Immigrandid vastu tahtmist — Sirp\nImmigrandid vastu tahtmist\nRaivo Vetik & Jelena Helemäe (toim), The Russian Second Generation in Tallinn and Kohtla-Järve. The TIES Study in Estonia. Amsterdam University Press, 2011. 242 lk. Tallinna ülikooli rahvusvaheliste ja sotsiaaluuringute instituudi (RASI) teadlaste Raivo Vetiku ja Jelena Helemäe juhitud uurimisgrupp on aastast 2006 osalenud Amsterdami ülikooli juhitud projektis TIES – „The Integration of the European Second Generation” („Euroopa teise põlvkonna integratsioon”). Projekti raames avaldatud tööde hulka on nüüd lisandunud Eesti uurimismaterjalil põhinev artiklikogumik, mille peamiseks aluseks on tuhat intervjuud, mis on tehtud 18- kuni 35-aastaste eesti- ja venekeelsete Tallinna ja Ida-Virumaa elanikega. Respondendid on rääkinud oma perekonnast, haridusteest, tööelust, sissetulekutest, eluasemest, suhtumistest teise rahvusgruppi kuuluvatesse inimestesse, soolisesse võrdsusesse ning Eesti riiki. Materjal annab võimaluse omavahel võrrelda kahes regioonis elavaid, eri päritolu Eesti noori täiskasvanuid. Intervjuuküsimuste peamised teemad leiavad käsitlemist igaüks eraldi peatükis. Iga peatüki autoriteks on leitud mõni Eesti parimatest asjatundjatest. Kogumikus on ka põgus ülevaade migratsiooni ajaloost ning riiklikust integratsioonipoliitikast. Uuringuprojekti peamine huvi on suunatud „teise põlvkonna vene immigrantidele”, kes on sündinud Eestis, peavad end venelasteks ning kelle vanematest vähemalt üks on sündinud mõnes teises nõukogude vabariigis. Nendest veidi alla 60% on Eesti kodanikud. „Teise põlvkonna immigrant” on muidugi vastuoluline mõiste (veelgi vastuolulisem on rääkida „kolmanda põlvkonna immigrantidest”, kuigi ka seda terminit võib aeg-ajalt kohata). Tegemist pole ju mõnda riiki saabunud inimestega, vaid nad on selles riigis sündinud, seal üles kasvanud ja hariduse saanud – nad ei ole immigrandid. Kui usume võimaluste võrdsusse, peaks ju olema tähtsusetu, millisest riigist on pärit inimese vanemad. Samas peegeldab see mõiste reaalsust. Eurooplased on praegu mitmesuguse päritoluga ja nimelt päritolul näib tihti olevat otsustav tähtsus nende võimalustele elus.\nProjekti raames uuritakse integratsiooni; ka see mõiste pole lihtne. Eesti arvukad integratsioonikavad kalduvad sellega (ja samas tähenduses kasutatava terminiga „lõimumine”) tähistama ainult kultuurilist integratsiooni, mille võtmeteguriks on eesti keele oskus. Kavade koostamisel on osalenud ka üks kogumiku toimetajatest Raivo Vetik, aga seekord on integratsiooni siiski mõistetud laiemalt ja rohkem klassikalise sotsioloogia vaimus. Ka sotsiaalteadlaste osalusel koostatud riiklikud kavad peavad läbima poliitilise filtri, mis annab isegi kõige kesksematele mõistetele oma kohaliku poliitkorrektse tõlgenduse. Üks rahvusvaheliste teadusprojektide eeliseid ongi, et need annavad võimaluse kohaliku poliitikaga läbi imbunud tavatõlgendustest eemalduda. Selles projektis vaadeldakse ka osalust tööturul ja hariduses ning eluasemete valikut – need teemad on Eesti integratsioonikavades kõrvalised.\n„Integratsioonist” rääkides võikski meeles pidada, et see sisaldab klassikalises tõlgenduses palju muud peale kultuurilise integratsiooni. Üksik pensionär ja töötu üksikvanem on ühiskonnaga halvasti integreeritud ka siis, kui nad oleksid ei tea kui mitmenda põlvkonna eestlased. Arvukate vanade kolhoosikeskuste ja tööstuslinnakute praegune olukord paistab silma nimelt kogukonna lagunemisega, integratsiooni hävimisega – seal kõneldav keel võib olla nii eesti, vene kui ka võru. Ja kultuuriliselt üpris suletud Peipsi-äärseid vanausulisi võib jälle pidada integreerituks nii seesmiselt kui ka muu ühiskonnaga, kuna see ei vaidlusta nende õigust olemas olla. Üsna lähedal klassikalise sotsioloogia integratsioonimõistele ongi eesti keeles vahepeal käiku läinud termin „sotsiaalne sidusus”, mis on kahjuks pärast vastava ministri sisseseadmist satiirilises teleseriaalis kaotanud palju oma tõsiseltvõetavusest. Mida tähendab ühiskonnale see, kui ühe tähtsaima probleemi käsitlemiseks ei ole enam toimivat terminoloogiat?\nJuba varasematest, kogu elanikkonda hõlmavatest uuringutest nähtub, et rahvuslikul päritolul on suur mõju hakkamasaamisele Eesti ühiskonnas, ka siis, kui võetakse arvesse haridus, eesti keele oskus, elukoht, vanemate sotsiaalne positsioon jne. Nagu kogumikus tõdetakse, on nii noored venelased kui eestlased ka ise teadlikud sellest, et rahvusrühmade olukord pole võrdne. Ei paista, et vähemuse integreeritus ühiskonda paraneks ajapikku kuidagi iseenesest. Kogumiku analüüsidest koorub välja peamine uus järeldus, et etnilise ebavõrdsuse mustrid, mis on nähtavad kogu elanikkonna uurimisel, on jäänud püsima või isegi teravnenud „immigrantide teise põlvkonna” puhul. Mujal Euroopas on see põlvkond oma vanematest hariduses ja tööturul edukam, Eestis aga on olukord vastupidine. Eelmine põlvkond, kes praeguse, Nõukogude Liidu lagunemise järgse tõlgenduse kohaselt ongi immigrandid, saavutas hariduslikult ja tööalaselt eestlastega enam-vähem ühesuguse positsiooni. Erinevalt noortest eestlastest on venelaste uuel, Eestis sündinud põlvkonnal raske jõuda oma vanemate sotsiaalsele tasemele. Rahvusvahelises võrdluses torkab just see asjaolu eriliselt silma; „teise põlvkonna immigrantide” ebaedu põlisrahvastikuga võrreldes on Euroopas tavaliselt seletatud nende vanemate vähesemate ressurssidega, aga Eestis see seletus ei kehti. Lääne-Euroopa immigrandiga võrreldavasse olukorda ei ole Eestis sattunud mitte need inimesed, kes siia mujalt kolisid, vaid nende lapsed, kes on siin sündinud.\nSelle anomaalia põhjused on muidugi hästi teada: nendeks on iseseisvas Eestis langetatud poliitilised otsused. Sõnades on küll jätkuvalt rõhutatud, et inimese heaolu peab eelkõige olenema tema enda tublidusest, aga praktikas on loodud ühiskond, kus heaolu mõjutab suurel määral ja üha rohkem etniline päritolu. Raske öelda, millised otsused oleksid pidanud olema teistsugused ja millisel määral see oleks olnud poliitiliselt võimalik. Teadliku ja heatahtliku poliitika abil saanuks ebavõrdsuse ometi ära hoida. Toimetajad märgivad kogumiku lõpus, et etnilise integratsiooni seisukohast on keskne poliitilise süsteemi võime luua võrdsemate rahvussuhete raamistik. Senisest integratsioonipoliitikast annab Raivo Vetik ülevaate kogumiku ühes peatükis. Kahjuks vähendab selle väärtust tõik, et kirjutamisest on juba mõned aastad möödas. Nii on rahvastikuministri ametikoha ja büroo kaotamine 2009. aastal jõudnud ainult joonealusesse viitesse.\nEnne Eesti astumist ELi oli vähemuspoliitikast rääkides tavaks tuua esile lisaks integratsioonikavadele ja neid rahastavale sihtasutusele ka rahvastikuminister oma bürooga, Vabariigi Presidendi rahvusvähemuste ümarlaud ning vähemusrahvuse kultuuriautonoomia seadus. Need kõik andsid justkui kinnitust, et Eesti poliitilisel süsteemil on vähemalt potentsiaali tekitada rahvussuhteid puudutavaks dialoogiks erinevaid platvorme. Vetiku ülevaatele tuleb kahjuks lisada, et ümarlaud on 2010. aastast oma staatuse poolest madaldatud üheks SA Eesti Koostöö Kogu töögruppidest, et kultuuriautonoomia seaduse täitmisega on juba üle viie aasta seadusevastaselt venitatud ning et valitsus on püüdnud üle viia vene õppekeelega gümnaasiume eesti keelele viisil, mis on otseses vastuolus õigustega, mida seadus annab koolide hoolekogudele õppekeele valimisel. Vetik mainib küll seadusega lubatud võimalust kasutada kohaliku omavalitsuse asjaajamiskeelena kohaliku enamuse keelt, mitte aga seda, et valitsus on seni kõik sellekohased taotlused tagasi lükanud. Viimastel aastatel toimunus võib näha mustrit: püütakse vältida seda, et Eesti venelastel tekiks institutsionaalselt tagatud võimalusi kaasa rääkida neid endid puudutavate küsimuste otsustamisel. Kaasamise, poliitika inimestele lähemaletoomise, isegi õigusriigi põhimõtted jäävad valitsuse poliitikale jalgu.\nKogumiku autorid rõhutavad vajadust ka sotsiaalpoliitiliste, mitte ainult kultuuriliste integratsioonimeetmete järele. Vastasel juhul peavad nad võimalikuks ka rahvuspõhiste konfliktide kordumist. Toimetajad loodavad, et raamatus esitatud uurimistulemused jõuavad ka poliitiliste otsuste langetajateni. See oleks ju ülimalt soovitav, sest tegemist on hoolikalt teostatud uurimuse tulemuste hoolikalt argumenteeritud ülevaatega. Selleks, et raamat mingit mõju avaldaks, on aga vaja muudki. Otsuste tegijad peaksid lähtuma reaalsest olukorrast ja vastutusest, mis neil on kõigi oma lihast ja luust kaasmaalaste ees – mitte osa valijate hästi mõistetavast emotsionaalsest soovist nõukogude-eelsesse ajalukku naasta.


Lugejale / Eesti graafikutele antakse juba neljandat korda Eduard Wiiralti preemia\nEesti graafikutele antakse juba neljandat korda Eduard Wiiralti preemia\nAustatud eesti graafikud! Eduard Wiiralti preemia jätkab traditsiooni.\n7. – 30. märtsil 2007 toimub Eesti Rahvusraamatukogus traditsiooniline ja nüüdseks järjepidevaks kujunenud nüüdisgraafika näitus. Eksponeeritud tööde hulgast valitakse juba neljas kord Eduard Wiiralti preemia saajad.\nTÖÖDE VASTUVÕTT TOIMUB RAHVUSRAAMATUKOGU NÄITUSTE OSAKONNAS 14. – 16. veebruaril 2007.\nOotame näitusele esinema eesti professionaalseid graafikuid.\nPalume tuua eksponeerimisvormistuses kolme viimase aasta loomingust kuni kolm graafilist tööd. Töödest korraldatakse ¾ürii valiku alusel avalik näitus Eesti Rahvusraamatukogus.\nEduard Wiiralti nimelise preemia asutasid 1998. aastal Harry Männil, Henry Radevall, Tallinna Linnavalitsus ja Eesti Rahvusraamatukogu. Vastavalt statuudile toimub Eduard Wiiralti nimelise kunstipreemia jagamine igal neljandal aastal. Peapreemia, ehk elutööpreemia väärilist autorit autasustatakse 2500 USA dollariga ja Eduard Wiiralti teose originaaleksemplariga. Noore autori (vanuses kuni 40 eluaastat) preemia on samuti 2500 USA dollarit ja Eduard Wiiralti teose originaaleksemplar.\nEsmakordselt anti auhind välja kunstniku 100. sünnipäeval. Esimeseks elutööpreemia võitjaks oli Vive Tolli ning noore autori preemia võitjaks Urmas Viik. 2001. aastal Avo Keerend, Ülle Marks ja Jüri Kass, 2004. aastal Peeter Ulas ja Virge Jõekalda. Eduard Wiiralti preemia tänuväärne eesmärk on arendada ja väärtustada professionaalset eesti graafikakunsti.\nEduard Wiiralti kunstiauhinna statuudiga võib tutvuda Eesti Rahvusraamatukogu koduleheküljel http://www.nlib.ee/7908\nTäiendava informatsiooni saamiseks palume pöörduda Eesti Rahvusraamatukogu näituste osakonda.\nKatrin Männi, 56807150\nLea Hein, näituste osakonna üldtelefonid: 6 307 150, 6 307 148


Aia kaitsja ultraheli + valgus\nHoiab teie aiast eemal koerad, kassid, rebased, jänesed, nugised ja teised soovimatud neljajalgsed külalised. Liikumisandurist käivituv ultraheli on inimkõrvale kuulmatu, kuid mõjub häirivalt loomadele. Seade sobib hästi näiteks laste liivakasti kaitseks küla kasside eest või siis aia taga haukuva koera eemale peletamiseks. Tööpiirkond ligikaudu 200 m2. Lisaks ultrahelile ka LED lambi valgussähvatus.\nMutikaitsevõrk Tenax S38...\nRotipüünis 27.5 x 10 cm


