Raplamaa Ühistöö nr 34 by Peeter Piir - issuu\n22. august 2012 Selle suve pildid\nPildid Balti keti velotuurilt “Baltic Chain Tour 2012 asuvad leheküljel 24-27\nNaised ka kosmoses ja kosmosest üldse…\nKurb teade Sally Ride surmast 61 aasta vanuselt, pärast 17 kuud kestnud võitlust pankreasevähiga, pani tagasimõtlema kosmoseasjadele. Nagu teate, Ride ei olnud siiski esimene naine kosmoses. Nõukogude kosmonaut Valentina Tereškova käis maailmaruumis juba 1963. aasta juunis. Pärast Ride’i on kosmoses käinud üle 45 naise USAst ja teistest riikidest. Kaks neist on olnud kosmosesüstikute komandörid. Ride sündis ja kasvas üles California osariigis Los Angeleses ning sai Stanfordi ülikoolis magistri- ja doktorikraadi füüsikas. Ride asus NASAsse tööle 1978. aastal, olles üks 35st inimesest, kes enam kui 8000 kandidaadi hulgast astronaudiks välja valiti. Esimesele kosmosesüstikumissioonile lendas Ride 1983. aastal Challengeri pardal. Tol hetkel, 32aastaselt, oli ta ka noorim ameeriklane, kes oli orbiidile lennanud. Enne teda olid õrnema soo esindajatest käinud maailmaruumis kaks tollase Nõukogude Liidu kosmonauti, 1963. aastal Valentina Tereškova ja 1982. aastal Svetlana Savitskaja. Sally Ride valmistus veel kolmandakski lennuks kosmosesse, kuid see jäi ära seoses kosmosesüstiku Challenger plahvatusega 1986. aasta 28. jaanuaril 73 sekundit pärast starti. Tookord hukkus seitse astronauti ja süstikuprogramm peatati kolmeks aastaks. Pärast NASAst lahkumist sai Ride’ist San Diego California ülikooli professor. USA esimene naisastronaut oli hoidnud raske haiguse salajas, et kaitsta oma eraelu. Pärast surma selgus ka, et Sally Kristen Ride oli koguni 27 aastat hoidnud veel teistki saladust – ta elas lesbisuhtes lapsepõlvesõbranna ja psühholoogiaprofessori Tam O´Shaughnessyga. Vene ajal, kui kosmosesse mindi, mingist pederastiast ega lesbismist juttu ei olnud ega saanudki olla. NSVL is olid homosuhted rangelt keelatud ja kohtu poolt karistatavad. Üks omaaegseid kosmoseteoreetikuid, professor Leonti Kährik kirjutas Eesti Päevalehes 19. aprillil 2002 pikalt seksist kosmoses. Tema soovitas kaasa võtta kitsas magamiskott kahele ja ka jupp nööri. Nööri pidi vaja minema selleks, et magamiskott kinni siduda mõne ukselingi või aparatuuri nuppude külge…(no on ikka naljamees küll, nuppude külge!). Lisaks kõigele kirjeldab autor kosmonautide Klimuki ja Lebedevi soovist seitse päeva pihku tagudes spermat saada ja see külmutades ja maamunale tuua. Maal olles olevat sellega püütud rasestada nende abikaasasid. Arstide sõnul asja ei saanud. Professor väidab, et Tereškova on ainuke, kes lapsega maha sai. Kõik ülejäänud naiskosmonaudid olevat viljatud.\nKosmose kohta on palju legende. Proovin siia kirjutada seda, mis ka tõeselt põhjendatav. Minu edasine pärineb suurelt osalt kahekordse kosmonaudi, Igor Pjotri poja Volk` iga räägitule ja ühiste tuttavate meenutamisele kosmosetööstusest ajavahemikus 19631967 ja isiklikele tõdemustele kahel Tallinna kohtumisel veel nõukogude ajal. Igor Volk oli mitmeid kordi Eestis seoses „Vihuris“ toodetavate kosmonautide treeninguteks mõeldud ralliautodega. Kuna ta ka tenniseasju tol ajal Venemaal juhtis (1986-1990), siis käisime Kadriorus väljakut tempimas. Nii seal, kui ka meie tollastes vanalinna kaunites kohvitubades vesteldu nüüd meenutustena: Kuna Igor Volk pidi oma teisel lennul pea, et „üles“ jääma, siis neist asjust ta rääkis erilise närvilisusega. Mäletan, et pisut tema nägu ka tõmbles kohati. Asi ise oli suhteliselt lihtne. Minnes üle maandumisele tekkis tõrge. Pöördemootor ei käivitunud. Maapealt antud korraldused ei aidanud. Tänu insenerioskustele sai ta laeva käsitsijuhtimisega kuidagi liikuma ja siis valmistus kiireks maanduseks. Rohkem ta enam pole kosmoses käinud. Kunagi lennunduse maailmanäitusel Prantsusmaal käidi välja ka „saladus“ nn „kobra“ lendamises. Olid siis kaheksakümnendad lõppemas… Tegelikult on selle viguri esmaesitaja just Igor Volk, kes katsetas SU-27 ründelennukit ülikriitilisel ründenurgal kuni 90 kraadi ja nii see „kobra“ teoks sai. Kobra on palja silmaga vaataja jaoks lennuki saba pööramine lennusuunda kõhualuse poolega ja siis tagasivõtt normaallendu. Rahva ees näitas seda trikki katselendur Viktor Pugatšov ja nii siis nimetataksegi seda Pugatšovi kobraks, teadmata, et tegelik autor oli tollal rangelt salastatud Burani projekti komandör. Katsetused jätkusid ja täna suudab SU-37 lennata juba päris saba ees (150-180°) ja siis tagasi tulla normaallendu, kõrgust peaaegu kaotamata. Milleks sellised manöövrid? Aga seepärast, et õhulahingutes on tihti vaja äärmiselt kiiresti pidurduda ja lähilahingus liginenud vaenlane sabast maha raputada. Igor Volki oskusi prooviti ka nii, et pärast 11 ööpäeva ja 19 tundi kosmoselendu pidi ta maandumisel lendama MIG-25 tüüri taga Baikonurist Ahtubinskisse. Selline katsetus pidi näitama kosmonaudi võimeid pärast pikemat kaaluta olekut koheselt Buranil lennukirežiimis lennata. Loomulikult tuli kosmonaut sellega hiilgavalt toime. Lisaks kõigele tehti katseeksemplariga veel kolmteist erirežiimides lendu. Nüüd räägib Venemaa ametlik ajalugu sellest, et Buran käis oma lennul ilma meeskonnata, automaatrežiimil. Tegelikkus oli kaugeltki teine, aga kuna tol ajal olid to-\nhutud poliitilised kaklused ja intriigid venemaa kõrgemas juhtkonnas ja kosmosetööstuses, siis las olla see nende pakutud „tõde“ tõe pähe. Kosmose vallutamise kohta on maailmas palju erinevaid legende liikvel. Tõenäoliselt esimene kosmonaut Juri Gagarin kirjutas oma naisele enne lendu kirja: „Kui midagi peaks juhtuma, siis palun teid ja esmajoones sind, Valjuša, mitte surra muresse… Hoia palun meie tüdrukuid, armasta neid nii, nagu armastasin mina…“(kiri oli pikem). Abikaasa Valentina leidis selle kirja aastaid pärast mehe surma, peidikust. Jo siis oli mingi hirm enne lendu ja küllap ka põhjusega. Kuna kõik laabus, siis ilmselt ka kiri ununes. Pärast mehe surma on lesk kinnine ja suhtleb vaid tütarde ja nende lastega, jättis töö meditsiini instituudis, läks pensionile ja elab Tähelinna korteris. Aga ikkagi, kuidas hukkus maailma esimene kosmoseinimene. Juba treeningutel oli Gagariniga jamasid. Kasvult lühike ja väljavaate parandamiseks tuli padi istumise alla panna, hiljem tehti pilooditool kõrgemaks. Aga see „väikemees“ oli peakonstruktor Koroljovi nõue. Kuulike, kus pidi asuma kosmonaut, oli ehitatud väikesena raketi pea suuruse järgi ja hoopiski mitte inimese tarbeks. Selle kuulikesega pidi saama viia tuumalaeng kuni Ameerikani! Maandumisel peaks lennuk 75% maandumisteest läbima tagaratastel (briljantne). Kahjuks Gagarin maandus tihti kõigile kolmele rattale. See on äärmiselt avariiohtlik! Puudub võimalus katkestatud maandumisele ja uuele õhkutõusmisele. Selleks, et lennuoskused säiliksid, lennatakse aastas vähemalt 200 lennutundi. Pärast kosmoselendu võeti J. Gagarinilt ära igasugune õigus individuaalseks lennuks. Temast taheti teha elusat „ajalooeksponaati“. Algasid maailmarännud, klaaside tõstmine, aupaiste üha suurenes. Olevat Gagarin olnud puhkusel Krimmis ja seal päästnud koolipoisi uppumisest. Tõstnud poisi kaldale ja ise kukkunud peaga vastu kaljut… Aga ajakirjanik Vladimir Gubarev teadis öelda, et hoopis naistes vahelejäämist peljates hüpanud Gagarin teise korruse aknast alla ja löönud pea ära vastu lillepeenra äärekivi… Eks lugeja otsustagu ise, kumb on tõde. Igatahes Gagarini kuraator N.P Kamanin oli seda nähes valmis endale kuuli pähe laskma, sest kohe oli minek partekongressile, kus nii Gagarin kui ka teine kosmonaut Titov olid külalisteks.