, sest pole strateegiat, mis aitaks teil võita.\nMänguautomaatide mängimisel saate teha mõningaid asju, mis aitavad teie pangakontol kauem kesta. Võite proovida leida mänguautomaatide tagasitulekut mitme mänguautomaadi jaoks, et saaksite mängida ka nendel, mis pakuvad suurimat tootlust, kuid kui vajutate pöörlemisnuppu või tõmbate käepidemest, pole muud teha kui loota võidule.\nMänguautomaadid on teie kiirusel, pokker on keegi teine\nPokkerit mängides määravad mängu kiiruse edasimüüja ja teised mängijad. Vajadusel võite oma käega mängimiseks aega võtta, kuid isegi sellel on piir. Tavaliselt pole probleem selles, et tahad aeglasemalt pokkerit mängida; probleem on selles, et soovite kiiremini mängida ning diiler ja teised mängijad on aeglased.\nMänguautomaadil mängides saate mängu kiirust täielikult kontrollida. Saate mängida nii kiiresti kui saate nuppe vajutada või hooba tõmmata. Või võite võtta aega ja mängida iga minut mõne keerutuse. Aeglasema mängimise eeliseks on ka see, et teie pangakontroll kestab kauem.\nSlotid pakuvad alati paremaid boonuseid\nEnamik online -pokkeritube pakub boonuseid, kuid need pole isegi selle lähedal boonused, mis online -teenindusaegade mängijatel on juurdepääsu. Olen näinud boonuspakette nii naeruväärsena kui + 10 000 dollarit online slotimängijate jaoks.\nOnline -teenindusaegade boonuste teine suur eelis online -pokkeri boonuste ees on see, et tavaliselt saate mängida oma teenindusaegade boonusega kohe pärast sissemakse tegemist. Kui saate pokkeriboonuse, peate selle tavaliselt tühjendama, mängides kindla arvu reigitud käsi või omandades kindla arvu mängija punkte.\nOluline on tutvuda iga mänguautomaadi boonuse tingimustega, mida te kaalute võtta, sest igal online -kasiinol on oma reeglid.\nPokker võib pakkuda paremaid võimalusi pikaajaliseks kasumiks, kuid mänguautomaatidel on palju rohkem eeliseid panustajatele ja mänguritele ... mänguritele.\nMänguautomaadid pakuvad pokkeri ees märkimisväärset eelist, kui soovite mängida lihtsat mängu ja mitte muretseda strateegia pärast.\nSee on ikkagi parem pikaajaline strateegia pokkeri valdamiseks, kui soovite parimat võimalust võita, kuid see nõuab palju tööd. Mänguautomaadid ei nõua tööd ja õnne korral on teil endiselt võimalus suureks võiduks.


Sport - Toidulisandid\n*Tsinktsitraat 180 tabl\nAtsetüülkarnitiin ja alfalipoehape 30 kaps\nSisaldab atsetüülkarnitiini ja alfalipoehapet. Atsetüül-L-karnitiin on hea imenduvusega ja biosaadavusega karnitiini vorm. Karnitiini vajab meie kea valkude ülesehitamiseks, samuti rasvhapete viimiseks mitokondritesse või energiat tootvatesse rakkudesse. Alfalipoehape on oluline energiat tootvate rakkude tööks.\nVedelas vormis tsink puhta vee baasil. Kaitseb rakke oksüdatiivse stressi eest, toetab immuunsust ja viljakust ning aitab kaasa normaalsele DNA-sünteesile.\nÜks võimsamaid saadaolevaid piimhappebakterite preparaate. Üks kapsel sisaldab 24 miljardit unikaalse LAB4 kompleksi bakterit. Sobib iseäranis hästi neile, kes soovivad tugevatoimelist toodet. Väga hea reisile kaasa võtmiseks!\nKonjugeeritud linoolhape - toidulisand kaalulangetajatele ja treenivatele inimestele. Toeta tervislikku kehakaalu kontsentreeritud linoolhappe preparaadiga! Kui seda tarvitada paralleelselt tervisliku toitumise ja treeningprogrammiga, võib see aidata alandada keha rasvaprotsenti ning luua trimmis ja sportilikuma välimuse. Kontsentreeritud linoolhape on saadud looduslikust värvohakaõlist, mis on oomega-6 rasvhapete allikas. Aitab kaasa ka immuunsüsteemi tervise säilitamisele ning üleüldisele paremale enesetundele.