Margaret Atwood “Teenijanna lugu” – Lugemiselamused\nRaamatus kirjeldab Offred oma praegust elu ning meenutab eelnevat. Ta on nimelt ühe komandöri ja tema naise teenijanna. Offredi ainus ülesanne on tuua ilmale komandöri laps. Ta elab koos komandöri ja tema naisega ühes majas. Hierarhia on täpselt paigas, vabadust ei ole. Elu on allutatud kindlatele reeglitele.\nSamas ei ole vabadust kellelgi. Kõigil n-ö kastidel on omad reeglid ja nende vastu eksimist karistatakse surmanuhtlusega. Ükskõik, kas sa oled siis lihtne majandusnaine, teenijanna või komandöri naine.\nPraktiliselt kõik viljakad naised on surutud teenijannade rolli. Naise ainus ülesanne on sünnitada siia ilma lapsi. Rasestumisvastased vahendid ja abort on keelatud. Neil pole valikut. Tuleb olla teenijanna või saadetakse kolooniasse, kus peab kergemal juhul põletama surnukehi või raskemal juhul tegelema raskemetallidega. Ilma kaitsevarustuseta, sest neid naisi peetakse ühiskonnale koormaks ja mida kiiremini neist lahti saadakse, seda parem.\nEnamik viljatus eas naisi ongi saadetud kolooniatesse. Kuigi mõnest saavad ka marthad (majapidajad) või siis tädid. Tädid on kibestunud naisterahvad, kes õpetavad vastavates asutustes uusi teenijannasid. Peavad neile moraali ja usu teemadel loenguid.\nLoomulikult on olemas ka kontrollorgan inimeste üle. Ehk siis silmad. Nende ülesanne on tabada reetureid ja nad kinni püüda.\nOffred jutustabki sellest, kuidas temast sai teenijanna ja mismoodi näevad välja tema päevad komandöri majas. Vahele on pikitud ka seiku tema minevikust.\nSee oli hea lugemine. See tungis kontideni. Lihtsalt nii hästi ja tõetruult kirjutatud, sest kõik, millest siin raamatus räägitakse, on maailmas tegelikult juba juhtunud. Sellest on autor suutnud kokku kirjutada niivõrd lummava romaani, mis jääb kauaks meelde. Mulle meeldis autori kirjutamisstiil. Selline veidi lakooniline, mis äratas kohe tähelepanu ning sundis kaasa mõtlema. Kes pole seda raamatut veel lugenud, siis soovitan kindlasti.\n← Kristjan Liivamägi, Tõnn Talpsepp, Tarvo Vaarmets “Rahaedu põhimõtted”\nTove Jansson “Aus pettur” →


Kuus kuud prantsuse diplomaatia koridorides | Välisministeeriumi blogi\nMarch 27, 2015 by Välisministeerium\nKadi Metsandi oli pool aastat Prantsuse välisministeeriumi teenistuses\nKadi Metsandi, Eesti saatkonna lauaülem Pariisis\nRiikidevaheliste suhete tihendamise ja teineteise parema mõistmises eesmärgil saadetakse aeg-ajalt ühe riigi diplomaat teise riigi välisministeeriumi teenistusse. Enne Pariisi Eesti saatkonda tööle asumist õnnestus minulgi seda kogeda ja pooleks aastaks astuda Prantsuse välisministeeriumi diplomaadi kingadesse.\nTöötasin Prantsuse välisministeeriumis globaliseerumise, arengu ja partnerluse direktoraadi arengupoliitika osakonna strateegiabüroos. Minu valdkonnaks oli poliitikate sidusus arengueesmärkidega EL, ÜRO ja OECD kontekstis. Poliitikate sidusus kui teema on üha enam aktuaalsust võitnud. See on prioriteedina laual nii uuel Euroopa Liidu arenguvolinikul kui ka OECD peasekretäril. Ka ÜROs räägitakse sellest üha enam seoses uute kestva arengu eesmärkide ning peagi toimuva üleilmse kliimakonverentsiga, mis leiab aset selle aasta detsembris Pariisis.\nPoliitikate sidususe eesmärgiks on see, et kõik erinevad poliitikad (kaubandus, põllumajandus, keskkond, maksundus vms.) oleksid omavahel kooskõlas ja suunatud riigi arengule ning vaesuse vähendamisele. On aru saadud, et võimalikult paljude poliitikate parem omavaheline sünergia ja sidustamine muudab kogu riigi arengu tõhusamaks ja ühtlasi aitab ka raha kokku hoida.\nMinu ülesandeks oli kaardistada Prantsusmaa senine tegevus poliitikate sidususe teemal, teha ettepanekud edasiseks ning panustada ka konkreetsete tegevuste rakendamisse.\nIgapäeva töö hulka kuulus näiteks ka panustamine Prantsusmaa seisukohapaberitesse seoses erinevate Euroopa Liidu ja ÜRO dokumentidega. Lisaks esindasin Prantsusmaad Euroopa Liidu ja OECD poliitikate sidusust puudutavatel kohtumistel. Meenub seik, kui esimest korda läksin OECD kohtumisele ja intertsist tahtsin istuda Eesti sildi taha. Viimasel hetkel meenus, et siiski esindan antud momendil teist riiki ja kiirelt suundusin õige sildi taha. Kuna Prantsuse ja Eesti seisukohad on antud temaatikas üsna sarnased, oli üsna kerge Prantsusmaa nimel ka sõna võtta.\nPrantsusmaa välisministeerium on jaotatud üle Pariisi viide erinevasse majja, lisaks Nante linnas nelja hoonesse. Pildil Pariisi viieteistkümnendas linnajaos asuv hoone, milles asus kunagi Prantsusmaa rahvuslik trükikoda.\nTeatavasti on Prantsusmaa välisministeeriumis kordi rohkem inimesi tööl kui Eestis ning nad on seetõttu jaotatud üle Pariisi viide erinevasse majja, lisaks Nante linnas nelja hoonesse. Mina töötasin Pariisi viieteistkümnendas linnajaos asuvas endises Prantsusmaa rahvusliku trükikoja majas. Igal hommikul metrooga tööle minnes ületasin ajaloolise Bir Hakimi silla (metroo asub silla teisel tasandil auto-ja jalakäijate silla peal), millelt oli imeline vaade linnale, seal hulgas Eiffeli tornile ja Montmartrile.\nSeitsmeteist aastase välisministeeriumi teenistuskogemuse najal oli väga huvitav näha prantsuse diplomaatia köögipoolt, eriti seda, kuidas kujunevad otsused. Üks erinevus Eestiga on kindlasti see, et kui meil kasutatakse palju vaid e-maili teel suhtlust, siis siin on oluline ikkagi isiklik kontakt ja infovahetus näost näkku. Koridorivestlused ja mõnele tunduv niisama lobisemine on tegelikult olulised töövahendid ning seda peaks Eesti kindlasti silmas pidama ka tulevase EL eesistumisega seoses.\nÜks kindel erinevus Eestiga on ka lõunapausi austamine. Kui Eestis haaratakse kiirelt midagi hamba alla ja tihti süüakse isegi arvuti taga, siis prantsuse välisministeeriumis on lõuna ajal toad tühjad. Sellele aitab kaasa ka välisminsiteeriumi hoones asuv söökla, kus üsna soodsa hinnaga korralikult söönuks saab. Kolmekäigulise menüü hind on kindlaks määratud ja proportsioonis palga suurusega: need, kes teenivad rohkem, peavad sama söögi eest ka rohkem maksma. Peale sööki minnakse kohvibaari sappa ja alles siis tagasi töölaua taha.\nEestist teatakse üldiselt vähe, mis ei olnud eriti üllatav. Kui meist midagi teatakse, siis seda, et oleme IT riik ja üsna efektiivne. Kolleegidele sai jagatud ka Eesti teemalisi brošüüre, loodetavasti mõni neist tuleb ka Eestiga tutvuma.\nPooleaastase töötamise ajal sain väga hea keelepraktika ja parema tunnetuse kogu Prantsuse välisministeeriumi süsteemi toimimise iseärasustest, mis kergendab kindlasti sisseelamist ja tööd saatkonnas.\nSoovitan ka teistele kolleegidele minna vahepeal kaema teiste riikide diplomaatia köögipoolt, kui selleks võimalus tekib – te ei kahetse!


Tüüp: Postitused; Kasutaja: telekavaataja; võtmesõnad:\nOtsi: Otsing võttis aega 0,07 sekundit.\nSiin vahepeal küsiti inglisekeelseid subtiitreid....\nSiin vahepeal küsiti inglisekeelseid subtiitreid. Sellele läksid nad alla. Boris Šipunov Futsali klubi Kosmos juht. Rääkis, miks klubi viimasel ajal pupus on, mis teema see Balti Futsali Liiga on ja...\nTeema: Euro 2020\nÜks tuttav ütles, et talle tuli teade Peterburi...\nÜks tuttav ütles, et talle tuli teade Peterburi mängu kohta, et ta ei pääsenud valimisse.\nTeema: Alternatiivsed kontorid\nVist peaks Trustly nüüd olema. Mõnikord tasub...\nTeema: Lokomotiv Moskva\nLokomotiv on karikavõistkond. ...\nLokomotiv on karikavõistkond.\nKarikas on meie! Tiitel käes! Euroopa Liiga...\nKarikas on meie!\nEuroopa Liiga koht garanteeritud!\nMängu poolest on küsimusi palju, aga fakt on see, et kevadine come-back on päädinud tiitliga ja Euroopa kohaga, mis on kõva. Edasi...\nTeema: Teiste Euroopa riikide jalgpall\nGröönimaal on omajagu klubisid isegi. ...\nGröönimaal on omajagu klubisid isegi.\nTeema: FC Zenit St Petersburg\nSelgus, et selle hooaja jooksul ei külastatud...\nSelgus, et selle hooaja jooksul ei külastatud kokku ühtegi Euroopa jalgpallistaadionit nii palju, kui Gazprom Arenat.\nKeskmine inimeste hulk per mäng 18000 kopikatega.\nTeema: Hollandi jalgpall\nVirgil van Dijk ei osale EURO-l.\n1 040 508\nTeema: Eesti klubid Eurosarjades\nPraeguses seisus Flora ei jõuaks kuhugi. Aga...\nPraeguses seisus Flora ei jõuaks kuhugi. Aga õnneks on vaja vormis olla 2 kuu pärast.\nTeema: Idiootseid videoid Venemaalt\nMa ei tea, kas idiootne, aga selle tviidi...\nMa ei tea, kas idiootne, aga selle tviidi tähelepanek on aus.\nVenemaa on riik, kus opositsiooniliikmete õuetulekut fikseeritakse 5 sekundiga, ja siis Kaasani tulistaja kõndis pikalt relv nähtaval...\nPmst on nii, kui Loko täna karikat ei võida, siis...\nPmst on nii, kui Loko täna karikat ei võida, siis suur kevadine töö läheb täiega raisku. Ja kui veel nädalavahetusel Urali ei suudeta alistada, siis võib üldse eurokarikatest välja jääda, mis oleks...\n6 077 170\nTeema: Premium liiga 2021\nPremium Liiga + Esiliiga (miinus U21 satsid) ...\nPremium Liiga + Esiliiga (miinus U21 satsid)\nTa oli pikka aega vigane ja ühtegi täismängu...\nTa oli pikka aega vigane ja ühtegi täismängu kevadel pidanud pole. Samas viimase vooru mängus tuli ta Zhemaletdinovi asemele sisse ja Loko hakkas mängima.\nVäike klubiline kuuluvus ka.\nTšertšesov juba avalikustas eelnimekirja, millest...\nTšertšesov juba avalikustas eelnimekirja, millest segmenteeritakse välja 4 jalgpallurit. Kindlasti jäävad alles kõik ründajad. Tore, et kõik 3 on ühte tüüpi. Kuigi tegelt vahet pole, nagunii Dzyuba...\nTeema: Spartak Moskva\nSpartaki omanik oma näitsikuga jalgpalli...\nSpartaki omanik oma näitsikuga jalgpalli vaatamas. Räägitakse, et sellel neiul on väga suur võim asjade otsustamise üle.\nTeema: Torino Juventus\n1 916 942\nHääletus: Ses mõttes, et ilmselt selle reklaamishootingu...\nSes mõttes, et ilmselt selle reklaamishootingu aeg oli ette planeeritud, aga väga vale hetk kukkus välja.\nMängukvaliteet on kohutav. Usun, et Spartak...\nMängukvaliteet on kohutav. Usun, et Spartak Tšetšeenias ei kaota. Seega Euroopa Liiga pääsemiseks peab Loko võitma karika. Vastasel juhul on Konferentsi liiga (või kui Urali ja karikafinaalis...\nHääletus: Lõi 2 väravat Udinese vastu, see on fakt. Aga...\nLõi 2 väravat Udinese vastu, see on fakt.\nAga ei tassinud.\nHääletus: Venemaal tegi Krasnodar ka enda hooajast doku....\nVenemaal tegi Krasnodar ka enda hooajast doku. Hooaeg täiesti lappes.\nHääletus: Ei ole tassinud.\nEi ole tassinud.\nTeema: FC Sevilla\nBilbao mängus lasti lõpus ära lüüa, Reali käest...\nBilbao mängus lasti lõpus ära lüüa, Reali käest viimastel sekunditel.\nSevilla oleks jumala tiitlimängus sees praegu.\nHääletus: Siin on laip, kes vägistati enne surma, pärast...\nSiin on laip, kes vägistati enne surma, pärast surma ja veel urineeriti ka lõpuks selle peale.\nTeema: euroopa liigad\nSamal ajal Iisraelis... 1391464628295716872\nSamal ajal Iisraelis...\nKõik ajad on GMT +3. Kell on praegu 21:57.


Seat Altea ? iselaadne mahtauto\nHinnakiri ja varustus teada ning kel asja vastu huvi, võib kas või täna minna salongi tellimust vormistama. Kusjuures tuleb tunnistada, et tegemist ei olegi kalli autoga, milleks mahtuniversaale sageli peetakse.\nOma mõõtmetelt on ta kõige enam sarnane Nissan Almera Tinoga, mille hinnad algavad 250 000 kroonist. Altea hinnad algavad aga 230 000 kroonist. Altea hind on umbes samas suurusjärgus Mazda Premacyga, mis on aga juba üsna ajast ja arust auto.\nSee selleks. Seat Altea on heas mõttes naljakas auto mitmes mõttes. Olles justkui mahtuniversaal, on ta samas uue Toledo ümmargusem variant. Tuleb ju uus Toledo sisuliselt täpselt samasugune kui Altea, kuid veelgi kentsakama tagaosaga. Altea on esimene auto ? vähemasti oma silmaga nähtutest ?, mille kojamehed ei seisku mitte alumises asendis nagu n-ö normaalsel autol, vaid püstises asendis, A-piilari varjus.\nKüsimus on see, mis hakkab juhtuma meie kliimas talvel. Kui tavaliselt viskavad kojamehed klaasilt lume kahele poole laiali, siis Altea viskab lume klaasi allserva kokku. Teine asi: niiskele klaasile võivad kojamehekummid kergemini kinni külmuda. Tõsi, esiklaasi servades on kahel pool soojendusniidid, lisaks saab kojamehed lasta enne autost lahkumist alumisse asendisse, kuid see on jälle lisaliigutus ja kogu selline süsteem tundub veidi arusaamatu. Küllap on tegemist tõsiasjaga, et auto on toodetud Hispaanias, kus iial lund ei saja.\nKuid seni kui meilgi loodus lumevaba, on Altea igati sümpaatne sõiduriist. Tema küljejoon meenutab teatud nurga alt uut BMW 1-seeriat ja ehkki pealtnäha tundub ta teiste mahtautodega võrreldes suhteliselt madal, on sisemuses ruumi laialt. Pagasiruumis vaatavad vastu riiul, kuhu kergemaid asju paigutada, pagasiruumi põhja all on aga erinevad laekad, kuhu peenemaid vidinaid poetada. Loomulikult maksab see kõik lõivu selle arvel, et täismõõtu varuratas sinna enam ei mahu ning leppima peab kõhnukese ?võrriratta? või sootuks vaid rehvitäitekomplektiga.\nSalongiosa on soliidne ning tagaistmeid kokku klappides piisab vaid ainsast liigutusest ? istmepadi vajub alla ja seljatugi moodustab pagasiruumiga ühel tasandil kaubaruumi. Tagaistmel on lahedalt ruumi ka suuremale inimesele, Volkswageni kontserni autodele omaselt pakuvad istmed head külgtuge ning käigukang liigub mõnusa klõpsatuse saatel kergelt ja samas konkreetselt ühest asendist teise. Sellise autoga on suisa lust sõita, eriti kui kapoti all tiksub Seati mudelivalikus uus kaheliitrine VW pumppihustitega 140 hj turbodiiselmootor või siis kaheliitrine FSI-bensiinimootor, millel võimsust koguni 150 hj. Loomulikult on tegemist mudelivaliku kõige kallimate versioonidega, mille hinnad algavad diisli puhul 300 000, bensiinimootori puhul 280 000 kroonist. Kokku on saadaval neli jõuallikat ja kaks varustusvariantikahe varustustaseme hinnavahe on ca 25 000 krooni.