\nIgatahes ajakirjanikel oli rangelt keelatud Gagarinit pildistada ja intervjueerida. Seda jälgis KGB valvas silm. Ja nüüd see kurb 27. märts 1968, kui kosmonaut hukkus, viies kaasa ka oma sõbra. Legendi järgi olevat Gagarin tulnud lennuväljale tugevas pohmeluses ja öelnud – „Lähen lendama“. Sellega ei nõustunud aukraadilt tärni võrra madalam lennuvälja komandör Serjogin ja läks koos Gagariniga kaheistmelise treeninglennuk UTI MiG-15 pardale. Olevat olnud halb nähtavus (pilve alumine äär 300m maapinnast) ja lennuk sattunud pöörisesse ja kukkunud siis alla… See oli ametlik versioon. Salajase sõjatööstuse asjapulk Valentin Surkov seab kahtluse alla nii õnnetuse aja kui ka koha ja olukorra. Nimelt kukuti alla keelatud lennutsoonis ja sohu. Nähtavus olevat olnud ideaalne ja lennuk olevat tulnud alla ilma mootoriteta suurel kiirusel. Surkovi arvates polnud lendurid enam elus, nad ei püüdnud lennukit juhtida ega katapulteeruda. Samuti ei mõista sõjatööstur, miks nii kaua hoiti saladuses tegelik katastroofi paik? Väidetav Novoselovo on 30km kaugusel tegelikust Gagarini lennuki kukkumise paigast. Selline oli Juri Gagarini elu. Aga oleks võinud juba varem lõppeda. Gagarinile ei antud ametlikult teada parooli kosmoselaeva Vostok käsitsi juhtimiseks. Selleks oli maagiline 25. Kardeti lolliks minemist. See oli muuseas üllatuseks ka peakonstruktor Koroljovile. Tegelkult Gagarin sai siiski enne lendu selle parooli Mark Gallailt ja juhtkonstruktor Oleg Ivanovskilt. Ta ei reetnud neid. Lend oli väga ohtlik. Maandumiskapsli välispind süttis tihedatesse õhumassidesse jõudmisel, sulametall voolas illuminaatorite peale, kapsel pööritas ümber oma telje kiirusel üks ring sekundis, ülekoormus tõusis 8-10 kordseks. 7 km kõrguselt Gagarin katapulteerus ja edasi maanduti juba langevarjuga. Ka siin oli veel äpardus-skafandri välisõhuklapp ei avanenud ja tekkis lämbumisoht. Kuna maandumissüsteem streikis, siis maanduti kaugel etteplaneeritud kohast. Ja veel: oli kolm varianti maailmale kosmoselennust teatamiseks TASSi poolt.(üleliiduline telegraafiagentuur). Esimene: ülipidulik õnnestumise puhuks. Teine: juhtumiks, kui kosmoselaev ei lähe orbiidile või kukub alla, palve riikidele abistamaks leida kosmonaut. Kolmas: teade traagilisest kosmonaudi hukkumisest. Õnneks tookord seda kolmandat polnud veel vaja.\nAivo Oina, endine lennuspordiföderatsiooni asepresident\nParimatele Raplamaa ettevõtjatele jagati tunnustust\nPildil vasakult: Kristiina Raudnagel, Siret Elmi, Piret Minn, Tiina Valk, Tiit Leier, Hetti Kask, Sulev Seimann. Foto: Reelika Vaabel Fotogaleriid näete aadressil http://www.raplamaa.ee/et/uldinfo/pildigalerii/367-view-28.html http://www.raplamaa.ee/et/uudised/31-view-1937. html Päikseliselt soe ja hurmav õhtupoolik, imekaunis Kehtna mõisaesine, külaliste ootel tervitusjoogid, hõrgud suupisted, kõrvupaitav mahe muusika ja väärikas ettevõtjate ning nende saatjate seltskond- just nii võib kirjeldada 14. augustil toimunud Raplamaa Parimate Ettevõtjate tänuõhtut, mis tänavu toimus juba 15. korda. Märkimisväärne on, et just 15 aastat tagasi, kui leidis aset esimene ettevõtjate tunnustamine, toimus see samuti Kehtnas. Mis ikkagi on Raplamaa parima ettevõtja tunnustamine? Rapla Maavalitsus ja Raplamaa Arendus- ja Ettevõtluskeskus koostöös Rapla Talupidajate Liidu, Raplamaa Omavalitsuste Liidu, Märjamaa Ettevõtjate Piirkondliku Ühenduse, Rapla Ettevõtjate Ühingu, ühinguga Ettevõtlikud Naised Raplamaal ning turismiettevõtjate ühendusega Raplamaa Turism tunnustavad parimaid ettevõtjaid kuues\nkategoorias: Äritegu, Ettevõtja Sõber, Töötaja Sõber, Väike ja Tubli, Tubli Talu ning Uustulnuk. Kandidaate saavad etteantud aja jooksul esitada kõik asutused, ettevõtted, kodanikeühendused ja eraisikud. Parimad selgitab välja maavanema poolt kokku kutsutud komisjon, kuhu käesoleval aastal kuulusid: Aare Lenk EMTA, Lääne maksukeskuse Rapla kontori juhataja Ülo Olm Rapla Ettevõtjate Ühing, juhatuse esimees Eve Valma Swedbank, Rapla kontori juhataja Anneli Pärna Ettevõtlikud Naised Raplamaal, juhatuse liige Üllar Aruksaar Märjamaa Ettevõtjate Piirkondlik Ühendus, juhatuse esimees Tõnis Tõnisson Raplamaa Sõnumid, tegevtoimetaja Janek Kadarik SA Raplamaa Arendus-ja Ettevõtluskeskus, juhataja Reelika Rohuste SEB Pank, kliendihaldur\nParimatele Raplamaa ettevõtjatele jagati tunnustust Marje Schmidt MTÜ Raplamaa Turism, juhatuse liige\nKomisjoni pingelise töö tulemusel valiti 51 esitatu seast välja oma kategooriate võitjad:\nÄritegu 2011- Salutaguse Pärmitehas AS, Tiina Valk Ettevõtja Sõber 2011- Eesti Töötukassa Raplamaa Osakond, Hetti Kask Töötaja Sõber 2011- Akzo Nobel Baltics AS, Piret Minn Väike ja Tubli 2011- Juurima Tall OÜ, Kristiina Raudnagel Tubli Talu 2011- Tika talu, Sulev Seimann Uustulnuk 2011- Minna Sahver OÜ, Siret Elmi Lisaks tänukirjale ja lillebuketile autasustati kõiki võitjaid efektse Järvakandi Klaasistuudios õunapuu paku sisse puhutud klaasist pudeliga, mida andsid üle eelmise aasta võitjad. Samuti avaldasid tunnustust võitjatele ka omavalitsuste esindajad. Ettevõtjate tunnustamisel püüavad korraldajad täita üsna mitut eesmärki: tänada ettevõtjaid nende tubli panuse eest, märgata uusi alustavaid (huvitava äriidee või lähenemisega) ettevõtjaid ja läbi tublide ettevõtjate esiletõstmise juhtida ühiskonna tähelepanu sellele, kui oluline\non tööandja roll ühiskonnas. Seega kuulub tänu kõikidele tublidele ettevõtjatele, kel jätkub jaksu oma ettevõtte arendamiseks ja töötajate hoidmiseks. Tundub, et ilmataadi kaasabil õnnestus ettevõtjate tänuõhtu suurepäraselt ja kutsutud jäid rahule. Lisaks pidulikule tunnustamistseremooniale pakkusid muusikalist elamust ansambel Džentelmenid Karl Tamme eestvedamisel, suupistete ja joogilaua eest hoolitses Eesti kokandusmaastikul tuntud ja hinnatud Ööbiku Gastronoomiatalu peakokk ja peremees Ants Uustalu ning perenaine Kertu Lukas. Olgu öeldud, et Ööbiku talu asub Raplamaal, Kaiu vallas Kuimetsa külas. Suur tänu kõikidele koostööpartneritele abi eest Raplamaa ettevõtjate tänuõhtu korraldamisel- eriline tänu Siim Sillaveele Kehtna Manor OÜ-st, Kehtna Vallavalitsusele, Külalistemajale Varjula, Kehtna klubile, Raplamaa Perenaiste Seltsile Pauliine ja Heik Pastile. Edukaid ettevõtmisi kõikidele ettevõtlikele kodanikele ning rõõmsate kohtumisteni Raplamaa Parimate Ettevõtjate 2012 tunnustamisel!