Tehva: Premium liiga võistlusformaat on ajale jalgu jäänud. Pohlak: poolel teel hobuseid ei vahetata - Sport\nTehva: Premium liiga võistlusformaat on ajale jalgu jäänud. Pohlak: poolel teel hobuseid ei vahetata\nNõmme Kalju president Kuno Tehva leiab, et Eesti klubijalgpalli taseme tõstmiseks tuleb muuta võistlussüsteemi selliselt, et poole hooaja pealt löödaks tabel pooleks.\nTaoline formaat, kus tugevamad jätkavad isekeskis medalite jagamist ning nõrgemad selgitavad ülejäänud kohad ja väljalangejad, pole maailmas ega Euroopas iseensest mingi haruldus. Meile tuttavamatest liigadest on seda teed läinud näiteks Poola, Šotimaa, Taani ja Belgia.\nKõige lihtsamini on süsteem seletatav Šotimaa näitel, kus kõik meeskonnad mängivad omavahel kolm korda läbi, pärast mida jagatakse ülejäänud viieks mänguks tabel kaheks. Kuus esimest mängivad omavahel korra ja sama teevad ka kuus alumist.\nNõmme Kalju president Kuno Tehva arvab, et sarnane süsteem tuleks liigataseme ühtlustamiseks ja publiku huvi kasvatamiseks kasuks ka meile. Eriti ajal, kus muu Euroopa jalgpall näib arenevat veidi kiiremas tempos. Tänavu ei suutnud üksi Eesti klubi eurosarjas kahe mängu kokkuvõttes oma vastaseid alistada, mullu pääses Euroopa liigas teise eelringi vaid Fääri saarte klubist B36 Torshavn jagu saanud Kalju.\nTehva näeb tänavuse eurokatastroofi ühe põhjusena koduse liiga pausi MM-i ajal, kuid ka Premium liiga võistlussüsteem olevat ajale jalgu jäänud.\n„Osade meeskondade vahel on tasemevahe liiga suur. Leian, et saame paremaks minna stabiilselt heade mängude pealt. Hetkel on hooajal liiga suured lainetused sees - kaks head ja neli nõrka mängu järjest lõhuvad keskendumisrütmi. Areng saab tekkida, kui liigud igal nädalal healt mängult heale mängule,“ lausus Tehva.\nSeptembrikuu Jalkas: Superkarikas tõi maailma tipud Eestisse 04.09.2018\nPremium liiga kuu parimateks valiti Koppel ja Kams 10.09.2018\n„Teine pool, kes sellest kasu saaks, oleks publik. Stabiilselt häid mänge oleks ka inimestel huvitavam vaadata. Flora - Pärnu Vapruse mängu, mis lõppeb eeldatavalt skooriga 5:0, külastavad vaid väga hardcore fännid. Viljandi - Pärnu omavahelisi heitlusi käiks ka mina parema meelega vaatamas. Premium liiga on teinud tublisti tööd, aga oleks aeg ka sportlikku-sisulist poolt tuunida.“\nEesti jalgpalliliidu president Aivar Pohlak, kas Premum liiga võistlussüsteemi muutmine selliselt, et tabel löödaks pärast teatud arvu voorude pidamist pooleks, on juhatuses praegu päevakorras?\n„Teema ei ole päevakorras sellel lihtsal põhjusel, et teda ei ole tõstatatud. Tippliigade ja tippklubijalgpalli arendamine on pikalt ette planeeritav protsess, mille vundamendiks on iga-aastased dialoogkohtumised kolme tippliiga klubidega. Neil kohtumistel pannakse paika nii liigade arendamise strateegia, kui ka seda reguleerivad nüansid. Olen kõnealust ettepanekut kuulnud Kuno Tehva suust meie omavahelisel vestlusel, aga dialoogikohtumiste seda tõstatatud ei ole ja nii pole olnud seda ka võimalik arutada.\nPraegune eesmärk ja plaan on jõuda aastast 2020 täisprofessionaalse Premium liigani ja poolprofessionaalse Esiliigani. Sellest plaanist lähtuvad ka kõik käivitatud protsessid, eelkõige pean silmas solidaarsusmehhanisme. Mulle tundub, et poolel teel hobuste vahetamine ei ole mõistlik või õigemini pole see võimalikki, eriti olukorras, kus oleme ettevalmistusfaasi praktiliselt läbinud ja jõudnud käivitamisfaasi. Teema võiks tõstatuda siis, kui praegune strateegia ennast ei õigusta. Kui täna hakkaksime muutma Premium Liiga süsteemi, siis peaksime muutma ka solidaarsusmehhanisme, sest need on koostatud valitud eesmärgist ja selleni jõudmise plaanist lähtuvalt.\nPremium Liiga tüüpkalender hooajaks 2019 võeti klubide poolt vastu juba aprillis 2018 ja meie tippliigades käib elu nelja aastaste tsüklite kaupa, kusjuures hooaeg 2018 on käesoleva tsükli esimene aasta. Muuhulgas on tsüklipõhised ka telelepingud. Sarnaselt toimivad näiteks ka UEFA klubisarjad ja ma usun, et see on normaalne ja hea.\nStabiilsus on igasuguse edu eeldus ja kui näiteks klubid otsustaksid võtta kevadel 2019 kõnealuse uuenduse aruteluks, siis kevadeks 2020 saaksime anda kirjelduse selliselt toimivast liigasüsteemist ja see saaks käivituda hooajast 2022. Ja see ei ole mitte bürokraatia, vaid kindel süsteem, mis jalgpalli liidus tavapärane – nii näiteks tegelesime lõppeval nädalal eelarve töögrupis eelarvestrateegiaga aastateks 2024 kuni 2027.