Cleveroni omanik loodab, et järgmine valitsus pöörab maksureformi tagasi - Majandus\nCleveroni omanik loodab, et järgmine valitsus pöörab maksureformi tagasi\n5. märts 2018, 10:19\nAndes hinnangut tänasele maksupoliitika ütleb üks Cleveroni asutajatest, Arno Kütt, et ta siiralt loodab, et järgmine valitsus muudab süsteemi tagasi. Ühtlasi arvab ta, et EASi puhul tasuks ümber vaadata rahajagamise loogika ja nn kosjasobitamise üritused, mida asutus ekspordiettevõtetele korraldab, kasu ei too.\nKüsimusele, mida arvab Cleveroni üks omanikest viimaste aasta maksupoliitilistest muutustest Eestis, on Arno Küti vastus lakooniline: «Halvasti.» Ta põhjendab, et küsimus ei ole selles, kas maksukoormus suureneb või väheneb, vaid pigem kui keeruliseks on seni väga lihtsana tuntud Eesti maksusüsteem tehtud.\n«Vahest on piinlik. Peaks olema targad inimesed, aga nii rumalaid muudatusi teha - astmelise tulumaksu peitmine mingisugustesse imelikesse skeemidesse -, ei kiida seda kuidagi heaks. Ma loodan, et uus valitsus - kes kunagi tuleb - muudab selle tagasi,» lausub Kütt.\nKuivõrd Cleveron on ise ka EASilt oma tegevuseks toetust saanud, ei taha Kütt anda hinnangut sellele, kas viimase aja skandaalid on asutusele pöördumatu mainekahju tekitanud. «Kui ettevõtte seisukohalt vaadata, siis mina olen ka seisukohal, et niisama raha anda ei ole mõtet,» leiab ta siiski. Ta pakub, et see rahajagamine võiks olla efektiivsem, kui jagataks rohkem KredExi loogikat.\n«Võib-olla oleks mõttekam ettevõttele, kes alles areneb ja kel ei ole pangale tagatist anda, tagada seda. Siis oleks vähem ka pettusi, mida seal tehakse, kui teatakse, et sa pead niikuinii tagasi maksma selle raha,» leiab Cleveroni juht. See oleks iseäranis vajalik, kui ettevõte tegutseb piirkondades, mis jäävad väljaspool Tallinnat.\n«Näiteks, meie ehitame tehase siia. Kui me ehitaks selle tehase Tallinnasse, siis peale ehitust selle turuväärtus oleks hoopis teine, kui see, kui me selle siia teeme,» toob Kütt välja. Ka on Viljandis vaja ettevõtjal tootmise laiendamisel vaja lisatagatist, Tallinnas seda vaja ei ole.\nEkspordikontaktide leidmise üritustesse, mida EAS üsna tihedalt korraldab, suhtub Cleveroni omanik samuti kriitiliselt. «Sellesse kosjasobitamisse ma ei usu. Meil on nii spetsiifiline valdkond, meie klient on umbes 50 ettevõtet. Selleks, et iga kliendiga ühendust saada, on meil vaja ettevõtte spetsiifilised sammud. Siin EAS ei saagi aidata,» põhjendab Kütt.


Samsung Galaxy S III valmis käivitamiseks juunini 2012\nAvaleht/Android @Google/Samsung Galaxy S III valmis käivitamiseks juunini 2012\nProKorea dukaator Samsung on väga aprokuulsa sarja 3. versiooni turuletoomise veed Galaxy S. uus Samsung Galaxy S III konkureerib oma Ameerika rivaaliga iPhone 5, mõlemad proJuhid, kes ootavad õiget aega, et need uued vidinad turul maksimaalselt mõjutaksid. Pärast näitust 2012 CES Las Vegases, Järgmine võimalus käivitamine on võimalik Mobile World Congress 2012Mis toimub Barcelona ajavahemikus 27. veebruar kuni 1. märts, sündmus, kus see eelmisel aastal käivitati Galaxy S II.\nTundub, et proKorea juhid usuvad, et see pole ideaalne aeg uue mudeli turuletoomiseks mitmel põhjusel. Peamine põhjus on see Samssung Galaxy S II see müüb ikka väga hästi ja peakski prosee sobib, eriti kui Apple ei kiirusta liikuma 5 seeria iPhone. Teine põhjus, miks ta hilines mudeli käivitamine Galaxy S II Plus mis näib olevat üks mudelitest, mis hoiab Barcelona näitusel pealkirja ja on mõeldud üleminekumudeliks Galaxy S II-lt Galaxy S III-le. Peamine pluss, mis eristab seda S II-st, on sagedus proDUal Core protsessor, mis töötab kiirusel 1,5 GHz võrreldes eelmise versiooni 1,2 GHz-ga. Seega ootame huviga uusi Samsungi mudeleid, mis saavad kindlasti olema Barcelona näituse tähed kõigi seadmete valikuga: nutitelefonid, tahvelarvutid, nutitelerid jne.\nSamsung Android Telefon Parim Telefon Samsung Galaxy S III Parim Quad-Core Smartphone Parim Samsung Telefon Galaxy S III Galaxy S III release Galaxy S III Arvamused Mobile World Congress 2012 Mobile World Congress Barcelona 2012 uus Samsung Samsung Galaxy Uudised Samsung Samsung Galaxy Samsung Galaxy S II Samsung Galaxy S III Samsung Galaxy S III Tulekul Samsung News Samsung telefonid\ntechnologix Veebruar 19, 2012\n290 A3 LG telefoni SIM-kaarte, mis ilmub veebruaris\nLG Optimus Vu tulevikus konkurent Samsung Galaxy Note tablett telefoni turule\nCódigo secreto samsung gt s7500l, Laadi mäng samsung s5700, Código samsung gt Secreto s7500,


Jaanuari alguses saab hakata kasutama uut Tartu ülikooli siseveebi ja dokumendihalduse infosüsteemi, mis pakuvad paremat kasutajamugavust ja kärbivad hoolduskulusid.\nUus siseveeb on üle viidud välisveebiga samale platvormile Drupal, millel on konkurentide ees mitmeid eeliseid. Näiteks on kasutaja- ja arendajatoe tagamine lihtsam ja kindlam ning liideste loomise ja haldamise kulud väiksemad.\nSiseveebi uuendamise projektijuht Valmar Evert sõnas, et muudatused siseveebi ülesehituses on tehtud lähtuvalt kasutajate tagasisidest. «Näiteks on nüüdsest infosüsteemid kättesaadavad kõikidelt teemalehtedelt, ehk vaid ühe kliki kaugusel, ja pealeht on ühendatud isikliku töölauaga, mis muudab kasutamise kiiremaks ja mugavamaks,» lisas Evert.\nIgal kasutajal on võimalik luua personaalne pealeht vastavalt enda soovidele. Seal saab lisada ja kustutada teemaplokke ning lisada kiirviiteid. Samuti on täienenud mitmed senised siseveebi funktsioonid, näiteks on otsing täpsem ja sündmuste kalender kiirem. Endiselt on materjalid kättesaadavad nii eesti kui ka inglise keeles.\nVälisveebiga samale platvormile viidud siseveeb muudab sarnase kasutajaloogikaga sarnastes infokeskkondades liikumise senisest lihtsamaks.\nSiseveebi on oodatud kasutama kõik ülikooli töötajad ja nüüdsest ka doktorandid. Käsunduslepingu alusel ülikoolis töötavatel inimestel on võimalik siseveebi kasutajaõiguste saamiseks võtta ühendust kommunikatsioonitalituse töötajatega.\nKuigi siseveeb on kasutamiseks valmis, jätkuvad veel arendustööd. Kui teil tekib küsimusi, probleeme või leiate mõne vea, võtke julgesti ühendust sisekommunikatsiooni peaspetsialisti Kristina Kurmiga (kristina.kurm [at] ut.ee, tel 737 6120).\nUuel aastal vahetatakse välja ka dokumendihalduse infosüsteem (DHIS). Sellega seoses on süsteem alates 30. detsembrist kuni 4. jaanuarini suletud, ühtlasi ei saa sel ajal kasutada ka lähetuste, akadeemiliste konkursside ning õigusaktide kooskõlastamise töövoogusid, kuna need on liidestatud dokumendihalduse infosüsteemiga.\nUus DHIS kaotab ära mitmetasandilise dokumendisüsteemi ning toob kaasa selgema, lihtsama ja ühelaadse elektroonilise asjaajamise. Muutub senine elektrooniline dokumentide haldamine, sealhulgas dokumentide registreerimine.\nUue DHIS-i kasutuselevõtuga seoses hoiab ülikool süsteemi hooldus- ja arenduskulude vähenemisega aastas kokku eeldatavasti ligi 40 000 eurot.


VIHANE TALUPIDAJA: kevadtormlased tungisid ilma igasuguse loata minu territooriumile | Õhtuleht\nVIHANE TALUPIDAJA: kevadtormlased tungisid ilma igasuguse loata minu territooriumile (77)\nHelen Pentsa, 16. mai 2016, 18:57\n"Olgu õppus või mistahes, ent kui nad ikka omavoliliselt tulevad, sõidavad aia maha ja ajavad oma masinad minu hoonesse, siis ajab ikka vihale küll!" sõnab Ahja vallas talu pidav Enn. Mehes tekitab pahameelt, et Kevadtormi suurõppuslased tungisid ilma igasuguse eelneva kokkuleppeta tema territooriumile: parkisid autod tema hoiukuuri, lõhkusid noori puid ja lisaks sõitsid masinatega üle viljapõllu.\nEnn hakkas pühapäeval abikaasaga kodust ära sõitma, kui märkasid, et elumajast umbes neljasaja meetri kaugusel asuva hoiukuuri ümber käib kahtlane tegevus. Lähemal jälgimisel selgus, et suurõppuslased ajasid oma autod tema valduses olevasse hoonesse - seda ilma igasuguse kokkuleppeta.\nSeda nähes otsustas mees asja uurima minna ja mundrimeestelt aru pärida. "Mina läksin ja mõtlesin, et hakkan rääkima, ent keegi eesti keelest aru ei saanud," sõnab Enn.\nEnnu arupärimisele sai ta õppuslastelt saksakeelse vastuse. Mehed ei saanud üksteisest aru. Õppuslased püüdsid midagi Ennule ka inglise keeles öelda, et ka seda keelt Enn ei mõistnud.\n"Hakkasin siis käega näitama, et tulge välja sealt kõik. Minule näidati, et ma ise sealt ära kaoksin," ei suuda ta siiani uskuda, et teda niimoodi omaenda territooriumilt minema aeti.\nHoonesse pääsemiseks sõideti üle aia\nHoiukuuri ümber oli tõmmatud punaste lipikutega traataed, mis peaks mehe sõnul juba kaugele ära näitama, et võõrastel territooriumile asja pole. Selleks, et autodega hoone juurde saada, olid mundrimehed traadist lihtsalt üle sõitnud. "Oleks nad siis sellegi enne eest ära võtnud," lausub Enn nördinult.\nEnn sõnab, et kõige rohkem kartis ta hoone süttimist. "Mul on seal põhk, hein ja põllutöömasinad. Ei julge ise ka oma traktorit sinna lähedale ajada, hein läheb muidu põlema veel. Nad ju suitsetavad ka siin," sõnas Enn, osutades näpuga hoone ette maha visatud suitsukonide poole.\nHoone kõrvale oli Enn varasemalt istutanud männipuud - selleks, et hoiukuur nii massiivne ja silmapaistev ei tunduks. Mehe suureks nördimuseks olid kolm pisikest puud autorataste alla jäänud ja seetõttu tõsiselt viga saanud.\n"Puudest on kõige rohkem kahju, kurat. Ikkagi niimoodi ilma loata tullakse ja lõhutakse," sõnas ta.\nAutoga sõtkuti põldu\nSee ei jäänud veel Ennule viimaseks halvaks üllatuseks - hiljem märkas ta veel, et autodega oli sõidetud üle viljapõllu. "Ilma mõistuseta paistavad olema. Värske ja ilus külv - nemad panevad kohe suurte masinatega üle," ei suuda Enn on pahameelt kuidagi varjata.\nSuurest nördimusest helistas Enn abi lootes politseisse. Politseist suunati teda edasi õppuste läbiviija poole. Õhtul kopuatigi uksele ja tuldi juhtunut lähemalt uurima.\n"Õhtul siis kaheksa paiku tulid. Naine vaatab ühtäkki, et akna taga sõdurid. Mõtles, et jumal hoidku - alles nad seal kuuri juures olid ja nüüd on õue peale ka tulnud. Aga need tulid uurima, pimedani siin mõõtsid ja panid asju kirja ja ütlesid, et tuleme ja istutame teile uued puud. Mina ütlesin, et ma ei taha siia enam ühtegi puud. Mis me neist siia istutame, kui järgmisel aastal niidate need jälle uuesti maha," sõnas Enn.\nKaitsevägi on valmis kahjud hüvitama\nÕppuse Kevadtorm 2016 Tsiviil-sõjalise koostöö grupi ülem, leitnant Eero Salmann sõnab Õhtulehele, et asjaoludega on tutvutud, olukord fikseeritud ja asi on antud edasi kaitseväe toetuse väejuhatuse haldusteenistusele.\n"Milliseks kujuneneb kahju kompenseerimise täpne lahendus on raske öelda, kuid esialgse hinnangu kohaselt taastatakse võimalikult suures osas kahjustuse eelne olukord, millele tõenäoliselt lisandub ka rahaline kompensatsioon," sõnab Salmann.\nSalmanni sõnul on kaitsevägi omaniku ees vabandanud ning kahju tekitanud üksusele on tehtud märkus ja selgitatud veelkord õppusel kehtestatud reegleid, kus on selgelt öeldud, et omaniku loata ei tohi mingil juhul eraomandis olevale territooriumile siseneda.\n"Teeme endast kõik oleneva, et kahjusid õppusel vältida, kuid õppustel võib siiski ette tulla ootamatusi ja selleks on kaitsevägi valmis. Sellise suure õppuse korral tuleb lahingute käigus ette ka mittetahtlikke reeglite rikkumisi, nendel juhtudel fikseerime olukorra ja rakendame kogu oma võimekuse, et kahjustused taastada ja korvata," lisas ta.\nTalupidaja süüdistab sõdureid tema territooriumile ilma loata tungimises\nOtsitud lugu 17. mai 2016, 21:26\nÕudne lugu kolm männitaime , minul käis kits aias ja oli ka kaks mändi ja lehis läinud , mida aga põder tegi õunapuudega ma pean vist ÜRO-sse pöörduma. Aga kui me üle Eesti neid ülesõimisi (mitte sõjaväe) kokku loeme siis tuleks taevased väed kohtusse anda\nAlbert1 17. mai 2016, 20:31\nMIda te kraaksute selle talumehe kallal!!! Kui teie kraaksujate varast oleks sõjavägi yle sõitnud , mida te siis ise oleksite rääkinud???? Rõõmustanud ja kutsunud kohe järgmine aasta ka sõjamasinatega oma maad ja põldu tallama!!! Tolvanite kari!!