\nRapla maavanem Tiit Leieri kõne üritusel „Raplamaa parim ettevõtja 2011“ http://www.raplamaa.ee/et/uudised/31-view-1938. html Head Raplamaa ettevõtjad, head kohalviibijad! Tänasel üritusel tunnustatakse Raplamaa ettevõtjaid. Tunnustamise aluseks ei ole ettevõtete finantsnäitajad ega suurus. Hindamiskomisjon tegi esitatud kandidaatide vahel otsused neile esitatud andmete ja igale liikmele teadaoleva info põhjal. Kohati oli komisjonil päris keeruline otsuseid teha, sest ettevõtted, mida tuli hinnata, on väga erineva suurusega ja tegutsevad erinevates valdkondades. Hindamiseks esitati ka kandidaate, kes võiksid hindamisel olla kindlasti ka järgmisel aastal, sest nende teod on alles pooleli. Raplamaal on väikese ja keskmise suurusega ettevõtted. Isegi need, mis tunduvad meie jaoks suured, kvalifitseeruvad Eesti ja maailma mõistes tegelikult keskmisteks ettevõteteks. Vahendan paari mõtet eilsest Robert Kitti loost „Kaks müüti Eesti majanduse kohta“ Äripäevas:\nEsimene kõlab nii: me teeme siin odavat allhanget, sest meil on madalad palgad ja niipea, kui Eesti palgad jõuavad Euroopa Liidu keskmise lähedale, kukub kõik kokku. “See on küüniline ja diletantlik lähenemine,” leiab Kitt. Uues majanduses on vaja väikseid koguseid ja selliseid Eesti ettevõtja toodabki. Allhange ei ole paha, kui suudad sellest raha teha. „Ka näiteks Belgia tööstussektor põhineb suures osas allhankel Saksamaa, Prantsusmaa ja Hollandi tööstustele,“ märkis Kit. Teine mõte on see, et meie ekspordi kasv toetub peamiselt kahele suurele vaalale: Ericsson Eesti ja transiit. “Võib olla päris rahulik, sest lisaks telekommunikatsiooni- ja transiidisektorile on meil ka järgmised kaheksa sektorit päris suure ekspordikasvuga,” kinnitas Kitt. Neid ridu lugedes oli ühelt poolt hea meel, et Eesti majanduse käekäiku ei suhtutud kriitiliselt, teiselt poolt võib vabalt tõmmata mitmeid paralleele Raplamaaga. Meil ei ole ühtegi domineerivat tööstussektorit. Meil on puidutööstus, keemiatööstus, metallitöötlejad, tekstiilitööstus, toiduainetööstus, viimastel aastatel väga palju\nRapla maavanem Tiit Leieri kõne üritusel „Raplamaa parim ettevõtja 2011“ investeeriv põllumajandussektor, loomulikult teenindus ja kaubandus ja ehitus. Meil on isegi turismindus! Lisaks teame, et ettevõtted, kes on vähegi suuremad ja kasvanud, ekspordivad osa toodangust ja seda ka allhankena. Alati võib küsida, kas klaas on pool täis või pool tühi ja kas see on hea, et ei ole ühte domineerivat tööstussektorit? Isiklikult minule tundub, et see paljusus on hea. Nii ei ole meie maakonna töötajad tulevikus surve all, kui majanduses peaks minema kehvemalt just ühes sektoris, ja riskid on väiksemad. Ühtlasi loodan, et kõik siinviibijad jagavad seisukohta, et kui läheb naabril hästi, siis läheb meil kõigil paremini. Selle paljususe juures toon välja veel ühe tähelepaneku. Nimelt uued alustajad. Uusi tublisid alustajaid on maakonnas palju rohkem kui need, kes olid esitatud komisjonile\nhindamiseks. Nii esitan ettevõtjate ühendustele kui valdadele üleskutse järgnevateks aastateks - esitage tunnustamiseks rohkem oma uusi alustajaid. Uued alustajad on väga olulised, sest nii mõnigi väikeettevõtja loob töökoha peale enda ka naabrile. Ning kui mõelda, kui palju inimesi käib meil iga päev Tallinnas tööl, siis töötajaskonda uute ettevõtete loomiseks peaks tegelikult jätkuma. Aga teid, head ettevõtjad tänan ma selle eest, et annate tööd meie piirkonna inimestele. Loodan, et ka teie elu on viimase aastaga muutunud lihtsamaks, et teie majandusnäitajad on järgmisel aastal veel paremad ja te rõõmustate sellega ka oma töötajaskonda. Võtke ette uusi projekte, aga mõistlike riske! Soovin teile edu, sest teie edu tagab kogu piirkonna edukuse! Ilusat õhtut teile!\nNoortelaager “Sõbralikult on parem” 22.-24. augustil\nhttp://www.raplamaa.ee/et/kalender/35-view-5260. html Keavas, Linnaaluste külas, Platsi talus 22.-24. august 2012 “Sõbralikult on parem” noortelaager toimub 5.-6. klasside õpilastele (2011-2012 õa), kes osalesid kevadel foorumteatri õpitoas samanimelise projekti kaudu. Projektis osalevad koolid: Valtu Põhikool, Kodila Põhikool, Hagudi Põhikool, Käru Põhikool, E. Vilde nim. Juuru Gümnaasium, Eidapere Põhikool. Eesõigus nende koolide õpilastel, aga registreerida võivad ka teised. 22-24.08.2012 toimub lastele laager koostöös Politsei ja Kaitseliidu Rapla malevaga. Laagris saab osaleda 60 last. Laagris pannakse üles laste joonistus- ja fotovõistlus kõigile vaatamiseks ja sügisel tehakse rändnäitus osalenud koolides, et töid näeksid ka need kes ei saanud laagris osaleda.\nProjekti eesmärk on vähendada koolikiusamist, muuta lapsi sallivamakas, sõbralikumaks üksteise vastu. Projektiga ennetatakse laste hulgas riskikäitumist ja õpetatakse neile ära tundma vägivalda nende ümber ning motiveerida neid sekkuma isegi siis, kui tundub, et enda jõud üle ei käi. Koostööpartnerid: Kaitseliit (Kodutütred, Noorkotkad); Raplamaa Omavalitsuste Arengufond; Rapla Maavalitsus; MTÜ Noored ISE, MTÜ Targad Kodanikud, Rapla, Käru, Juuru, Kehtna vallavalitsused; Politsei lääne prefektuur. Täpsem info ja registreerimine https://docs.google. com/spreadsheet/viewform?formkey=dHA4cEd5NkFDSj RTbzIxdUppRnRCMnc6MQ Teavet saab: Eve Sirel tel 5343 2907, e-post: evesirel0@gmail.com Eli Sukles tel 5344 8688, e-post: eli@koolitaja.com\nMugavaim võimalus Raplamaa Ühistöö pdf-faili alla laadida on aadressilt http://www.raplayhis.eu/ Kehtivad ka kõik varasemad allalaadimisaadressid ja e-posti aadressid. Kõige parem koht lehe lugemiseks korraliku internetiühenduse korral on http:// issuu.com/piirp. Kui soovite, et teie üritusest võimalikult palju inimesi teada saaks, siis andke oma ettevõtmisest ka meile infot, et saaksime nendest oma lugejatele teada anda. Meie lugejaskond pole küll väga arvukas, aga meie andmetel ei külastata ka ühtegi teist Rapla maakonna kohta infot sisaldavat internetilehekülge rohkem kui meie lehte. Arvestades eriti seda, et meie leht on kättesaadaval mitmetel erinevatel internetilehekülgedel. Kommentaare, repliike, arvamusi saab jätta ka külalisteraamatusse aadressil http://raplayhis.eu/ gbook/ Sõnumite jätmiseks ja loomulikult ka sõnumite lugemiseks ei ole vaja liikmeks registreerida (siiski oleks soovitav seda teha). Postituste tegemisel palume arvestada seadusandlust ja head tava kedagi mitte solvata ning mitte esitada laimu. Iga autor vastutab oma sõnade eest vastavalt