“\nTehva argument on, et see tagaks klubidele rohkem tasemelt ühtlasemaid mänge ning tuleks kasuks ka publikunumbritele. Milline on sinu seisukoht?\n"Ka kümne klubiga täisprofessionaalne Premium liiga tagab klubidele rohkem ühtlasemaid mänge. Lihtsalt ambitsioon on erinev – praeguse plaani järele oleme tekitamas suuremat klubide ringi, kes päris tipus kaasa lööks ehk siis loome tippjalgpallipüramiidile laiemat põhja, et selle peale saaks kerkida kõrgema tipuga hoone. Tehva soov on hoida ringi kitsamana ja liikuda edasi ainult tipuga, mis lühikeses perspektiivis võib tunduda ahvatlev, aga pikas pigem mitte.\nKui liikuda mõtetes tagasi eelmisesse sügisesse, siis võitles Kalju president ka toona täisprofessionaalse liigani viivate solidaarsusmehhanismide vastu ja selle põhjust ei ole raske näha – kui eurorahad ja noortejalgpalli tulud maha võtta, siis on Premium liiga n.ö väikeklubide tulubaas täna Kalju omast laiem ehk siis tema mõtted lähtuvad pigem soovist vähendada konkurentsi ja garanteerida oma klubile koht tipus.\nMõistagi võib ettepanekut võtta ka kui usuküsimust, et kas meil jätkub tippjalgpallureid kümne või nelja või kuue klubi jaoks ja väidan siinkohal, et isegi praeguse jalgpalliharrastatavuse juures ei kasuta me oma potentsiaali ligikaudugi ära ehk siis kümne klubi korralik mehitamine ei ole probleem, eriti kui teada, et alates 2004. sündinud lastest kasvas jalgpalli harrastatavus hüppeliselt. On vaja vaid luua tingimused ja teha tööd – neist esimesega jalgpalli liit koostöös klubidega usinalt ka tegeleb. 12. septembril arutame juhatuses kolmanda solidaarsusmehhanismide käivitamist ja kevadel 2019 toome sellega seotud mõtted dialoogkohtumistel klubide ette arutamiseks, aga usun, et just sportliku edu ja mängijate arengu tagamiseks vajalikud tugimehhanismid on valdkond, kuhu investeeringu suuname. Tõenäoliselt käivitame juba praegu sellega seoses ka pilootprojekti, et näha kuidas asi reaalsuses välja tuleb.\nMis publikusse puudub, siis kahtlemata mõjub ka täisprofessionaalse liigani jõudmine ehk siis taseme ühtlustumine liigat positiivselt, aga publiku kaasamise võtmesõna on siiski kogukonnatöö ja kui vaadata kolme pilootklubi publikunumbreid viimasel kahel kuul, mil asi töös on olnud, siis siin tehakse selget hüpet. Oleme lähiajal välja kuulutamas ka ülejäänud Premium liiga klubidega koostöös kogukonnajuhtide palkamise konkursi ehk siis alates 1. jaanuarist 2019 on selline inimene jalgpalli liidu poolse rahastusega iga liigaklubi jaoks olemas.“\nKas ja milliseid muutuseid on Premium liigas lähiaastatel peale solidaarsusmehhanismide üldse oodata?\n„Solidaarsusmehhanismid on sedavõrd suur ja kõikehõlmav samm edasi, et ma ei oska selle kõrvale midagi muud tuuagi või õigupoolest on kõik arengud solidaarsusmehhanismidega seotud. Solidaarsusmehhanismide erinevatest faasidest on palju räägitud, aga annan ehk siinkohal välja teise vaatenurga ja vaatlen seda kui jalgpalli liidu poolt tehtavat investeeringut liiga arengusse – aastast 2020 tõuseb see summa ligi kahe miljoni euroni ja kolmanda etapi käivitumisel hooajast 2021 või 2022 ületab kolme miljoni euro piiri aastas. Kui siia lisada investeeringud tippklubide infrastruktuuri, siis on summa veelgi suurem.\nÜks muudatus siiski tuleb – kevadel 2019 toome dialoogkohtumistel klubideni ettepaneku, mille järele pehmenduks KTM (klubis treenitud mängija – toim) reegli rakendumise järgmine etapp. Hooajast 2021 peaks sellisel juhul tippliigades mängu alustama kaks ja lõpuni väljakul olema samuti kaks KTM mängijat. Praegu kehtiva reegli järele peaks tollest aastast rakenduma n.ö 3/2 süsteem, mis uue ettepaneku järele lükkuks 3 hooaega edasi.\nPikemate eesmärkide hulka kuulub ka Premium Liiga rahastamismudeli arendamine tagamaks klubidele stabiilset lisatulu – plaan selleks on olemas, aga selle elluviimine võtab aega. Nagu Superkarika järgselt ütlesin on Premium Liiga jätkusuutlik toimimasaamine jalgpalli liidu ja minu järgmine suur väljakutse ja ma olen kindel, et ka see eesmärk saab parimal võimalikul moel täidetud.“\nEesti neljanda liiga meeskond teeb publikunumbri poolest silmad ette 70 protsendile Premium...