- Kuidas ravida sormede liigeste valu\nKuidas ravida sormede liigeste valu,\nSee areneb kehva ainevahetuse, kusihappe suurenenud taseme ja soolade sadestumise tõttu sõrmede liigestesse. Vaev areneb äkki ja enamasti öösel.\nTagajärjeks võib olla liigese funktsiooni püsiv häire, aga artriit võib ka täielikult paraneda. Infektsioosset mädast artriiti põhjustavad liigeses viirused, seened ja bakterid. Reaktiivsete liigesepõletike korral liigeses mädatekitajat ei ole, liigesepõletik tekib immuunsüsteemi vastusena nakkusele kusagil mujal organismis näiteks kuse-suguteedes või soolestikus. Esmaabiks kasutatakse külmaprotseduure jääkott, külm mähis. Samuti tuleb haigele liigesele anda rahu.\nUriinianalüüs - saab kasutada raske artriidi tuvastamiseks.\nVereanalüüs - aitab kindlaks teha põletikulist protsessi, aneemiat. Sõrmevalu ravi Kui inimesel on sõrmede falangides valu, siis peamine ravi on suunatud haiguse enda kõrvaldamisele. Lisaks on ebamugavustundest valust vabanemiseks ette nähtud sümptomaatiline ravi. Põletiku korral kasutatakse antibakteriaalseid ja põletikuvastaseid ravimeid. Reumatoidartriiti ravitakse glükokortikosteroidhormoonidega koos anesteetiliste salvidega.\nKui valulikkus on põhjustatud traumast, tehke külm kompressid ja määrake salvid, mis leevendavad põletikku ja turset. Paljude haiguste taastumise kiirendamiseks on soovitatav kasutada harjutusravi, füsioteraapiat, massaaži, nõelravi.\nKõik kohtumised valu sõrmede liigestes peaks tegema ainult spetsialist. Eneseravimine on täis ebameeldivaid tagajärgi ja tüsistusi, seetõttu peaksite ebamugavuste korral külastama meditsiiniasutust. Valu põhjused ja ravi sõrmede liigestes, mida teha Sellest artiklist saate teada: miks käte sõrmede liigesed valutavad, sellise valusümptomiga esinevate patoloogiate põhjused ja ravi. Vigastused, Kuidas ravida sormede liigeste valu, reumatoidartriit ja muud patoloogiad.\nÜlemise jäseme sõrmede rasked vigastused on kombineeritud: lihaste, sidemete, veresoonte rebendid, verejooks kapslisse hemartroos ja pehmetesse kudedesse hematoomid ; luumurrud ja pragud; närvikahjustus sõrmede ja naha tundlikkuse kaotus. Enamlevinud käevigastused. Valusündroom süveneb, kui patsient proovib midagi selle sõrmega haarata. Rizartroos on haigus, mis mõjutab pöidla otsas asuvat liigest, mis ühendab metakarpalist luu randmeliigesega. Kui rhizartroos toimib polüosteoartroosi tunnusena, seab arst kergesti diagnoosi, kuid harvadel juhtudel areneb rhüartroos eraldi.\nKogenud spetsialistid eristavad haigusi üksteisest haige falangi luude deformatsiooni järgi, mis on uurimise ajal märgatav ja röntgenpildil nähtav. De Kerveni tenosünoviidi korral muutuvad ainult pehmed kuded ja siis harvadel juhtudel. Bursiiti iseloomustab sõrmede liigeskottide põletik.\nSeetõttu koguneb õõnsusesse vedelikku. Bursiidi peamised sümptomid: tursed, punetus, pehme turse sõrme falangi liigespiirkonnas. Väga kiiresti läheb kroonilises staadiumis.\nBursiit võib ilmneda pärast vigastust, sel juhul koguneb mäda, inimene tunneb peas valu ja kehatemperatuur tõuseb. Osteomüeliit on mädane haigus, mis mõjutab sõrmede ja pehmete kudede falanksi liigeseid. Välimuse peamine põhjus on mädased bakterid. Osteomüeliidi sümptomid - kehatemperatuuri järsk tõus, kiire halvenemine, keha joobeseisund, oksendamine, külmavärinad, sõrmede liigesevalu, sõrmede liikuvuse piiramine. Stenoseeriv ligamentiit - sõrmede rõngakujulise sideme põletik, mis põhjustab valu sõrmede pinalis hommikul, pärast und ja ka öösel.\nSelle haiguse sümptomid: kahjustatud piirkonna naha sinine värv, turse, põletustunne, piiratud liikuvus.\nPange tähele, et selle haigusega ei valuta väikeste sõrmede falangid. Niinimetatud sõlme sõrme sündroom on üsna levinud valu põhjus sõrmede falangides. Haigus ületab vähemalt aastaseid inimesi, kuid areneb enamasti 50—55 aasta pärast. Mehed haigestuvad harvemini kui naised. Haigusega ilmuvad sõrmedele omapärased sõlmed - peamiselt küünte lähedal asuvate phalanglite külg- ja seljapinnal. Sõlmed võivad ilmuda sümmeetriliselt, see tähendab samaaegselt mõlemal käel. Nende väljanägemise tagajärjel deformeeruvad, paksenevad ja kaotavad sõrmede sõrmede falangid.\nSelle põhjuseks on kõhrekoe hävitamine. Polüteosteoartroosi tekkimisel liigestes on põletustunne Kuidas ravida sormede liigeste valu valu, mõnel juhul muutuvad liigesed punaseks ja paistetus. Mõnel patsiendil tekivad sõlmed ilma sümptomiteta ja valuga ei kaasne põletustunne. Lisaks Heberdeni sõlmedele ilmnevad haiguses mõnikord ka sõrmede keskel olevad valutud sõlmed. Neid nimetatakse Bouchardi sõlmedeks ja need erinevad fusiformide poolest, kasvavad aeglaselt ja peaaegu ei tekita ebamugavusi.\nSõrmefalangid valutavad pärast treeningut Kui sõrmede falangid valutavad pärast füüsilist pingutust, võib see viidata vigastustele. Kõige sagedamini on see nihestus või luumurd. See võib juhtuda tavalises majapidamisolukorras, näiteks asjade üleandmisel.\nSageli seisavad sportlased, eriti korvpallurid, võrkpallurid, käsi vigastamas. Treeningu ajal sõrmede liigeste valu on osteoartroosi, artriidi ja risoartroosi klassikaline sümptom. Sõrme liigesed valutavad: millise arsti poole peaksin pöörduma Enamik inimesi ei tea, milline arst ravib sõrmede liigeseid, nii et nad ei tea isegi seda, kelle poole selle probleemi ilmnemisel pöörduda. Reeglina toimub haiguse diagnoosimine ja ravi reumatoloogi järelevalve all. Sõltuvalt ebamugavuse põhjusest võite pöörduda ka traumatoloogi, kirurgi, neuropatoloogi või hematoloogi poole.\nViimase võimalusena võite alati pöörduda terapeudi poole, kes suunab teid vastava spetsialisti juurde. Mida teha, kui sõrmede falangid valutavad Alustamiseks peate täpse diagnoosi saamiseks nõu Kuidas ravida sormede liigeste valu arstiga. Ärge mõelge iseseisvalt, kuidas ravida valu sõrmede falangides. Kõik manipulatsioonid tuleks läbi viia ainult vastavalt arsti juhistele.\nIgasugune sõrme liigeste valu ravi seisneb siiski haigusest vabanemises, valu leevendamises ja funktsioonide taastamises. Pärast haiguse diagnoosimist määravad arstid põletikuvastase ainena ibuprofeeni ja düstroofsete kahjustuste korral määravad nad kondroprotektiivsete ravimite ja massaažide abil kõhre taastamiseks teraapia.\nChondroprotektorid on kõige tõhusamad sõrme falangi valu artroosi ravis. Need leevendavad peamist sümptomit ja soodustavad kahjustatud liigeste kõhre taastumist, samuti toodavad vedelikku liigese määrimiseks. Rizartroosi üleminekuga viimasesse arenguetappi, põhjustades liigese hävimist, väheneb ravimite efektiivsus. Falanglite valu raviks määravad arstid ka põletikuvastaseid ravimeid ja anesteetikume: Lokaalanesteetikumidel on valuvaigistav toime, nimelt anestesiini, novokaiini või mentooliga salvid.\nRavikuur kestab üks kuni kaks nädalat.


Aed: Jamsi Kaaslasekstid - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Jamsi Kaaslasekstid\nJamsid (dioscorea spp.) on suhteliselt lihtne kasvatada ning kodukaitsme jaoks hea valik. Yami taimed sobivad ameerika ühendriikide põllumajandusministeeriumi vastupidavuse tsoonide 9-12 jaoks. Taimede söödav osa kasvab maapinnast allapoole, samal ajal kui taime nähtav osa on põimunud, kasvav harjumus, mis...\nSuurendage saagikoristust, kui valite yamsi kaaslaste taimede valimise.\nJamsid (Dioscorea spp.) On suhteliselt lihtne kasvatada ning kodukaitsme jaoks hea valik. Yami taimed sobivad Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi vastupidavuse tsoonide 9-12 jaoks. Taime söödav osa kasvab maapinnast allapoole, samal ajal kui taime nähtaval osal on kaksik, kasvav harjumuste laiendamine, mis võib ulatuda suurele alale. Kaaslane taimede hoolikalt valides saate parandada oma yami taimede tervist ja maksimeerida saagikoristust olemasolevast aiaosast.\nYami taimedel on palju ruumi, mis toodavad viinapuude, mis katavad ulatuslikke maa-alasid. See kasvuprobleem muudab kaaslaste taimede väljakutse, sest yamsid võivad kasvada ümbritsevatel taimedel. Kaunviljade varajane saak on hea võimalus, sest need muutuvad teie suurteks muutuvateks ajaks oluliseks. Kiired küpsevad lumesahad ja hobuste herned on suurepärased valikud. Nagu kõik kaunviljad, määratakse nad lämmastikku õhust ja vabastavad selle pinnasesse. Suurenenud lämmastik annab teie noortele jami taimedele toitumisalase tõuke. Pärast oma herneste korjamist võite eemaldada kasutatud teravilja taimed, et pakkuda oma mariidele rohkem ruumi, kui nad kasvavad jätkuvalt.\nJamsid on vastuvõtlikud mitmetele putukate kahjuritele, sealhulgas nõelad, lehetäide, lestad ja muldmetamatoodid. Mitmed aromaatsed maitsetaimed teevad head õliseemneid, sest nad suudavad neid putukaid ära tõrjuda. Nendeks on suvine maitseaine, pune, basiilik ja till, ravimtaimed, mida võite kevadel segada jamsa seemikutega. Kuigi teie jama taimed võivad ületada need ravimtaimed mõnevõrra hiljem suvel, saate siiski koristada värskeid ürte juba hooaja alguses ja teie jamsad saavad oma putukatõrjevahendeid.\nMarigolds (Targetes spp.) On teie lemmikloomade jaoks sobiv valik. Kõik marliõli liigid toodavad lõhna, mis tõrjub nii loomi kui ka putukaid. Lisaks vabastavad nad maa all olevad ained, mis tõrjutavad nematoode ja teatud putukate kahjurite eest. See efekt kestab kuni kolm aastat proovitükil, kus marjorõugeid kasvatatakse. Kuigi kõik niitõuged pakuvad seda kasu, võite valida oma pikkade amatööride (Targetes erecta) piiri oma yami maatüki jaoks, asetades need piki tuulega külge, et kaitsta oma jamsu kahjutu tuule eest. Lühem, põõsasem tüüp, mida nimetatakse prantslastel ("Targetes patula"), on sobilikamad jaamade vaheldumiseks.\nJamsid ja nende potentsiaalsed kaaslased jagavad sisuliselt samu kasvu nõudeid. Nad kõik eelistavad täis päikest ja teevad hästi viljakas, hästi kuivendatud mullas, mis on orgaanilise materjali rikas. Kui muld on kevadel mõnevõrra soojenenud, võite külvata ka jamsu, kaunviljaid, ürte ja sailaid otse teie aias. Andke oma taimed täiendava veega iga nädal, eriti kuivadel ajahetkel. Yams ja nende kaaslased saavad kasu multšimisest, mis aitab neid kuumade ja suvekuudel kuumenemise ja kuivamise ajal kaitsta.