seadusandlusele. Kolmapäeviti ilmuvasse Raplamaa Ühistöösse ootame materjale, reklaame ja kuulutusi teisipäeva tööpäevani. Tavapäraselt on uus number valmis\nteisipäeva õhtu jooksul ja hilisõhtul saab seda juba lugeda. Kui teie asutus või ettevõtmine väärib üldsusele tutvustamist, kirjutage meile sellest ja saatke ka pilte. Ootame oma lugejate pilte ja jutte ka suvistest üritustest ja ettevõtmistest, mida nad külastavad. Reklaami ja kuulutuste avaldamine on jätkuvalt vähemalt sügiseni tasuta. Kõikvõimalikku infot ootame e-maili kaudu. On ilmnenud, et mitmed e-mailid, mis sisaldasid mitu lisandit (pilti, tekstifaili) ja on saadetud aadressile toimetus@raplayhis.eu, ei ole kohale jõudnud. Kui olete antud aadressile kaastöid või pilte saatnud ja me pole neile kuidagimoodi reageerinud, siis on need kirjad meile kaduma läinud. Vabandame kõikide võimalike kirjasaatjate ees ja palume võimaluse korral saata kaastööd (pildid) uuesti aadressil raplamaa.yhistoo@gmail.com või piirpeeter@gmail.com. Kui pilte on mitu, võiks need saata ühekaupa (üks pilt ühes e-mailis). Edaspidi anname igale kirjasaatjale tagasisidet kirja saamise kohta ühe ööpäeva jooksul kirja saamisest. Nii et kui te saatsite meile kirja või pildid ja pole ühe ööpäeva jooksul vastust saanud, siis pole kiri meieni jõudnud. Vabandme võimalike ebamugavuste tekitamise eest veelkord ja loodame mõistvale suhtumisele! Raplamaa Ühistöö\nRaplamaa kaunimad kodud on selgunud\nTekst ja pildid http://www.raplamaa.ee/et/uudised/31-view-1940.html\nPühapäeval andis Vabariigi President Haapsalu kultuurikeskuses üle „Kaunis Eesti kodu 2012“ auhinnad. Kodukaunistamise Raplamaa komisjon otsustas tunnistada konkursi „Kaunis Eesti kodu 2012“ võitjateks maakonnas ja esitada tunnustamiseks Eesti Vabariigi Presidendile Pille Naadi kodu Märjamaa alevis, perekond Makuse kodu Rapla linnas, Ingrid Ermani ja Illimar Plaseri kodu Kohilas ja Kuimetsa rahvamaja Kaiu vallas.\nPerekond Makuse kodu Rapla linnas\n24. augustil kell 9:30 - 13:00 Kohila Spordikompleksi (Kooli 1) saalis kell 9.30-13.00. Doonoriks sobib terve, puhanud ja söönud ning vähemalt 50 kg kaaluv inimene vanuses 18-60 eluaastat, kes on Eesti Vabariigi kodanik või elanud Eestis elamisloa alusel üle ühe aasta. Kaasa võtta pildiga isikut tõendav dokument. Lisainfo www.verekeskus.ee ja Facebookis fännilehel „Doonorid ja Sõbrad“ www.facebook.com/DoonoridjaSobrad\nATO Spordiklubi Laste Mitmevõistlus 2012 http://sport.ato.ee/?page_id=2 Võistlus toimub 25. augustil 2012 Rapla Vesiroosi Gümnaasiumi staadionil Halva ilma korral Rapla Sadolin Spordihoones. Välisjalanõudes Spordihoones võistelda ei ole lubatud – võimalikud valikud: võistlemine sokkis, paljajalu või sisejalanõudega. Halva ilma korral jätab korraldaja endale õiguse teatud alasid või vahendeid asendada. Algusajad 3-6 aastased kell 10.00 7-10 aastased kell 13.30. Registreerimine Võistlejaid saab võistlustele registreerida 30 minutit enne võistluste algust koha peal. Kui suudame luua toimiva süsteemi, siis alates vastavasisuslise teate avaldamisest ka võistluste kodulehel. Ürita jõuda õigeks ajaks, veel parem natuke varem! Kiire registreerimise tagab eelnevalt alla laetud, trükitud ja täidetud registreerimis leht. Vanemate vastutusel võivad 3 aastaste vanusegrupis osaleda ka 2 aastased. Oluline, et võistleja suudaks sooritada ala iseseisvalt. Ergutamine ja juhendamine on loomulikult lubatud. Samuti on lubatud noorematega kaasa joosta, seda juhul kui lapse ja lapsevanema vahel puudub füüsiline side. Vahendiga ala puhul peab laps ise hakkama saama. Rippumise puhul võib kuni stardini last hoida/toetada ja ala lõpus püüda. Rippumine loetakse lõppenuks hetkest mil lapsevanem last puudutab või kui sportlane puudutab mis tahes kehaosaga maad. Võistlusalad 3-aastased: sprint, kaugushüpe, pallivise 4-aastased: sprint, kaugushüpe, pallivise, rippumine 5-aastased: sprint, kaugushüpe, pallivise, rippumine, topispallijänn 6-aastased: sprint, kaugushüpe, pallivise, rippumine, topispallijänn, 400m jooks 7- aastased: sprint, kaugushüpe, pallivise, rippumine, topispallijänn, 400m jooks, lendava taldriku vise 8- aastased: sprint, kaugushüpe, pallivise, rippumine, topispallijänn, 400m jooks, lendava taldriku vise, kõrgushüpe 9- aastased: sprint, kaugushüpe, pallivise, rippumine, topispallijänn, 400m jooks, lendava taldriku vise, kõrgushüpe, sõudeergomeeter 10- aastased: sprint, kaugushüpe, pallivise, rippumine, topispallijänn, 400m jooks, lendava taldriku vise, kõrgushüpe, sõudeergomeeter, vibulaskmine Tulemuste arvestamine ja autasustamine Tulemused arvutatakse ümber punktideks, mille alusel selgitatakse iga vanuse paremus järjestus. Poisid ja tüdrukud võistlevad eraldi arvestuses. Iga vanuse kolme paremat poissi ja tüdrukut autasustatakse medaliga. Igale osavõtjale tunnistus tema tulemusega ja väike meene. Üritus on ilma osavõtutasuta! Info täieneb pidevalt, külasta meie lehte jälle! Võistlust aitavad korraldada Sportlik Jänes, Piilupardi Mängutuba, Eesti Punane Rist Raplamaa Selts ja ATO Spordiklubi noored Võistluse toetajad: Rapla Vallavalitsus Rapla Omavalitsuste Arengufond Rapla Maakonna Spordiliit Kaiu Vallavalitsus ATO Project OÜ Kulbert AS Vevid AS Taig AS\nMärjamaa rahvamajas Sauna 2, Märjamaa 78302 (keskväljaku ääres) telefonid: 4820075, 4821355, 56564614 e-post: marjamaa.rahvamaja@marjamaa.ee http://www.marjamaarahvamaja.ee/ Kolmapäeval, 22. augustil kell 10 SILMARÕÕM silmade kontroll ja prillide müük 14.- 16. september NUNNUNÄITUS Reedel, 21. septembril kell 21.00 PEREKLUBI\n28. augustil Märjamaa lauluväljakul traditsiooniline laat Üles astuvad Laur Teär ja Meelis Laido, päevajuht Küla Karla. Üritus on külastajale tasuta!\n2012 GIS Innovatsia, GeoBasis-DE/BKG ( 2009), Google, Tele Atlas\nhttp://www.muinastuled.ee/ Meie esivanemad on Läänemere ääres elanud juba mitu tuhat aastat, tihti süütasid nad lõkkeid, et anda märku oma naabritele ja meresõitjatele. Iidetulede meenutamiseks kogunevad tuhanded inimesed igal aastal augusti viimasel laupäeval kell pool kümme õhtul mere äärde, et tähistada muinastulede ööd. Tule samuti mere äärde, et süüdata küünal, tõrvik või lõke. Tuletame endile ja teistele meelde, et meri, mis meid ühendab, vajab hoidmist. “Viie tuhande aasta eest jõudsime tema äärde, lükkasime kõrvale metsa rohelise eesriide ja tardusime paigale. Siin me nüüd oleme, ja kõik me kanname endas mere märke.” Lennart Meri, “Hõbevalge”\nHea inimene, kes sa hoolid merest!\nhttp://www.muinastuled.ee/tule-mere-aarde Veebiportaal Mereblog koos Rannarahva kojaga kutsub Sind taas augusti viimase laupäeva õhtul mere äärde. Lihtsalt randa või sadamasse, et iidetulesid süüdates osa võtta traditsioonilisest muinastulede ööst. Tuletame endile ja teistele meelde, et meri on meie jaoks oluline. Peale sinu on vee äärde kutsutud veel tuhanded inimesed, et koos endale ja teistele meelde tuletada, et oleme mererahvas ja meri on osa meie elust. Mõelgem ka Läänemerele, et see on kõigi selle kallastel asuvate rahvaste meri ja me peame seda ühiselt hoidma. Tule mere äärde ja tee sellest oma õhtu! Muinastulede ööl süüdatakse lõkked päikseloojangul, Eestis kell 21.30. Üleskutse eesmärgiks on süüdata nii palju tulesid, et igas mereäärses kohas oleks näha vähemalt kahte tuld. Kui Sul on võimalus, süüta ka enda küünal, tõrvik või lõke, et teistele endast märku anda. Tule ise, kutsu lähedased ja sõbrad kaasa, kutsu naabrid ja terve küla. Tule lihtsalt mere äärde, uskuge see on võimas tunne, kui näete rannikul mitmeid tulesid süttimas.\nhttp://www.tolla.ee/?id=5 Ajalugu Tolla küla asub poolteist kilomeetrit Kaiu mõisa südamest põhja poole. Tolla küla on märgitud 1726.a. maarevisjonis nelja taluga, igal talul üks neljandik adramaad. Viimase sõja eel oli Tolla külas 19 väljamõõdetud maaga talupidamist. Tolla külas asusid Kaiu suuremad talud. Juhani ja Jaani kohtade suurus oli üle 70ha. Separi ja Tõnu olid mõne hektari võrra väiksemad, võib-olla endisest suurtest taludest saunadele eraldatud maa võrra. Suured talud (40 ha ümber) olid ka kaks Vilumäed ja Männiksaare (Linaleo). Saunakohtade ehk väikekohtade maa suurus oli 9-14 ha, välja arvatud Kivisilla-Jüri umbes 20 ha suurune talu. See-eest Kivisilla Aadul oli maad ainult 7 ha. Suurte talude maast võttis enamiku enda alla metsakarjamaa või soine heinamaa. 1977.a. liideti Tolla talud Toomja külaga, mis oli kõige ebaloogilisem tegu. Tolla talud pole välja surnud. Kõigil pere-\n25. augustil kell 20 Tolla külaplatsil Soojenduseks kohalik külabänd. Õhtu esineja ansambel BLUESMELL.\nTallinna Keelpillikvarteti kontsert 25. augustil kell 19 Rapla Kultuurikeskuse Kammersaalis Nargen festival, Filharmoonia ja Interpreetide Liit esitlevad Tallinna Keelpillikvarteti kontsert. Esmakordselt Eestis kogu Heino Elleri kvartetilooming. Kontsert on tasuta!\nÕpetajate palgad Euroopas http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/delfi-graafik-opetajate-palgad-euroopas-lati-opetajad-saavad-eestikolleegidest-pea-poole-vahem-palka.d?id=64825818\nMõtlesime mingi päev, miks küll nii viltu veab kogu aeg. Ning siis saatis me tuttav inimhingetundja meile pika ja põhjaliku seletuse, mis kõik selgitas. Sestap anname teilegi edasi need targad õpetussõnad. Kooseluõnne saladus naise ja mehe vahel: Meestel pole põrmugi keeruline oma naist õnnelikuks teha. Mees peab olema üksnes: 1. sõber 2. partner 3. armuke 4. vend 5. isa 6. õpetaja 7. kasvataja 8. pihi-isa 9. usaldusisik 10. kokk 11. mehaanik 12. kodumasinate installeerija 13. elektrik 14. autojuht 15. kandja 16. koristaja 17. kammerteener 18. torumees 19. puusepp 20. modell 21. sisustusarhitekt 22. seksuoloog 23. psühholoog 24. psühhiaater 25. psühhoterapeut Ka iseloomuomadused on tähtsad. Mees peab olema üksnes: 1. meeldiv 2. sportlik, samas 3. intelligentne, samas 4. jõuline 5. heade k ommetega, samas 6. range, samas 7. leebe 8. hell, samas 9. otsustuskindel, samas 10. romantiline, samas 11. mehelik 12. hea huumoriga ja 13. lõbus, samas 14. tõsiseltvõetav ja 15. väärikas 16. vapper, samas 17. kaisukaru, samas 18. energiline 19. hoolitsev 20. loov 21. ideerikas 22. osav, samas 23. tagasihoidlik ja 24. mõistev 25. elegantne, samas\n26. järjekindel 27. soe, samas 28. jahe, samas 29. kirglik 30. salliv, samas 31. põhimõtteline, samas 32. austusväärne ja 33. üllas, samas 34. praktiline ja 35. pragmaatiline 36. õiglane, samas 37. valmis tegema tema jaoks mida tahes (näiteks pangaröövi vms) ehk siis 38. meeleheitlik (armastusest), samas 39. talitsetud 40. sarmikas, samas 41. stabiilne ja 42. lojaalne 43. terane, samas 44. unistav, samas 45. auahne 46. usaldusväärne ja 47. austusväärne 48. valmis ohvriteks ning mis peamine, 49. maksujõuline Samal ajal peab mees pöörama tähelepanu sellele, et ta: a) poleks armukade, samas siiski huvitatud b) saaks hästi läbi oma suguvõsaga, kuid samas ei ohverdaks neile rohkem aega kui kõnealusele naisele c) võimaldaks naisele vabadust, samas siiski hoolitsust välja näidates ja d) riietuks elegantselt, olles samas valmis kandma naist põlvini mudas, minema rõdu kaudu tuppa kui ta on võtmed koju unustanud või kinni püüdma ja ohutuks tegema varga, kes on ta käekoti näpanud, kus on eluliselt vajalikud esemed nagu peegel ja huulevõie On tähtis, et mees ei unustaks: 1. naise sünnipäevi 2. naise nimepäevi 3. teie pulmapäeva 4. teie esimese suudluse aastapäeva 5. naise päevi 6. naise hambaarsti aega 7. teie aastapäevi 8. naise parima sõbranna ja lemmiktädi sünnipäevi Kahjuks on nii, et isegi veatuim eelnimetatud juhendite järgimine ei garanteeri edu. Naine võib olla näiteks väsinud ideaalse mehe olemasolust tema elus ning võib tunda end mehe mõju all olevat ning seepärast esimese ettejuhtuva kitarrimängijaga putku panna. Ja nüüd medali teine külg. Mehe õnnelikuks tegemine on tunduvalt raskem. See tuleb sellest, et mees vajab: 1) seksi 2) süüa Suuremale osale naistest tunduvad need meeste kõrgelennulised nõudmised äärmiselt orjastavad. Nende täitmine käib üle nende võimete. Järeldus: Harmoonilist kooselu on lihtne saavutada kui mehed lõpuks aru saavad, et nad peavad oma sobimatuid nõudmisi piirama..\nPAREMALE 1 Muusikaline lavateos 6 Ennekuulmatu 12 Väljaheidete nõu vanglas 18 Sõna telefoniga rääkides 19 Lame, vaimukuseta, kulunud 20 Dessertpirnisort 21 Silmaluuk 22 Peenestusmasin paberitööstuses 23 Näo osa 24 India osariik 25 Te 26 Omastav (lgv) 27 Jääraud 30 Seade masina käitamiseks 32 Vilkuv sära 33 Raha hoiukoht 36 Hõbedana näiv sulam 38 Eesti linn 40 Korratus olukorras 44 Üle elama 45 Linnu kehaosa 47 Toa osa 49 Tüüritav spordikelk 50 Suhkrupeedi töötlemise jääk, söödasiirup 51 Teise nimega 52 Põõsastaim 53 Endine peaminister 55 Ümmargune pallikujuline ese 57 Rahvas Nigeerias 58 Jõgi Indias\nALLA 1 Karikaturist 20 2 Kõrbesaar 3 Matemaatiline märk 23 4 Lemba ooper 5 Raskepärane, kohmakas 26 6 Valmistaja, produtsent 32 33 34 35 7 Luuletaja 8 Valikut tegema 39 40 41 42 43 9 Katoliku vaimulik Prantsusmaal Pihid, näpitsad 10 47 48 49 11 Luuletaja 12 Klump 52 13 Adratalupoeg 57 58 59 60 14 Tulu kasutada antud vara eest 15 Teatekiri 64 65 66 67 68 69 16 Peakate 17 Asula Raplamaal 73 74 28 Vastik, jälk 29 Asula Jõgeva mk 78 79 80 31 Samoa pealinn 84 85 86 87 88 32 Musta töö tegija 34 Kirjatäht 93 94 95 96 97 98 99 35 Looma kehaosa Eesti poliitik ja naljamees 36 102 103 37 Vald Jõgeva maakonnas 39 Välis-, väljas106 41 Odrasort 42 Küna 109 110 43 Partisan 45 Tootmisjaoskond 61 Värsijala rõhuline osa 46 Süljega koos 63 Hongkongi filminäitleja ja -lavastaja (s 47 Tähtis raamat 1952) 48 Paradiis 54 Sõjajumal 64 Kandev, juhtiv mõte 