Vastuvõetud tekstid - Pereettevõtted Euroopas - Teisipäev, 8. september 2015\nEuroopa Parlamendi 8. septembri 2015. aasta resolutsioon pereettevõtete kohta Euroopas (2014/2210(INI))\n– võttes arvesse Euroopa Komisjoni poolt 2003. aastal kindlaks määratud kriteeriumeid väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKE) määratlemiseks,\n– võttes arvesse Euroopa Komisjoni tegevuskava „Ettevõtlus 2020” (COM(2012)0795),\n– võttes arvesse Euroopa Komisjoni eksperdirühma 2009. aasta aruannet „Ülevaade pereettevõtetega seotud probleemidest – teadusuuringud, poliitikameetmed ja läbiviidud uuringud”,\n– võttes arvesse oma 15. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni Euroopa taasindustrialiseerimise kohta konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse edendamiseks(2),\n– võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Kõigepealt mõtle väikestele. Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act”” (COM(2008)0394),\n– võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0223/2015),\nA. arvestades, et omand on Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 17 alusel kaitstud;\nB. arvestades, et üldiselt on pereettevõtted aidanud oluliselt Euroopa majandust edendada ning nad on väga tähtsad majanduskasvu ja sotsiaalarengu, tööpuuduse ja eriti noorte tööpuuduse vähendamise ning inimkapitali investeerimise seisukohalt; arvestades, et pereettevõtete põlvkonnaülesus tugevdab majanduse stabiilsust; arvestades, et pereettevõtetel on tavaliselt väga suur osa piirkondade arengus seoses piirkonna tööhõive, teadmussiirde ja ülesehitusega; arvestades, et pereettevõtetele suunatud meetmed võivad soodustada ettevõtlust ja motiveerida Euroopa peresid oma pereettevõtteid asutama;\nC. arvestades, et vastavalt ettevõtte Ernst and Young 2014. aasta pereettevõtete aastaraamatule on 85 % kõigist Euroopa ettevõtetest pereettevõtted, mille arvele langeb 60 % erasektori töökohtadest;\nD. arvestades, et pereettevõtted on erineva suurusega, millest tulenevad nende mitmesugused raskused ja probleemid;\nE. arvestades, et enamik pereettevõtteid on VKEd, kuid esineb nii väikseid, keskmise suurusega kui ka suuri, nii börsil noteeritud kui ka noteerimata ettevõtteid; arvestades, et pereettevõtete ja VKEde vahele tõmmatakse sageli võrdusmärk, arvestamata asjaolu, et pereettevõtete hulgas on ka väga suuri rahvusvahelisi korporatsioone; arvestades, et mõnedes ELi liikmesriikides langeb mõningate väheste pereettevõtete arvele suur osa kõigi ettevõtete kogukäibest ning nad aitavad seega oluliselt kaasa töökohtade säilitamisele ka kriiside ajal ning töökohtade ja majanduskasvu loomisele ja riigi majandusedule; arvestades, et paljud pereettevõtted, mis ei kuulu enam VKEde määratluse alla, aga samas ei ole kaugeltki suurkontsernid, ei saa enam kasutada teatud rahastamisvõimalusi ja mõningatest haldusnõuetest vabastamist; arvestades, et see tekitab paratamatult tarbetut bürokraatiat, mis on eriti keskmise suurusega pereettevõtetele suureks koormaks;\nF. arvestades, et märkimisväärne osa pereettevõtetest tegutseb rohkem kui ühes riigis, mis tähendab, et pereettevõtte mudelil on piiriülene mõõde;\nG. arvestades, et otsesed maksud ja pärimist reguleerivad õigusaktid kuuluvad liikmesriikide pädevusse ning et mõningad liikmesriigid on võtnud meetmeid pereettevõtete toetamiseks ja nende murede leevendamiseks;\nH. arvestades, et pereettevõtteid peetakse ausateks ja oma äritegevuses teatavaid põhimõtteid järgivateks ning et nad ilmutavad kõrget sotsiaalset vastutust oma töötajate ja keskkonna suhtes, mis loob ka soodsad tingimused töö ja eraelu tasakaalustamiseks; arvestades, et pereettevõtted tagavad enamasti oskuste ja oskusteabe edasiandmise järgmistele põlvkondadele ning mõnel puhul on neil tähtis osa sotsiaalsete sidemete toimimises;\nI. arvestades, et põllumajanduses on pereettevõtted kõige levinum ärimudel, mis aitab oluliselt vältida maapiirkondade tühjenemist, ning sageli pakuvad ainult nemad töövõimalusi Euroopa kõige mahajäänumates, eelkõige tööstuslikult vähem arenenud piirkondades; arvestades, et peretalud on edukuse etalonid, kuna reeglina rakendavad nad ökoloogiliselt ja sotsiaalselt jätkusuutliku ringmajanduse põhimõtet praktikas, ning sellistes oludes naised ettevõtete juhtidena edendavad lisaks ettevõtlikule mõtteviisile ka eriomaseid suhtlus- ja sotsiaalseid oskusi;\nJ. arvestades, et pereettevõtetega tegelev komisjoni eksperdirühm lõpetas oma töö juba enam kui viis aastat tagasi ning sellest ajast saadik ei ole ELi tasandil käivitatud ühtegi uut üleeuroopalist algatust; arvestades, et liikmesriikide ja ELi tasandil ei piisa endiselt teadusuuringuid ja andmeid, mis võimaldaksid pereettevõtete erivajadustest ja struktuuridest aru saada;\nK. arvestades, et puudub õiguslikult siduv, konkreetne, lihtne ja ühtlustatud üleeuroopaline pereettevõtte määratlus;\nL. arvestades, et määratluse puudumise tõttu ei saa koguda ELi liikmesriikides võrreldavaid andmeid, mille abil juhtida tähelepanu pereettevõtete eriolukorrale, vajadustele ja majanduslikule suutlikkusele; arvestades, et usaldusväärsete ja võrreldavate andmete puudumine võib takistada poliitiliste otsuste tegemist ja see võib tähendada, et pereettevõtete vajadusi ei rahuldata;\nM. arvestades, et pereettevõtetel on lisaks nende majanduslikule tähtsusele ka oluline sotsiaalne roll;\nN. arvestades, et mitte kõigis ELi 28 liikmesriigis ei ole huvirühmade ühendusi või muid organisatsioone, kes tegeleksid konkreetselt pereettevõtete vajadustega;\nO. arvestades, et ELi tasandi tegevust ettevõtluse ja idufirmade stimuleerimiseks tuleks intensiivistada ning pöörata rohkem tähelepanu pereettevõtete pikaajalist püsimajäämist hõlbustavatele ja stimuleerivatele meetmetele;\nP. arvestades, et pereettevõtte ärimudel on ELi liikmesriikides ebaühtlaselt levinud; arvestades, et märkimisväärsel osal Euroopa pereettevõtetest on piiriülene mõõde ja nad tegutsevad mitmes liikmesriigis;\nQ. arvestades, et naiste tunnitasu on ELis keskmiselt 16 % väiksem kui meeste oma ning kõrgematel ja juhtivatel kohtadel napib naisi, ning arvestades, et meeste ja naiste suhtes kohaldatakse erinevaid töötavasid ja töötasusüsteeme, mistõttu naistel on raskem olla majanduslikult sõltumatu, tööturul täiel määral osaleda ning tööd ja eraelu tasakaalustada;\nR. arvestades, et naistel on sageli nähtamatu või variisiku roll ning neid ei tunnustata nende ametikohal ja palgas asjakohaselt, mis mõjutab tõsiselt sotsiaalkindlustusmakseid, pensione ja sotsiaaltoetusi, ja ka naiste oskusi ei tunnustata, nagu näitavad soolist palga- ja pensionilõhet iseloomustavad andmed(3);\n1. rõhutab, et pereettevõtted kalduvad näitama üles suurt sotsiaalset vastutust oma töötajate suhtes ning ressursse aktiivselt ja vastutustundlikult majandama, lähtuvad üldjuhul ettevõtte majandusliku tuleviku küsimuses püsiva mõjuga ja pikaajalistest kaalutlustest (toimivad vastutustundliku ettevõtjana) ning annavad seeläbi palju oma kogukondadele, aitavad oluliselt kaasa Euroopa konkurentsivõime suurendamisele ning loovad ja säilitavad kvaliteetseid töökohti;\n2. rõhutab, et pereettevõtted on oma tekkeloo tõttu konkreetse asukohaga tugevalt seotud ja seepärast loovad ja säilitavad töökohti ka maapiirkondades ja vähem soodsates piirkondades, aidates nii pidurdada elanikkonna vananemist ja rahvastikukadu, mis kahjustab paljusid Euroopa Liidu piirkondi; kutsub seepärast komisjoni ja liikmesriike üles tagama vajaliku kulutõhusa taristu, et kindlustada selliste ettevõtete, eelkõige idufirmade ja mikroettevõtete konkurentsivõime, uuenemine, kasv ja jätkusuutlikkus ning hõlbustada valdkonna- ja piiriülest koostööd, mis aitab neil kasvada ja rahvusvaheliseks muutuda;\n3. tunnistab, et pereettevõtted loovad erasektoris kõige rohkem töökohti ning järelikult see, mis soodustab pereettevõtete sektori järjepidevust, elavdamist ja kasvu, on soodne ka Euroopa majanduse järjepidevuse, elavdamise ja kasvu seisukohalt;\n4. sedastab, et eeskätt ülimalt spetsialiseerunud pereettevõtted, kes on tarnijateks ja novaatoriteks suurematele ettevõtetele, täidavad olulist rolli ning annavad oma pikaajalise ja põlvkondadeülese majandustegevusega varustatavatele ettevõtetele materiaalse kindluse ja soodustavad sellega oluliselt majanduskasvu;\n5. tuletab komisjonile meelde, et valdav osa pereettevõtetest on VKEd(4) ning seetõttu on äärmiselt oluline kohaldada põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele”, et viia ELi õigusaktid paremini vastavusse nende ettevõtete tegeliku olukorra ja vajadustega ning võimaldada neil saada kasu rahastamisprogrammidest ja bürokraatia vähendamisest;\n6. märgib, et pereettevõtetel võib olla oluline roll vähemuste ja alaesindatud elanikerühmade julgustamisel kohalikus majandustegevuses osalema;\n7. juhib tähelepanu asjaolule, et suurem pereliikmete vaheline usaldus muudab pereettevõtted väga paindlikeks ja suutelisteks kiiresti kohanema sotsiaal-majandusliku keskkonna muutustega; samal ajal võimaldab pikaajaline tegutsemine nišiturgudel pereettevõtetel silma paista uute võimaluste leidmisel ja innovatsiooni valdkonnas;\n8. täheldab, et pereettevõtetel on sageli oluliselt suurem omavahendite osakaal kui nendel ettevõtetel, mis ei kuulu pereettevõtete hulka, ning et see suur omavahendite osakaal soodustab ettevõtete ja kogu majanduse stabiilsust ning annab ühtlasi tegevusvabaduse ettevõttesse uute investeeringute tegemiseks, mistõttu seda ei tohiks piirata;\n9. eeltoodut arvestades kutsub liikmesriike üles tagama, et riiklikud regulatsioonid pärandi ja kingituste, võlgade ja omakapitali ning äriühingute maksustamise kohta pereettevõtete jaoks nii olulist omakapitali kaudu rahastamist pigem toetaksid kui diskrimineeriksid; tuletab meelde, et otsesed maksud ja pärandamist käsitlevad õigusaktid kuuluvad liikmesriikide pädevusse; kutsub sellega seoses liikmesriike üles uurima laenu teel rahastamise sooduskohtlemist oma maksusüsteemides, hinnates selle mõju ettevõtete rahastamise struktuurile ja investeeringute tasemele, ning tagama omakapitali kaudu rahastamisele laenu teel rahastamisega võrdväärne kohtlemine, et mitte takistada pereettevõtetes omandiõiguse üleminekut ja pikaajalisi arenguväljavaateid; palub komisjonil ja liikmesriikidel ausa konkurentsi põhimõttest lähtudes uurida igasugust omakapitali kaudu rahastamise diskrimineerimist maksustamisel;\n10. rõhutab, et ettevõtetele pikaajalise rahastamiskindluse tagamine on muutunud keskseks konkurentsiteguriks; toonitab sellega seoses rahvusvaheliselt stabiilsete finantsturustruktuuride tähtsust; palub komisjonil tagada, et ta finantsturgude reguleerimisel ei tekitaks ettevõtetele tarbetut koormust;\n11. palub komisjonil kaaluda kõigist VKEdele ja/või ettevõtjatele mõeldud olemasolevatest abivahenditest, eelkõige COSME programmist kasusaajate ringi laiendamist keskmise suurusega pereettevõtetele;\n12. toonitab, et finantskriisi ja ebasoodsa majandustsükli tõttu on pereettevõtete paljud tegevusvaldkonnad alarahastatud ning et on oluline, et pereettevõtetel oleks avatud ja lihtne juurdepääs alternatiivsetele rahastamisallikatele;\n13. märgib sellega seoses, kui tähtis on soodustada alternatiivseid pereettevõtetele laenu andmise vorme, nt krediidiühistuid;\n14. märgib, et 35 % ettevõtetest, kes ei investeeri välisturgudele, ei tee seda sellepärast, et nad ei tunne välisturgusid ega oma rahvusvaheliseks muutumise kogemusi; kutsub seepärast komisjoni ja liikmesriike üles jagama eelkõige väiksematele pereettevõtetele VKEde rahvusvahelistumise portaali ja Euroopa klastrite koostööplatvormi (ECCP) kaudu teavet äritegevuse rahvusvaheliseks muutmise võimaluste kohta ning tagama neile paremad võimalused kogemuste ja parimate tavade vahetamiseks, muu hulgas võimalused jõuda rahvusvahelisele tasandile interneti kaudu; ühtlasi kutsub liikmesriike üles pakkuma ettevõtetele, kes kavandavad rahvusvahelisi investeeringuid, tugiteenuseid näiteks teabe jagamise või ka ekspordikrediidi garantiide näol, kõrvaldama kaubandustõkked ning edendama ettevõtlust ja pereettevõtluskultuuri käsitlevat erikoolitust;\n15. märgib, et pereettevõtete ulatuslikum rahvusvaheliseks muutumine pakub rohkem võimalusi majanduskasvuks ja arvukamate töökohtade loomiseks; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles andma väikestele pereettevõtetele abi, mis võimaldaks neil digitaaltaristut paremini ära kasutada;\n16. nendib, et maksu-, õigus- ja halduskeskkonna, milles pereettevõtted (ja omanike juhitud ettevõtted) tegutsevad, kujundab äriühingu- ja eraõiguse koosmõju;\n17. märgib, et 87 % pereettevõtjatest on veendunud, et üks edu põhitegureid on kontrolli säilitamine ettevõtte üle(5); märgib, et komisjoni tegevuskava „Ettevõtlus 2020”(6) kohaselt on pereettevõtete suurim võimalik probleem ettevõtte omandiõiguse ja juhtimise üleminek ühelt põlvkonnalt teisele;\n18. märgib, et väikeste ja keskmise suurusega pereettevõtete pidev probleem on vajadus teha uuendusi ning värvata õigeid oskusi ja võimekusi; kutsub seepärast komisjoni ja liikmesriike üles looma väiksematele pereettevõtetele stiimuleid laienemisega seotud riskide võtmiseks, töötajate koolitamiseks ja väljastpoolt teadmiste hankimiseks;\n19. kutsub liikmesriike üles lihtsustama oma haldustoiminguid ja maksusüsteeme, võttes eelkõige arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ja pereettevõtete konkreetseid probleeme;\n20. nõuab tungivalt komisjonilt ja liikmesriikidelt meetmeid digitaalse ettevõtluse ja digitaalsete oskuste arendamiseks, et pereettevõtted saaksid digitaaltehnoloogiatest võimalikult palju kasu;\n21. kutsub seepärast liikmesriike üles parandama pereettevõtete omandiõiguse ülemineku õigusraamistiku ning looma selle tarvis eraldi rahastamisvahendid, mille abil vältida likviidsusprobleeme, et tagada pereettevõtete püsimajäämine ja ära hoida nende sundmüüki; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama pereettevõtetele suunatud erikoolitust ettevõtete üleandmise, juhtimisstruktuuride ning omandi- ja innovatsioonistrateegiate vallas eelkõige riikides, kus pereettevõtlus ei ole ajaloolistel põhjustel eriti levinud, kuna selline koolitus soodustaks nende pikaajalist edukust, eriti ettevõtete üleandmise mõttes;\n22. toonitab selle vajalikkust, et pereettevõtetel oleks otsene side koolitustegevustega, mis tagaks neile katkematu teabe hea ärijuhtimise uusimatest tavadest; sellega seoses rõhutab, et pereettevõtted annavad suure panuse kutseharidusreformide õnnestumisse ja praktikakohtade arvu suurendamisse; märgib, et hästi toimiv kutseharidussüsteem võiks pikemas plaanis leevendada kvalifitseeritud tööjõu puudust ja noorte tööpuudust; juhib tähelepanu sellele, et komisjon ja liikmesriigid peaksid edendama parimate tavade vahetamist selle kohta, kuidas kutseharidussüsteemi kaudu luua pereettevõtetele võimalikult hea keskkond praktikavõimalustesse investeerimiseks;\n23. märgib vajadust tegeleda ka pereettevõtete muude probleemidega, näiteks raskustega oskustööjõu leidmisel ja hoidmisel, ning seda, kui tähtis on tugevdada ettevõtlusharidust ja spetsiaalselt pereettevõtetele suunatud juhtimiskoolitust;\n24. juhib tähelepanu ELi rahastatavate koolituskavade tähtsusele väikeettevõtjate jaoks, kuna need aitavad pereettevõtete omanikel kohandada oma ettevõtteid kiiresti muutuva keskkonnaga, millele avaldab mõju üha ulatuslikum globaalne majandusintegratsioon, uute tehnoloogiate esilekerkimine ning madala CO2-heitega ja keskkonnasäästlikuma majanduse tähtsustamine;\n25. märgib, et ettevõtluse edendamine koolides ja muudes haridusasutustes on ettevõtlikuma mõttelaadi arendamise jaoks otsustava tähtsusega; lisaks märgib, et pakutav õpe peaks hõlmama selliseid pereettevõtlusega seotud probleeme nagu omandiküsimused, ettevõtte üleandmine ja perekonna juhtimisaspektid, samuti üldisema iseloomuga teavet, näiteks innovatsiooni kui äritegevuse uuendamise vahendi tähtsuse kohta;\n26. nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid arvesse pereliikmete poolt ja ka pereettevõtetes tehtavat ametlikku ja mitteametlikku juhu- ja n-ö nähtamatut tööd, ning soovitab liikmesriikidel luua selleks selge õigusraamistiku;\n27. rõhutab, et pereettevõtete panust innovatsiooni saaks suurendada sellega, kui edendada nende osalemist avaliku ja erasektori partnerlustes ja klastrites ning tugevdada nende koostööd teadusasutustega;\n28. kutsub komisjoni üles parema õigusloome kontekstis analüüsima pereettevõtteid mõjutavaid kehtivaid õigusakte, et välja selgitada probleemid ja ettevõtete kasvu takistavad tegurid;\n29. kutsub komisjoni üles tellima regulaarseid ja piisavalt rahastatud uuringuid, milles analüüsitakse seda, kui tähtis on ettevõtte edukuse ja püsimajäämise jaoks selle omandiline kuuluvus, tuuakse välja pereettevõtetele spetsiifilised probleemid ning esitatakse Euroopa Parlamendile ja liikmesriikidele koostöös Eurostatiga välja töötatud statistiliselt rakendatav üleeuroopaline pereettevõtte määratlus, mille juures võetakse arvesse liikmesriikide erisusi; lisaks palub komisjonil koguda nn väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete andmete rakkerühma abiga sellisel hulgal andmeid, sealhulgas kõigi liikmesriikide pereettevõtete kohta, et need võimaldaksid võrrelda eri suurusega pereettevõtete olukorda ja vajadusi ning võrrelda neid muude ettevõtetega, edendada teavet ning oskusteabe ja heade tavade vahetamist kogu ELi ulatuses, näiteks luues selleks komisjoni juurde pereettevõtluse kontaktpunkti ja kasutades võimalikult hästi ära selliste programmide nagu „Erasmus noortele ettevõtjatele” võimalusi, ning võimaldada rohkem sihtotstarbelist abi;\n30. palub komisjonil koostada mõjuhinnangu selle kohta, mil määral oleks võimalik laiendada 2003. aastast pärinevat üleeuroopalist VKEde määratlust, nii et see hõlmaks puhtkvantitatiivsete kriteeriumide kõrval ka kvalitatiivseid kriteeriumeid, sealhulgas: ettevõtte omandivormi (omandiline kuuluvus, kontroll ja juhtimine on omavahel seotud); asjaolu, et perekond peab katma kõik pereettevõtte riskid ja täitma kõik selle kohustused; ettevõtte sotsiaalset vastutust; ning üldisemalt äriühingu juhtimise isikulist aspekti, ka seoses töötajate osalemisega äritegevuse juhtimises; ning seda, millist mõju see võiks pereettevõtetele avaldada näiteks seoses riigiabi ja selliste ettevõtete abikõlblikkusega;\n31. kutsub komisjoni üles seniks õigusaktide mõjuhinnangute ühe osana (seoses näiteks omandit, juhtimisstruktuuri või eraelu puutumatust käsitlevate poliitikameetmetega) koostama VKE-testile tugineva pereettevõtte testi, hindama selle teostatavust, ning kui tulemus osutub positiivseks, siis selle võimalikult kiiresti kasutusele võtma, et saaks juba ette hinnata teatavate õigusaktide mõju pereettevõtetele ja sellega vältida nende jaoks asjatut bürokraatiat ja koormavaid tõkkeid, ning kõige selle juures tuleks veel eriti arvesse võtta äriühinguõiguse ja eraõiguse koosmõju;\n32. märgib, et erinevused näiteks maksualastes õigusaktides, toetuskavades või Euroopa õigusaktide rakendamises naaberriikides võivad põhjustada piirialadel probleeme ettevõtete, näiteks pereettevõtete jaoks; kutsub seetõttu liikmesriike üles kavandatud riiklikke õigusakte ja Euroopa õigusaktide rakendamise kavandatud meetodit läbi vaatama, et teha kindlaks nende mõju piirialadel tegutsevatele ettevõtetele, näiteks pereettevõtetele;\n33. kutsub komisjoni üles moodustama, koos vastava pädevuse määratlemisega, institutsioonisisest alalist töörühma, kes tegeleb eraldi pereettevõtete vajaduste ja eripäradega, annab korrapäraselt aru Euroopa Parlamendile ja liikmesriikidele, edendab parimate tavade vahetamist liikmesriikide pereettevõtete organisatsioonide vahel, levitab suuniseid ja standardtekste ning pakub lahendusi pereettevõtete spetsiifilistele probleemidele; palub ka komisjonil luua ettevõtjate jaoks ühtse kontaktpunkti, mis ühendaks Euroopa tasandil pereettevõtteid ja nende huvirühmi ning abistaks neid konkreetsetes küsimustes, eriti seoses üleeuroopaliste õigusaktidega ja juurdepääsuga ELi rahastamisele;\n34. juhib tähelepanu naiste ettevõtjarollile pereettevõtetes; palub, et komisjon koostaks uuringu naiste tegutsemisest Euroopa pereettevõtetes ning hindaks, milliseid võimalusi need ettevõtted pakuvad naiste mõjuvõimu suurendamiseks, võrdsete võimaluste tagamiseks ning töö- ja eraelu tasakaalustamiseks; rõhutab vajadust kaitsta pereettevõtetes naiste meestega võrdset õigust ettevõtte omanikuks saada, edendades soolise võrdõiguslikkuse kultuuri, milles väärtustatakse naiste ettevõtlustegevust pereettevõtetes, sealhulgas ettevõtte juhina; rõhutab ka, et pereettevõtted peaksid järgima töötajate sotsiaalkindlustust, pensionimakseid ja tööohutusnõudeid käsitlevaid õigusnorme;\n35. tuletab liikmesriikidele ning kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele meelde, kui tähtis on pakkuda piisaval määral kvaliteetseid ja vastuvõetava hinnaga hoolekandeteenuseid lastele, eakatele ja teistele ülalpeetavatele, maksusoodustusi ettevõtetele ja muid hüvitisi, mis aitaks naistel ja meestel, kes tegutsevad kas palgatöötajate, üksiküritajate või pereettevõtte juhtidena, tasakaalustada perekondlikke ja töökohustusi;\n36. rõhutab, et on vaja eraldi ja korralikult tasustatud ema-, isa- ja vanemapuhkust, mis vastaksid töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja erasektori tööandjate vajadustele;\n37. palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada Euroopa naisettevõtluse saadikute võrgustikku ja Euroopa juhendajate võrgustikku naisettevõtjate toetuseks, et suurendada nende võrgustike tuntust;\n38. märgib, et maaomandi tõttu on peretalud äärmiselt tugevalt seotud oma asukohaga; kutsub seepärast komisjoni ja liikmesriike üles kandma eelkõige hoolt selle eest, et niisuguste peretalude püsimajäämist ei ohustataks ülemäärase bürokraatiaga; juhib tähelepanu naiste tähtsusele peretaludes ning kutsub liikmesriike üles edendama konkreetselt naispõllumajandustootjatele suunatud ettevõtluskoolitust, et naiste otsene osalemine põllumajanduslikes pereettevõtetes oleks veelgi tõhusam;\n39. palub, et komisjon püüaks tugevdada kogu ELis ettevõtlikkust, pidades silmas pereettevõtete tähtsust ELi majanduses, ning looks tipptasemel ettevõtlust soodustava keskkonna;\n40. palub komisjonil kiiresti koostada teatis, milles analüüsitakse pereettevõtete rolli eesmärgiga suurendada 2020. aastaks Euroopa majanduse konkurentsivõimet ja majanduskasvu, ning koostada tegevuskava, milles loetletakse meetmed, millega saaks ELis soodustada pereettevõtete majanduskeskkonda ja nende arengut, tõsta teadlikkust pereettevõtetele omastest lahendamist vajavatest probleemidest ning parandada nende konkurentsi-, rahvusvahelistumise ja töökohtade loomise võimet;\n(2) Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0032.\n(4) Komisjoni eksperdirühma lõppraport „ÜLEVAADE PEREETTEVÕTETELE OLULISTEST KÜSIMUSTEST”\n(5) Euroopa pereettevõtete baromeeter, juuni 2014.