55 Kreeka täht 67 Papagoi 56 Suvinisusort 70 Kints, reba 57 Mineviku jäänus 72 Ülemäära kokkuhoidlik 59 Umbrohi, sarikaline rohttaim 73 Egiptuse päikesejumal 74 Imiku häälitsus 60 Lõrin 75 Osahaaval 62 Kala 76 Praht, rämps, risu 65 Endisaegne kaaluühik 78 Kuujumal India mütoloogias 66 Elavaloomuline 80 Kirjutusvedelik 68 Objekt 81 Koduloom 69 Vastu-, vastas-, vastand 83 Meteoriidikraater Venemaal 70 Linn Argentiinas 84 Ida-Timori pealinn 71 Käiviti 86 Eesti laulja 76 Kõige madalamast kastist isik Indias 89 Tähe77 Riigikogu liige 91 Talent 79 Ameerika laulja ja filminäitleja (s 1945) 94 Munga- või rüütlikoondis 97 Viiuldaja 82 Härra 100 Hiiglasuur asi 83 Umbekasvanud jõesilmus 101 Tärganud vili 85 Kreeka täht 102 Iste 87 Paremik, valituim osa 103 Ploomisort 88 Napp, vähene 104 Taevane asukas 90 Kuri 92 Kehv, vilets, niru 105 Täiesti ühesugune, samane 93 Vulkaan Sitsiilias 106 Kitsas lauakate või vaip 95 Transpordivahend 107 Teravili 108 Leedu ja läti rahvalaul 96 Eesti näitleja 109 Õunasort 98 Üha 110 Sõjamasin 99 Mänguasi 9\n63 Etteulatuv osa PAREMALE 64 Varajane sügisõunasort 1 Informatsioon 67 Samoa pealinn 6 Varakamber 70 Üksildane inimene 12 Pruudipärg Hiiumaal 18 Väike tee 72 Tuntud küla Raplamaal 19 Vald Põlva maakonnas 73 Õlle pära 20 Ajalooliselt tähtis dokument 74 Imiku häälitsus 21 Imielund, -seade 75 Afganistani pealinn 22 Selili panema 76 Musta töö tegija 23 Zola romaan 78 Kohvipaks 24 Istutustaim 80 Informatsiooniühik 25 Kübe 81 Lehtpuu 26 Elavhõbeda ja muu metalli sulam 83 Välis-, väljas27 Oda 84 Vald Harjumaal 30 Toidu keeduvedelik 86 Visand 32 Vaikselt 89 Blankett 33 Eesti poliitik ja naljamees 91 Objekt 94 USA osariik 36 Rasvu lõhustav ensüüm 97 Kartulisort 38 Riik Euroopas 100 Lemba ooper 40 Labane peen pehme puuvillriie 101 Suur ruum 44 Vald Põlva maakonnas 102 Püha härg Vana-Egiptuses 45 Kümme 103 Trummar ja helilooja (s 1959) 47 Kaua aega tagasi 104 Jooksva 49 Lai tugev purjekas 105 Jõgi Leedus ja Lätis 50 Küla Raplamaal Rapla vallas 106 Pikilõhe nöörkuue alumises servas 51 Piiskopimüts 52 Kasakapealik 107 Iva 53 Iminappadega veekogudes elav rõnguss 108 Krabimaitseline kalatoode 55 Äär, serv 109 Vilkuv sära 57 Saal 110 Näitus-laat 58 Chicago lennujaam 61 Ajaühik\nALLA 1 Vööt 2 Eesti Aianduse ja Mesinduse Selts 3 Aeg-ajalt 4 Tekib päikese käes 5 Riigi osa, mida ümbritseb võõras riik 6 Ääres, servas 7 Määrsõna 8 Looma, alust panema 9 Kitsas 10 Sipelghape 11 Eesti kirjanik 12 Õlgsaviplonn 13 Eesti helilooja 14 Ämber 15 Veesõiduk 16 Vulkaan Sitsiilias 17 Veoloom L-Ameerikas 28 Küla Raplamaal Rapla vallas 29 Käendaja 31 Parem 32 Vanamees 34 Ajal Peruu indiaanlane 35 Niisketel aladel kasvav rohttaim 36 Järv Soomes 37 Vald Jõgeva maakonnas 39 Lääge 41 Transpordivahend 42 Kuujumal India mütoloogias 43 Ilus 45 Ravitoitlustus 46 Küla Raplamaal Märjamaa vallas 47 Tark 48 Kesk-Ameerika indiaanlane 54 Papagoi 55 Suur mereasukas 56 Paremus, hea külg 57 Adratalupoeg 59 Lehtpuu 60 Virn 62 Looma kehaosa 65 Maha, kadugu (pr) 66 Vundament 68 Seatina 69 Kartulisort 70 Asjatundja 71 Laostama 76 Mõõteriista numbrilaud 77 Nõu kuuma vee saamiseks 79 Kuumaveeallikas 82 Puiestee 83 Teadmiste kontroll 85 Teos, töö 87 Tavaar 88 Agar 90 Lavastaja (s 1935) 92 Ümbritsevast värvitoonist erinev väike pinnaosa 93 Salaja 95 Kunagisest noorteliikumisest osavõtja 96 Odrasort 98 Linn ja järv USA ja Kanada piiril 99 Aur, suits\nVeel veidi peamurdmist: sudokud 3 8 6 5 3 5 2 9 4 7 1 2 4 9 6 1 2 1 3 8 2 4 1 6 2 7 3 5 8 6 9 7 4 1 6 7 5 3 1 7 5 9 9 5 8 7 4 2 7 8 4 3 9 1 3 6\n1 3 7 4 6 2 8 3 7 6 8 2 7 3 5 6 6 8 1 7\n5 8 6 8 1 3 4 6\n9 7 6 2 8 1 5 7 2 4 9 5 7\n4 6 3 8 5 7 6 5 2 8 1 7 3\n1 2 5 9 3 4\n8 4 7 3 3 2 5\nRaplamaa Ühistöö 21 26.08.2012 kell 19.00 RAPLAS TAMMEMÄE LAULULAVAL Komöödiateatri etendus HEAD ISU, NÄLJASED Pilet 10€ ja12€\nHeino Heeringa fotod\n“Baltic Chain Tour 2012 Raplas\n762 мм рт. ст. 63 % влажн.\n8Raplamaal sõitis 16. augusti õhtul teelt välja politseiauto, millega jälitati peatumismärguannet eiranud autot 2 h t t p : / / w w w. d e l f i . e e / n e w s / p a e v a u u d i 4 3s e d / 1 1 0 _ 1 1 2 / f o t o d - p o l i t s e i a u t o - s a t t u s - r a p l a maal-soidukit-jalitades-liiklusonnetusse.d?id = 69 4838044&utm_source=feedburner&utm_ medium=feed&utm_campaign=Feed%3A+delfi1105 112+%28DELFI+%3E+110-112%29 2 *** 8 18. augusti varahommikul veidi enne kella kuut juh-\ntus Tallinna-Rapla-Türi maantee 74. kilomeetril Käru vallas liiklusõnnetus. Raplast Türi poole liikunud sõiduВодоемы auto Volkswagen Sharan kaldus sirgel teelõigul ootamaТемпература воды: +13°C tult vastassuunda ja põrkas kokku Volkswagen Passatiga. 21.08.2012 Volkswagen Passati juht, 1964. aastal sündinud mees hukАстрономия kus sündmuskohal. Passatis viibinud kolm kaasreisijat ja Солнце Луна Sharani juht toimetati vigastustega haiglasse. Восход 05:51 h t t p : / / w w w . d e l f i . e e / n e w s / p aЗаход e v 20:56 a u uФаза d 16% iДолгота 15:05 Растущая s e d / 1 1 0 _ 1 1 2 / r a p l a m a a l - h u k k u s21.08.2012 -soiduautojuht.d?id=64840688&utm_source=feedburner&utm_ medium=feed&utm_campaign=Feed%3A+delfi110112+%28DELFI+%3E+110-112%29\n1 9 3 4 6 7 2 8 5\n5 4 9 7 3 6 8 2 1\n7 3 6 2 1 8 5 9 4\n2 8 1 9 5 4 3 6 7\n9 5 8 6 4 3 1 7 2\n8 2 4 1 9 5 7 3 6\nЯсно Вечер +11 758 3 74 http://www.gismeteo.ru/city/weekly/4071/\n3 1 7 5 2 9 6 4 8\nРос ста Фот\nМол под сва\nЖиз реф у де род\nПри за г оте\nПро кот про\nOotamatu külmalaine Raplas\nХотите быстро повысить информативность своего сайта? Разместите один из наших погодных информеров. Подробнее\nСоглашение об данных с сайта\nО рекламе на с\nNädalavahetuse Raplat ootamatult tabanud külamalaine jätkus ka teisipäeval\nRaplamaa Ühistöö nr 34


Liigeste luude luude vahendamine - Kui loualuu uhendused haiget\nKõige sagedasem autoimmuunne liigesepõletik — reumatoidartriit — väljendub tavaliselt sümmeetrilise liigesevalu ja -tursega. Tänapäeval on olemas ka ravimeid, mis aeglustavad liigeste kulumist. See haigus kaldub kujunema pikaajaliseks ja kahjustama liigesekõhre, luud ja liigesesidemeid ligamente. Kauakestev põletik närtsitab kudesid: nahk õheneb, lihased kõhetuvad, luu hõreneb ja vere hemoglobiin langeb.\nJuhul kui seda toiduga piisavalt ei saa, tuleb purgist juurde võtta. D-vitamiini puudus mõjutab immuunsüsteemi, närvisüsteemi, tekitab osteoporoosi, unisust ja halba meeleolu. Samuti suurendab osteoporoosi ohtu suguhormoonide vähesus.\nLiikumine on voolav ja kui loomulikku Liigeste luude luude vahendamine takistada, tekivad blokeeringud ja haigused. Näiteks viitab pärmseene e. Öeldakse, et veerevale kivile sammal ei kasva st pärmseen ei saa tekkida neile, kes liiguvad elus hoogsalt edasi. Liigesepõletikud — kui suutmatus rääkida tõelistest tunnetest Kõige tavalisem liigesehäda on põletik.