Algas kandideerimine Regionaalmaasika auhinnale - DELFI\nRegionaalmaasika auhind (foto: Rahandusministeerium)\nRahandusministeerium ootab 10. detsembrini kandidaate iga-aastasele regionaalauhindade konkursile.\nParimatele kohalike algatuste eestvedajatele annab traditsioonilise Regionaalmaasika auhinna üle riigihalduse minister.\n„Eesti regionaalareng sõltub just kohalikest inimestest ning tublidest eestvedajatest. Tänu kohalikele aktivistidele ja ettevõtjatele tekib juurde nii töökohti kui ka enesetäiendamise ja vaba aja veetmise võimalusi,“ ütles riigihalduse minister Janek Mäggi. „Kõik sellised ettevõtmised on esiletõstmist väärt, kuid kõige silmapaistvamaid tunnustame Stenbocki majas Regionaalmaasika auhinnaga. Ootan rohkelt kandidaate igast maakonnast.“\nSobiv kandidaat on tänavu hakkama saanud väljapaistva regionaalarengut toetava algatuse või teoga, näiteks edendas piirkonna majandust läbi töökohtade loomise või piirkonnaspetsiifiliste toodete ja teenuste pakkumise.\nSamuti on oodatud sellised tegevused, mis on muul moel oluliselt aidanud kaasa piirkonna arengule või eripära säilimisele ja tutvustamisele.\nKonkursile võivad kandidaate esitada ja kandideerida kõik inimesed, organisatsioonid, riigiasutused ja kohalikud omavalitsused. „Kandidaatide suhtes piiranguid ei ole. Kandidaat või esitaja võib olla su naaber, mõni kohalik ettevõte, MTÜ või siis hoopiski sinu koduvald,“ lisas minister.\nKandidaatide esitamise tähtaeg on 10. detsember; need tuleb esitada veebis või saata aadressile press@fin.ee (ankeet manuses). Auhinnad antakse üle 29. jaanuaril Stenbocki majas.\nMullu anti välja neli auhinda:\n* MTÜ Sibulatee sai auhinna Peipsiääre kireva piirkonna tutvustamise eest tervele Eestile. Nad on ergutanud kohalike inimeste ettevõtlusaktiivsust, ühendades kahte eri rahvust ühise eesmärgi nimel koos tegutsema\n* Jaanus Murakas ja E-Piim Tootmine AS said auhinna, sest on tähelepanuväärselt panustanud Kesk-Eesti arengusse, edendades kohalikku majandust ja toetades mitmeid sponsorlusprojekte\n* lisaks pälvis auhinna Saaremaa valla ühinemine. See on saarlaste edulugu, mille käigus ühinesid 12 väiksemat omavalitsust territooriumilt Eesti suurimaks omavalitsuseks.\n* neljanda auhinna sai Intsikurmu festivali korraldaja MTÜ Munalinn, mis on aidanud oluliselt kaasa Põlvamaa arengule ning piirkonna eripära säilimisele ja tutvustamisele


Silmameik – kogu silmameik suurepäraste hindadega | notino.ee\nTugevdav ja kasvu stimuleeriv ripsmeseerum\nUuendav ripsmekasvuseerum taastava toimega\nPole kahtlustki, et silmad on sinu näo kõige olulisem element, mis tähendab, et peaksid pöörama erilist tähelepanu parima silmameigi valimisele.\nNotino pakub lugematul hulgal valikuid ripsmetuššide, vedelate ja geel-silmalainerite, silmapliiatsite ja lauvärvide hulgast. Selleks et pealekandmine oleks lihtne, katseta silmalaineripliiatsit ja kreemjat lauvärvi, viimistletud välimuse saavutamiseks vali vedel silmalainer ja kompaktlauvärvid või -pigmendid. Kui soovid saavutada õhtu lõpuni kestvat tulemust, pakume palju veekindlaid ripsmetušše ja silmalainereid ning ka lauvärvi aluskreeme, mis hoiavad pigmendi paigal. Osta tooteid armastatud silmameigibrändidelt nagu MAC, Nars või Clinique.