Vaderstad - Tootmine\nAvaleht » Väderstadist » Väderstad täna » Tootmine\nKuna turu nõudlus Väderstad`i toodete järele on kasvanud, viime oma tehases läbi muutusi suurendamaks tootlikkust ja seeläbi ka võimsust. Eesmärgiga muuta tootmine efektiivsemaks ja paindlikumaks, oleme paigaldanud tehasesse uue värvikambri, paremad konveierisüsteemi lindid ning laiendanud käsitsi keevitamise ala.\n"Tegeleme praegu tehase töödevoolu läbivaatamise ja optimeerimisega, eesmärk on suurendada tootmisvõimsust ja parandada kvaliteedikontrolli. Seda alates sisendite jõudmisest tootmisse kuni kokkupandud masina lahkumisest meie tehasest", ütles Maria Bogren, Väderstad`i tootejuht.\nVaatamata tublile tööle osutus vajadus tehase laiendamise järele siiski vältimatuks. Tehase uus osa on juba valmimas ning avamist on oodata mais 2012. Koos laienenud tehaseosaga on kontori ja tehase pindala kokku üle 50 000 m² - sama suur, kui kaheksa jalgpalliväljakut.\nMärgistatud alal paremal hakatakse tootma uhiuut Väderstad`i külvikut Tempo ja kultivaatorit Swift. Tehaselaiendus suurusega 4 560 m² valmib mais 2012.\nPaari viimase aasta jooksul on Väderstad teinud oma tootmisse väga suuri investeeringuid. Eesmärk on tõhustada tootmist ning lühendada tarneaegu.\nÜks 3D-laseriga masin "laseriruumis".\n2008. aastal laiendasime tehast kahe hoone võrra. Hooned on omavahel seotud maa-aluse tunneliga, mida mööda transporditakse terast. Üks hoone kujutab endast täiesti uut sisemist terasedepood ning teises hoones asub laseriruum 3D-lasermasinatega.\nVäderstad`i esimene metroo ühendab terase ladustamispunkti lasersaaliga.\nUues terasedepoos hoitava materjali transpordiprotsess on igapäevane, kiire ja sujuv. Traavers koos magnettõstukiga säätab oluliselt aega. Torude ja raamimaterjali ladustamine on tunduvalt tõhusam, sest liikumisteel puuduvad tõsteketid. Ehitatakse täielikult automatiseeritud materjalikäitlemise infrastruktuuri. Aja jooksul automatiseeritakse peaaegu kogu tootmine, et saavutada selle suurem täpsus.\nVäderstad võtab üle alltöövõtjaid\n2011. aastal ostis Väderstad strateegilise ja järjest kasvava alltöövõtja - Svensk Presshärdning AB, SPH. Ettevõte toodab sepistatud ning karastatud tooteosi, näiteks kettaid Rapid`ile ja Carrier`ile ning piiotsi teistele Väderstad`i toodetele. Tootmine on täisautomaatne ning töös on 30 robotit. Selle ostuga saavutas Väderstad tooteosade valmistamise ja kvaliteedi üle täieliku kontrolli.\nThe Seed Hawk tehas asukohaga Langbankis, Saskatchewan, Kanadas\nSeed Hawk tehases Langbank`is Kanadas on üle 100 töötaja. Tehast laiendati hiljuti ning hõlmab see 10 219 m² suurust maa-ala. Siin valmistatakse põhiliselt raame ja veovõlle, millest enamus müüakse siseturule.


Pusle A3 Pusle koosneb 96-st osast. Hind: 13.- Pilt on liiga väike. A3 pusle minimaalseks pikslite arvuks on 2539 x 1713. Selle pildi mõõtmed on 1200x752\nPusle A4 Pusle koosneb 70-st osast. Hind: 10.- Pilt on liiga väike. A4 pusle minimaalseks pikslite arvuks on 1677 x 1146. Selle pildi mõõtmed on 1200x752


Sisekaitseakadeemia tähistas 26. aastapäeva uue õppehoone sarikapeoga | SISEKAITSEAKADEEMIA\nSisekaitseakadeemia tähistas 26. aastapäeva uue õppehoone sarikapeoga\nTäna, 16. aprillil 2018 tähistas Sisekaitseakadeemia 26. aastapäeva nii Tallinna uue õppehoone sarikapeoga kui ka traditsioonilise tordisöömise ning esimese rektori professor Eduard Raska mälestamisega Metsakalmistul.\nSisekaitseakadeemia rektor Katri Raik ütles, et sünnipäevaks pole võimalik tahta paremat kingitust, kui seda on uus õppehoone. Ta tänas nii ehitajaid kui ka kõiki kolleege, kes on seisnud head selle eest, et akadeemia endale uue ja väärilise kodu saab. «Igaühele meist on kodu oluline. Eesti kõrgharidus on õnneliku seisus – pea kõikidel koolidel on oma uus ja väärikas hoone. Nüüd saab olema ka Sisekaitseakadeemial. Ehitajad ehitavad maja ja meie loome sellesse majja iga päevaga üha paremat sisu. Ja mis saakski olla toredam,» nentis Raik.\nSisekaitseakadeemia uue õppehoone Tallinnas ehitab valmis Nordecon, ehitus valmib 2019. aasta esimesteks kuudeks. Sarikapidu on eelkõige pidu tublidele ehitajatele ning akadeemia uuele maja sarikapeol tõdes Nordecon AS juhatuse esimees Gerd Müller, et Sisekaitseakadeemia on unikaalne õppeasutus ja mitte ainult Eesti mastaabis. «Mitmetahulise ja praktilise suunitlusega õppeasutuse tuleviku jaoks on arhitektid loonud vastava keskkonna, mida ilmestab hoone hulknurkne ja mitmetahuline välisilme. Nordeconi jaoks on suured ja keerulised objektid oodatud väljakutseks, kuhu panustada läbi oma parima erialase teadmise. Jätkuv suurepärane koostöö akadeemia, ehitaja ja arhitektide vahel on loonud hea eelduse võiduka tulemuse saavutamiseks.»\nHommikul professor Eduard Raska haual akadeemia esimest juhti mälestades tänas Sisekaitseakadeemia kadett ja üliõpilasesinduse liige Karina Kork professor Raskat tema panuse eest akadeemia loomisel. «Kui tema ei oleks osanud nõnda suurelt unistada, ei oleks mina praegu siin. Ma loodan, et ka tulevikus on kõik õppurid nõus panustama Eesti riigi siseturvalisusesse. Nagu oleme seda teinud meie ja meie eelkäijad,» ütles ta. Pärast haual käimist kogunes kogu akadeemiapere õppehoonesse pidulikule tordisöömisele.\nEsialgse nimega Eesti Sisekaitse Akadeemia asutati Vabariigi valitsuse määrusega 1992. aasta 15. aprillil, esimeseks rektoriks määrati professor Eduard Raska. Sama aasta augustis kuulutati välja dokumentide vastuvõtt ning õppetöö avaaktus toimus juba 12. oktoobril. Tänaseks on Sisekaitseakadeemiast kujunenud unikaalne õppeasutus maailmas, kuna akadeemia koondab siseturvalisuse valdkondade spetsialistide koolituse kogu riigis ühte kooli ning pakub õpet nii kutse-, rakenduskõrghariduse kui ka magistritasemel. Tasemeõppega paralleelselt toimub Sisekaitseakadeemias erialane teadus-, arendus- ja innovatsioonitegevus ning korraldatakse täienduskoolitusi.\nSisekaitseakadeemia Tallinna Kase tänava uue õppehoone arhitektuuriprojekti autor on arhitektuuribüroo Arhitekt11. Kogu ehitusprojekti koostamist toetab Euroopa Regionaalarengu Fondi ASTRA meede.