ISEKLEEPUVAD ETIKETID JA KRIIT BIOWIN 12 TK/PK - Köök - Kõik tooted - bauhof.ee\n• Komplektis on 12 etiketti ja 1 kriiti.\n• Etiketid on musta värvi.\n2,01€ Hind e-poes\nBiowin komplekt hõlmab endas 12 tk isekleepuvaid etikette ja 1 tk kriiti. Etiketid on musta värvi.\nKogus pakendis, tk 13\nhttps://www.bauhof.ee/et/kook/isekleepuvad-etiketid-ja-kriit-biowin-12-tk-pk-648625 4376505 ISEKLEEPUVAD ETIKETID JA KRIIT BIOWIN 12 TK/PK https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/4/648625_PK1.jpg 2.01 3.05 EUR InStock /Kõik tooted/Köök /Kõik tooted/Köök/Hoidistamine ja säilitamine /Kõik tooted/Köök/Hoidistamine ja säilitamine/Hoidistamise ja säilitamise tarvikud /Kõik tooted/Aiakaubad /Kõik tooted/Aiakaubad /Hoidistamine ja säilitamine /Kõik tooted/Aiakaubad /Hoidistamine ja säilitamine/Hoidistamise ja säilitamise tarvikud /Kõik tooted/Kõik hoidistamiseks /Kõik tooted/Kõik hoidistamiseks/Hoidistamise tarvikud /Hoidistamine /Hoidistamine/Hoidistamise ja säilitamise tarvikud • Komplektis on 12 etiketti ja 1 kriiti. • Etiketid on musta värvi. • 14-päevane tagastusõigus. Biowin komplekt hõlmab endas 12 tk isekleepuvaid etikette ja 1 tk kriiti. Etiketid on musta värvi. add-to-cart 1 pakk 40% 2,01\nISEKLEEPUVAD ETIKETID JA KRIIT BIOWIN 12 TK/PK on lisatud ostukorvi


Pühadeks ostetud potililled pärast õitsemist - Nõuanne - Maa Elu\nPühadeks ostetud potililled pärast õitsemist\n17. jaanuar 2019, 1:29\nSuveks võib jõulukaktuse aeda varjulisse kohta viia, ereda päikese käes muutuksid tema varrelülid punakaks ja kortsuliseks.\nKuidas hoolitseda jõulupühade ajal kodu ehtinud, kuid nüüdseks õitsemise lõpetanud toataimede eest? Mõned neist tahavad pärast õitsemist natuke puhata, kuid rõõmustavad meid aastaid, teised kipuvad paraku jääma ühe hooaja taimedeks.\nJõulukaktusena tuntud lülikaktus kasvab hea hoolduse korral iga aastaga suuremaks ja õitseb järjest uhkemini. Meie vanaemade roosaõielised jõulukaktused õitsesid ilusti just aasta kõige pimedamal ajal. Nüüd on punaste, valgete, violetsete, oranžide, kahevärviliste ja isegi kollaste õitega lülikaktused poes müügil juba novembri algul ning nende pakendil on tihti märge Schlumbergera mix – lülikaktuste segu.\nNii värvika valiku taga on see, et Brasiilia niisketest ja varjulistest vihmametsadest pärit lülikaktuse liike on kokku kuus ja värvikamate õite saamiseks aretuses kasutatud liigid õitsevadki eri aegadel. Jõulukaktuseks hüütud pisut rippuvate vartega hübriidliik inglise lülikaktus (Schlumbergera x buckleyi), mis õitseb Euroopas detsembris ja jaanuaris, sündis 1852. aastal hariliku lülikaktuse (S. truncata) ja Schlumbergera russelinna ristamisel. Poest seda meil ilmselt ei leia, kui seda kindlasti tahate, siis paluge mõnel tuttaval vana hea jõulukaktuse kasvatajal endale näpistada 3–5 lüliga varrepistik.\nKui lülikaktus on teil õitsemise lõpetanud, võite taime kärpida, näpistades ära just õisi kandnud lülid. Mõni jõulukaktus võib kevade poole veel kord õitseda, aga õisi on siis vähe.\nKuni märtsikuuni laske taimel kastmist vähendades puhata, kastke harva, kuid siis korralikult. Vaadake, et taimepoti alusele ei jääks seisvat vett, sest siis lähevad jõulukaktuse juured kergesti mädanema. Kevadel hakkab lülikaktus jõudsalt kasvama. Pisut suuremasse potti võiks taime ümber istutada kahe aasta tagant. Lülikaktusele sobib kerge, kohev, vett hästi läbilaskev ja nõrgalt happeline muld, näiteks valmisseguna ostetud toalille- ehk orhideemuld või komposti ja liiva segu, kuhu võiks lisada söetükke.\nMärtsist juulini taim kasvab, sel ajal kastke oma jõulukaktust rohkem, kaks korda kuus kosutage seda ka kaktuseväetise lahusega. Suveks võib taime aeda varjulisse kohta viia, ereda päikese käes muutuksid tema varrelülid punakaks ja kortsuliseks. Õienuppudeta lülikaktust liigutamine ei häiri. Augustis laske taimel jälle puhata, kastke siis harva. Septembris hakkab taim õiepungi kasvatama ja tahab taas palju juua. Lülikaktusele sobib, kui sooja on 16–20 kraadi, jahedas ruumis õitsevad need kauem.\nJõulutäht ehk kaunis piimalill (Euphorbia pulcherrima) on keerukama loomuga ja seda on raske uuesti ilusaks saada. Tavaliselt ostame jõuludeks uue taime. Kevadtalvel, kui erepunased vm tooni kõrglehed hakkavad värvi muutma ja varisema, näitab see, et taimel algas mõnekuuline puhkeaeg. Kui tahate jõulutähte edasi kasvatada, kastke seda puhkeajal väga vähe. Umbes mais lõigake taim tagasi (u kolmandik varre tipu osast) ja istutage ümber. Soojal ajal võiks jõulutäht suvitada õues poolvarjulises kohas. Siis ootab see korralikku kastmist ja väetamist.\nJõulutäht on lühipäevataim. Kodus on selle kõrglehti uuesti ilusasti värviliseks saada väga keerukas ja üsna lootusetu üritus: musta kilemütsi peaks taimele siis alates septembrist 6–8 nädala jooksul igal õhtul pähe panema ja hommikul ära võtma jne. Kord ei raatsinud me tööl pärast tagasilõikust uuesti lopsakaks kasvanud jõulutähte minema visata. Kuna öösel oli ruum enam-vähem pime, saime järgmiseks talveks naljaka, ebaühtlaselt paiknevate punaste laikudega taime.\nEnamik ratsuritähti (Hippeastrum) õitsevad kevadtalvel, kuid mõnel aastal võid puhkeva(te) õiepunga(de)ga taime ka jõulukingituseks saada, sest lill on ajatamisega varasemaks virgutatud. Kodustes tingimustes ei pruugi see alati hästi õnnestuda. Ratsuritähe liigid on pärit subtroopilisest Kesk- ja Lõuna-Ameerikast ning paigust, kus osa aastast on kuiv. Toalillena kasvatame liikide ristamisel saadud kaunite õitega hübriide, suur sibul annab mitu õisikuvart.\nKui ratsuritäht on õitsemise lõpetanud, lõigake õisikuvarred maha, jättes alles u 10 cm pikkused tüükad. Sedasi ei kuluta sibul asjatult elujõudu seemnete valmimisele. Kastmist ja väetamist ei tohi kohe lõpetada, enne peab sibul oma jõuvarud taastama.\nNoored ratsuritähed istutatakse tavaliselt ümber kahe, vanemad nelja või viie aasta tagant. Seda võib teha kas kohe pärast õitsemist või siis hoopis pärast mõnekuulist puhkeaega. Võtke 12–15 cm läbimõõduga pott, kus sibula ja poti ääre vahele jääb mõni cm ruumi. Liiga suures potis kasvatab taim peamiselt lehti. Kompost- või aiamullale võiks juurde segada natuke liiva või kruusa ja väetatud toalillemulda. Enne istutamist eemaldage kuivanud ja mädanenud juured ning tütarsibulad (need hakkavad arenema neljandal kasvuaastal), tekkinud haavad võiks katta lehtpuusöepulbriga. Istutades jätke umbes pool sibulat mullast välja, siis on haigustesse nakatumise oht väiksem. Pärast juurdumist võib sibulat kord nädalas kosutada nõrga väetiselahusega, sest suurte õite kasvatamine nõuab palju energiat. Kastes jälgige, et vesi ei satuks sibulale, muidu võib taim jääda punapõletikku.\nKui ratsuritähte pole tarvis ümber istutada, on hooldus lihtne. Viige see suveks õue tuulevarjulisse paika. Lõpetage väetamine ja augustis järk-järgult kastmine. Sügisel enne öökülmi tooge see tuppa, kolletunud ja kuivanud taim võib puhata pimedas ja jahedas nurgas. Mõne kuu pärast hakake uut õiepunga ootama, kui see ilmub ja õisikuvars on u 5 cm pikkune, tõstke lillepott valgesse ja sooja kohta ning hakake järk-järgult rohkem kastma. Õitsengut on oodata umbes kuu aja pärast.\nAlpikannid (Cyclamen) õitsevad hästi valges ja jahedas kasvupaigas, paljude õiepungadega taim võib kasvatajat rõõmustada mitu kuud. Valesti kastes on alpikannist aga kerge ilma jääda, sest kui lehed ja mugul märjaks saavad, lähevad need kergesti mädanema. Et vältida mugula märgumist, jäetakse see istutades pooleldi mullast välja. Võiks proovida ohutumalt kasta nii, et valate vee lillepoti alusele ja lasete juurtel seda sealt sisse imeda. Ülearune vesi valage aluselt ära.\nKui viimased õied on avanenud, hakake taime järjest vähem ja harvem kastma, kuni alpikanni lehestik ära kuivab. Alpikann puhkab kaks-kolm kuud. Suveks võib alpikanni viia õue varjulisse kohta. Augustis, kui hakkavad kasvama uued lehed, istutage mugul värskesse mulda, mugula ülaosa võiks jääda mullapinnast veidi kõrgemale. Sobib tavaline toalillemuld või aiamulla, komposti ja liiva segu. Nüüd kastke lehtede arengut jälgides järjest tihedamalt. Pott olgu pigem väike kui suur, siis moodustub rohkem õiepungi. Paraku ei õnnestu soojas ja keskküttega korteris alpikanni alati uuesti õitsema saada, lihtsam on osta sügisel uus taim.


quantic dream Märksõna - Level1\nHeavy Rain arvutil näitab, et vihma võib sadada ka 9 aastat hiljem\nDavid Cage’i mängud pole kindlasti kõigile, kuid neis on mingi salapärane ühendusjõud, mis suudab tõmmata joone videomängude ja filmikunsti vahele. Tänu Epic Gamesile on nende värskeimad näited kohe-kohe ka arvutimänguritele saadaval. Kui aasta algul hakkas …\nEpic Gamesi ninamees Tim Sweeney andis enda hiljutises intervjuus mõista, et eksklusiivteosed on üheks oluliseks võtmeks, mis aitavad Steami arvutimängude turu liidripositsioonilt kukutada. Praeguse uudise valguses ei pea Sweeney kohe kindlasti oma sõnu sööma, pigem …\nPrantsuse mängustuudio Quantic Dream on eelkõige tuntud oma arvukate PlayStation 3 ja 4 konsoolidele loodud seiklusmängude poolest. Nimed, nagu Heavy Rain, Beyond: Two Souls ning mullune Detroit: Become Human peaksid igale mängurile tuttavad olema kui …\nDetroit: Become Human tundub niivõrd halb, et see on hea!\nMa pole sellest kunagi saladust teinud, et minu arust on David Cage kohutav režissöör/stsenarist/mängudisainer. Tema loodud narratiivid on klišeelised, pungil stereotüüpe ja loogikaauke, halvasti kirjutatud ning liigselt ambitsioonikad. Ent sellest hoolimata olen tema teoseid senimaani …


Kuidas eemaldada Bixby nupp ilma juureta (juhend)\nErinevus raamistike ja raamatukogude vahel\nSageli, kui arutatakse programmeerimisega seotud tehnoloogiat, kasutatakse sõnu Frameworks ja Libraries vaheldumisi. Siiski on nende kahe vahel erinevused. Raamatukogu on kogum funktsioone, mida teie kood võib helistada, kui seda vajab. Raamatukogud võivad säästa palju aega, kui pakutakse tavaliselt kasutatavaid funktsioone.\nRaamistik on sageli tarkvararaamatukogud, mis pakuvad rakenduste programmeerimiseks (st rakenduste loomiseks) sobivat, määratletud liidest. Raamid on raamatukogudest erinevad, sest mõned unikaalsed funktsioonid, nagu näiteks juhtimise inversioon . Põhimõtteliselt tähendab see seda, et erinevalt raamatukogudest või tavapärastest kasutajarakendustest ei ole programmi üldine kontrollivoog dikteerinud helistaja, vaid raamistiku poolt.\nNurk võimaldab isegi luua uusi HTML-elemente, kasutades funktsioone, mida nimetatakse direktiivideks. Komponendid on üks AngularJSi kõige kasulikumaid omadusi. Komponentide abil saate luua koodi, mis on lihtsalt korduvkasutatav. Samuti võimaldab see peita keerulisi DOM-i struktuure, CSS-i ja käitumist.\nÜks 2015. aasta populaarsemaid raamistikke, Backbone.js, nagu nimigi ütleb, annab veebirakendustele struktuuri. Selgroog kasutab mudelis esitatud andmeid. Mudelid saab luua, valideerida, hävitada ja serverisse salvestada. Kasutajaliidese tegevused muudavad mudeleid ja kui see juhtub, kuvatakse mudelid, mis näitavad mudelite olekut.\nLisateavet selle kohta, kuidas mudelid, võtmeväärtuste sidemed ja vaated (mis võivad deklareerivaid sündmusi käsitleda) koguda, et moodustada oma dokumentatsioonis Backbone'i API.\nInimene kasutab andmemudelite serverist toomiseks jQuery-d, nii et kui sa tead jQuery-d, saate hõlpsasti serverisse salvestatud JSON-i alla laadida.\nLisaks toetab Modernizr ka skripti laadijat, et saaksite kasutada mõnda vanemat brauserit mitte kunagi funktsionaalsust toetavaid polüfaile.\nKui teil on selle artikli kohta soovitusi, jätke see alltoodud kommentaaridesse.


Eelmine osa 1900. aasta paiku hakkas vastukaaluks historitsismile levima arhitektuurisuund, kus ajalooilised rangemad stiilid asendusid vabama kumerama käsitlusega, kus eeskuju võeti tihti väänlevatest ja lopsakatest taimemotiividest. Oma eesti- ja saksakeelse nime sai ta 19. sajandi lõpul ilmunud ajakirjast ”Jugend”, ingliskeelses maailmas nimetatakse sama modernstiiliks ja prantsuskeelses Art Noveau’ks.\nMingil määral oli see 17.-18. sajandi baroki taassünd, kuid seda uuel tasemel – vanu vorme ei kopeeritud. Arhitektuuris kajastub sarnasus barokiga vaid liigendatud pindade kasutamisel, väikeste ruutudega akendes ning ovaali ning ringi motiivi pruukimises. Samas hülgas juugend tihti pea täielikult barokile omase sümmeetria.\nJuugend tekkis ja jäi Eesti mõisaarhitektuuris 20. sajandi algul historitsismi kõrvale. Vahel kasutati neid vorme ka koos, nii et tihti on konkreetsete hoonete korral väga raske otsustada, kas tegu on neobaroki või juugendiga. Ja ega ranget piiri ei saagi sinna vahele tõmmata.\nEsinduslikumateks juugendstiilis mõisahooneteks on Eestis Taagepera ning Holdre (viimasele plaanitud kõrge torn jäi ehitamata). Juugendstiilis on ehitatud ka Neeruti ning Kiiu mõisahooned (viimane omandas juugendelemendid ümberehituste käigus). Kuigi jah, kahte viimast hoonet võib osalt lahterdada ka neobaroki alla.\nEestis juurdus olulisel määral ka juugendi rahulikum suund, nn heimatstiil, millest tuleb aga eraldi juttu. Järgmine osa


Rahandusministeerium nõuab parvlaevahanke tühistamist\nRahandusministeerium (MKM) saatis eile majandusminister Urve Palole järelevalvemenetluse kokkuvõttega otsuse projekti tunnistada kehtetuks kogu läbirääkimistega peetud parvlaevahange.\nÄrilehe andmeil tuleks selle järgi tühistada ka viimane majandus- ja kommuniaktsiooniministeeriumi otsus, millega kuulutati hanke võitjaks Tallinna Sadam. Rahandusministeerium leiab, et Väinamere Liinide pakkumus vastas üldjoontes juba esimese hanke tingimustele.\nLehe käsutuses on 15. oktoobril rahandusministeeriumi riigihangete osakonna koostatud ja allkirjastatud järelevalvemenetluse kokkuvõte majandus-ja kommunikatsiooniministeeriumi läbiviidavast parvlaevahankest. Nii minister Urve Palole kui kahele hangetel osalenud konkurendile Tallinna Sadamale ja Väinamere Liinidele saadetud dokumendi järeldused on jahmatavad. Nimelt leiab rahandusministeerium (RM), et parvlaevaühenduse pakkuja leidmiseks korraldatud hanked, neil osalenute (mitte)kvalifitseerimine ja võitjateks või kaotajateks kuulutamine on olnud seadusega vastuolus ja kogu otseläbirääkimistega peetud hanke protsess tuleb kehtetuks tunnistada.\nOtsuse projektist selgub, et RM on teise ministeeriumi parvalaevahanget uurinud juba alates 24. septembrist. See tähendab, et järelevalvemenetlus algatati päev pärast seda kui MKM teatas, et Väinamere Liinid ei kvalifitseerunud esimesel hankel osalema ning ministeerium läks edasi võimalike teenuse hanketingimusi muutmata. Seega teadsid mõlemad ministeeriumid ning ka minister Palo juba nädalaid tagasi, et asi käärib. See ei seganud teda ettevõtmisega edasi minemast või rahandusministeeriumit pidurit tõmbamast. Veel üleeile kuulutati läbirääkimistega hanke võitjaks Tallinna Sadam.\nNüüd, päev pärast MKM-i lõpliku hanke võitja väljakuulutamist käsib rahandusministeerium Urve Palol kogu parvlaevahange tühistada, kuna MKM on kogu hanke vältel rikkunud riigihangete seadust. Lühidalt seisneb seaduserikkumine selles, et MKM kuulutas pärast avaliku hanke väidetavat läbikukkumist välja otseläbirääkimistega hanke, omamata selleks tegelikult piisavalt õigust. Rahandusministeerium andis Palole viis päeva, et esitada oma vastuväiteid. Kui Palo piisavalt osavalt oma samme põhjendada ei suuda, tuleb vähemalt poolele teele taas tagasi liikuda.\nLisatud: 16.10.2014 / 11:24\nJälle lisan mitu nädalat vana kommentaari, mis kustutati nii Saarte Häälest, Ärilehest, kui ka Meie Maast.\nLisatud: 16.10.2014 / 11:25\nTegelikult tuleks uurida seda, kes on slk rott rm-s?\nLisatud: 16.10.2014 / 11:38\nKui riik nüüd lõpuks suudab oma saamatusest üle saada ja tallinna sadam ikkagi opereerima hakkab siis luban, et hakkan riigile ametlikult tulusi deklareerima!\nLisatud: 16.10.2014 / 12:05\nSee Ligi võib siin ju kaikaid kodaraisse loopida niipalju kui tahes, ega see takista veel õigluse võidukäiku.\nMiljonite eest tsirkust\nLisatud: 16.10.2014 / 12:41\nPeab meritähega nõustuma. Pigem lubati Reformi rahakraanid kinni keerata, kui midagi ette ei võeta. Mida küll raha nimel ei tehta. Naerama ja nutma ajab see kirbutsirkus.\nLisatud: 16.10.2014 / 13:07\nNeed oravafooliumpead ajavad juba tõeliselt iiveldama, ainult häda, viletsust ning kannatusi on nad meie rahvale toonud.\nLisatud: 16.10.2014 / 13:16\nMis tehakse praeguste laevadega? Kas on teenitud nii palju kasumit et need odavalt maha müüa ja riigil niipalju raha et uued jälle kinni maksta totatsioonide kaudu nagu praeguselegi firmale.\nLisatud: 16.10.2014 / 13:20\nJäta see Miili mureks\nLisatud: 16.10.2014 / 13:39\nNagu alati, on ka siin mängus oluliste asjade varjamine. Seekord siis see, et keegi peab need norrakate-naftalürpijate laevad kinni maksma. Mitu miljonit see nali maksma läheb, seda ei tooda välja või taheta tuua. Ma ei silita Leedo kintsu, aga sisehääl ütleb , et petta saavad nii eestlased, eriti aga saarlased.\nNoh vihjame nende valdade pingeridade statistiliste näitajate väljatoomisele, samamoodi tooksin ERILISE pahameelega välja mitmekordse riigireeturi jürgen ligi poolt leiutatud või tellimustööna välja pakutud näitaja meite põllumajanduse headusest ja tööjõu vajadusest. Ma ei usu, et seda suutis ligi leiutada, aga Geomedia aitab, aitab nii ligit kui seederit, aga tegelikult on see reeturlik käitumine EESTLUSE suhtes. Nagu ma ühes nn.listis ehk e-posti nimekirjas ütlesin … sitt on ja veel sitemaks läheb. Nii et meile näib, et leedo on sitt, aga kahjuks sitemaks läheb. Toon veel siia selle ELis valitseva süsteemi, kus nn. tööturg on vaba, aga sotsiaalsüsteem on igas riigis, vaata et osariigis erinev. Ehk tööta tööta, aga raha-tulemus jääb meile. Meie pensioni te ei saa, aga sulasetööd me pakume. Ja veelgi enam, meil ei ole midagi selle vastu, kui te tulete keele, komme ja tööoskajana meie vanadekodusid koristama ja sibi tööd tegema. Meie teeme teile midagi nn.prestiižsemat.\nNii et räägime leierdame sellest, mis tundub n.ö. hää ja varjame ei räägi tegelikest väärtustest.\nLisatud: 16.10.2014 / 21:51\nKäbinärijatele lihtsalt ei meeldi et üks asi inimlikult toimib .See tuleb pee-sse keerata.Turumajandus eelkõige.Elektrivabaturg on parim näide.Säh teile matsid kaks korda suuremad elektriarved ja boonusena kaks vussis kaablit kinnimaksmiseks.


Balti Assamblee arutab Tartus kultuuripärandi digitaliseerimist - Riigikogu\n08.06.2018 / Pressiteated, Muu\nBalti Assamblee haridus-, teadus- ja kultuurikomisjon arutab täna Tartus kultuuripärandi digitaliseerimist ja kättesaadavust Balti riikides.\nBA haridus-, teadus- ja kultuurikomisjoni aseesimees Krista Aru ütles, et kolme Balti riiki ühendab Euroopa kultuuriaasta ja selle raames arutab BA kultuuripärandi digitaliseerimist ja kättesaadavust. „Miks see on oluline? Sest ainult üksteise kultuuri parem mõistmine loob kaasajal eeldused koostööks keskkonna, majanduse ja hariduse vallas,“ toonitas Aru.\nTeine oluline küsimustering puudutab Aru sõnul samuti kultuuri. „Ma usun, et BA kultuuri- ja hariduskomisjon annab oma heakskiidu kolme riigi kultuuriministrite poolt ette valmistatud Balti Kultuurifondi sünnile,“ lausus Aru.


Tartu Ülikooli teadlaste sõeltest tuvastab preeklampsiariski varakult | Tartu Ülikooli bio- ja siirdemeditsiini instituut\nEesti teadlaste ja arstide koostöös arendatud preeklampsia sõeltest aitab prognoosida haigusriski raseduse kolmanda trimestri alguses 96,5% tõenäosusega. Varajane tuvastamine võimaldab leida riskirasedad, kelle tervist põhjalikumalt jälgides saab vähendada tüsistustest tingitud tervisehäireid.\nRasedus koormab naise organismi ja mõnikord ei suuda keha sellega täiesti kohaneda. Üks kõige raskemini ennustatavamaid ja keerulisemaid raseduse tüsistusi on preeklampsia raseduse teisel poolel.\n„Preeklampsiale on iseloomulik äkiline vererõhutõus ning neerude ja mitme teise organi toimimise häired. Rasketel ja õigel ajal ravimata jäänud juhtudel võib haigus olla eluohtlik,“ rääkis Tartu Ülikooli inimese molekulaargeneetika vanemteadur, sünnitusabi ja günekoloogia dotsent Kristiina Rull, lisades, et preeklampsia ohustab ka last, kelle üsasisene kasv saab häiritud ja kes võib sageli sündida enneaegsena.\nPreeklampsia esineb maailmas umbes ühel juhul 20 raseduse kohta. Eestis on preeklampsiajuhte harvem, kuna meil jälgitakse rasedaid väga hoolikalt. Viimase viie aasta jooksul on esinenud preeklampsiat ühel juhul 50 raseduse kohta.\n„Eestis on väga heal tasemel meditsiini- ja rasedate jälgimise süsteem. Nii suudetakse ka kõige raskemad haigusest tingitud tüsistused enamikul juhtudel ära hoida või neid märgatavalt leevendada. Kuigi preeklampsia taandub pärast sünnitust, on seda põdenud naistel hilisemas elus märksa suurem risk kõrgvererõhutõve ja II tüüpi suhkurtõve tekkeks,“ rääkis Tartu Ülikooli inimese geneetika professor Maris Laan.\nPreeklampsiariski varajane tuvastamine võimaldab võtta ennetavaid meetmeid ja hoida haiguse väljakujunemist kontrolli all. Seetõttu on ema ja loote meditsiinis olnud juba pikemat aega tähelepanu keskmes preeklampsia sõeltestide arendus.\nNüüd ongi Tartu Ülikooli bio- ja siirdemeditsiini instituudi inimese geneetika töögrupp koostöös Tartu Ülikooli naistekliiniku ja SYNLAB Eestiga välja töötanud uuendusliku laboritesti, mis määrab ema verest võetud analüüsi põhjal korraga mitu preeklampsiale viitavat biomarkerit.\nTartu Ülikooli molekulaar- ja rakubioloogia instituudi doktorant, SYNLAB Eesti vastutav laborispetsialist Kaspar Ratnik rääkis, et algoritm kombineerib mõõdetud biomarkerite väärtusi ema kliiniliste andmetega ja hindab preeklampsia tekke riski järgmise kahe kuu jooksul. „Tehtud uurimistöö tulemuste põhjal on võimalik prognoosida haigusriski raseduse kolmanda trimestri alguses 96,5% tõenäosusega,“ tõdes Ratnik.\nUuringugrupp analüüsis ka praegu kõige enam kasutatavat testi (sFlt-1 ja PlGF biomarkeri suhe), mis andis õige prognoosi ainult 74% juhtudel. Seega pakub eestlaste loodud test suuremat kindlust.\nTeadustöö tulemused avaldati hiljuti ajakirjas The Journal of Applied Laboratory Medicine ja nende põhjal on esitatud Tartu Ülikooli nimel ka patenditaotlus.\nLoe ka Postimehest "Edusammud raseduse tüsistuste uurimisel".\nTartu Ülikooli doktorant, SYNLAB Eesti vastutav laborispetsialist\nkaspar.ratnik [ät] synlab.ee