🏆 parim Egiptusi Online-kasiino sait riigis Egiptus🇪🇬 aastal 2020\nEgiptus parimad Online-kasiinod\n40 Egiptus parimat Online-kasiinot aastal 2020\nEgiptuse seadused keelavad elanikel hasartmängutegevused ja kodanikud ei tohi neid siseneda. Kuid Egiptuse ametivõimud ei reguleeri online-kasiinosid, mis annavad oma elanikele võimaluse mängida võrgus välismaal. Enamik välismaiseid online-kasiinosid annavad egiptlastele liikmeks ja lubavad neil mängida oma platvormidel. Egiptuse valitsus ei reguleeri interneti hasartmänge konkreetselt. Keeld on kehtestatud ainult telliskivide ja mördi kasiinodele, keelates kohalikel isikutel neid füüsiliselt käitada. Siiski on elanikel vabadus osaleda rahvusvahelistes hasartmängudes erinevate saitide kaudu. Praegu ei ole Egiptuse ametivõimud litsentseerinud ühtegi online-hasartmängude saiti.\nEgiptuse õiguslikud kasiinod\nEgiptuse ametivõimud lubavad välismaalastele kasiinomängu. Tegelikult on see moslemiriik, kus on kõige rohkem kasiinosid maailmas. Rahvusvaheline laevandus Suessi kanali kaudu ja edukas turismikaubandus on muutnud selle välismaalastele sõbralikumaks ja tervitatavamaks riigiks kui teised Araabia riigid.\nEgiptus lubab kasiinomängude korraldamist ainult neile, kellel on välismaised passid. Kohalikel on keelatud nende sisenemine. See piirang kehtib siiski ainult maismaal asuvate kasiinode kohta, kuna riigis ei ole online-kasiinode kohta mingit regulatsiooni. Seega on elanikel vabadus mängida igal neile kättesaadaval rahvusvahelisel kasiinokülastusel.\nEgiptuses litsentseeritud kasiinod\nEnamik mängijaid keskenduvad mängude valikule ja boonuspakkumistele kasiinodes, ignoreerides kõige olulisemat aspekti - litsentsimist. Litsentseeritud kasiino annab mängijale ohutuse ja turvalisuse. Et iga valitsus saaks hasartmängu litsentsiga kasiino välja anda, tähendab see, et teenuse kvaliteeti ja õiglust on nõuetekohaselt arvesse võetud.\nEnne kui keegi maailma kasiinosse sisse logib, peaks ta kõigepealt kontrollima, kas see on litsentsitud. Tagatis oma raha ohutuse kohta peaks olema eelistatud vilkuvate tulede glamuuri ja säravuse suhtes. Litsents tagab, et kasiino ei tegele kuritegevusega ja et toimingud on läbipaistvad.\nReal raha kasiinod Egiptuses\nVastutustundlik hasartmängimine tähendab enesekontrolli teostamist, et vältida negatiivset mõju oma elule. Mängur peaks alati mängima hasartmänguna pigem meelelahutuse kui investeeringuna. Seega peaks ta mängima ainult seda, mida ta endale lubada ilma palju kahetsusega. Mängur ei peaks ka teistega konkureerima.\nIga vastutav mängur peab alati teadma, et kasiinos on tema võitu suurem. Samuti on soovitatav, et mängur mängib sotsiaalses keskkonnas sõprade ja perega nii, et ta vastutab oma piiride eest. Hasartmängud peaksid samuti olema piiravad nii aja kui ka sageduse osas ning tulemus tuleks aktsepteerida.\nSee Põhja-Aafrika riik on tuntud oma iidse ja tähelepanuväärse ajaloo poolest maa peal. See on valdavalt moslemiriik, kelle hasartmängukultuur pärineb juba aastaid tagasi. Kuigi Koraanil on hasartmängude suhtes range hoiak, legaliseerib valitsus selle tulu saamiseks. Litsentsitud kasiinode arv on umbes kolmkümmend.\nVaatamata sellele, et Egiptuse turismisihtkoha asukoht on 96% kõrbest, on see kasiinode õitsenguks kõige parem. Püramiidid on üks peamisi vaatamisväärsusi. Kairo on peamine hasartmängude linn, kus on umbes 20 maismaal asuvat kasiinot. Teised kasiinos asuvad linnad on Sharm El Sheikh ja Alexandria.


Aga kuna mina olen saanud eelnevates suhetes väga palju haiget, siis mul on nagu sisse kodeeritud see, et kõik mehed tahavad ainult seksi ja ei oska eristada inimest kellel on päriselt ka tunded. Mida teie sellise loo põhjal arvate? Kas ta tahab midagi enamat või lihtsalt seepärast pingutab, et ainult lõpuks voodisse saada?\nNo mine käi vaata ära. Proovi järgi, kas sobite, niisama ja voodis. Küsi, mis ta soovib. Sa vist max 22, et sellistel teemadel pead vaevad. Elu on elamiseks. Kui ei sobi tuleb uus. Ja vaevalt, et tänapäeval mõni mees süütust vooruseks peab. Kui ei taha midagi tõsist, aga tõmme on, võta seni seksisõbraks, kuni oma printsi kohtad.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 02.09 16:40; 02.09 17:24;\nNiikaua kui mees seksi tahab, on üldjuhul suhtega kõik korras. Kui enam ei taha, siis ma muutuksin ärevaks, mitte vastupidi.\nEi ole peale kallistamise midagi teinud\nMõned korrad saanud kokku ja kohe kukud kallistama?\nJa siis postitad imestusest nõretava postituse perekooli ja kurdad, et “kõik mehed tahavad seksi”?\nSelge see, et mees mõtleb, et sellise naisega bronnid ühise toa, joodad talle klaasikese shampust sisse ja saabki seksi.\nKui mehel tekkivad tunded on, siis ta ei planeeri mingeid sõpru kaasa, et need seal kaks päeva värskel suhtel kõrval passiks.\nPigem on see sõnum sõpradele, et “vaadake, kuidas tuleb ka metsa puud kaasa võtta. Teie peate alles kohapealt hakkama raiuma”.\nMis siin imelikku on? Ma kallistan esimesel kohtumisel nii meeste kui naistega, kui inimene korda läheb ning armas on.\nAppi mis kommentaar. Kes viitsib mingit suva naist reisil nädal taluda? Kui lihtsalt seksi tahta, on palju lihtsamaid variante. Ma loodan, et sa tegid selle kommentaariga mingit huumorit.\nKuidas see reis välja näeb, kuhu, kauaks, kuidas on toad broneeritud jne, sellest saab aru, miks ta sind reisile taha. Äkki võib isegi nii olla, et tahabki lähemalt tuttavaks saada 🙂 ma olen küll sellistel reisidel käinud selliste meestega, kellega juba seksinud olen ja kellest ikka suhe on arenenud.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 02.09 17:33; 04.09 23:09;\nVahet pole, mida see mees tahab, aga mingi võõra kutiga kohe prauh reisile minna ei soovita.\nkas siis iga suhe peab minema viima alati abieluni? Mina olen abielus, aga abiellusin 29-selt, enne seda võtsin elult, mida pakkuda oli – käisin väljas, reisimas jne. Ei hakanud kohe lastele nimesid välja mõtlema.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 02.09 18:27; 04.09 20:12;\nMa käisin sel aastal korra ühel pimekohtingul. Oleme mõlemad 50+ vanuses. Me jõime kohvi ja ajasime juttu, ei kallistanud. Järgmisest päevast algas kerge SMS-ja kõneterror, telefon helises ja piiksus vahetpidamata ja härra oli otsustanud, et me sõidame kohe kahekesi koos Miamisse (umbes 2 nädala pärast), tal seal mingi sõber elab jne.\nBlokkisin ära, teisiti lahti ei saanud. Ma tegelikult ka ei tea, mis eesmärgid (kui üldse) ja mis mõtted sellise inimese peas on. Ei hakanud igaks juhuks järele uurima. Ta nagu isegi seda ei taibanud küsida, et äkki mul on töö või midagi, ei, kohe 2 nädala pärast istume lennukisse.\nMul küll ei ole mingit huvi võõra inimesega Miamisse minna (et mida elul pakkuda on või nii), nii meeleheitel ma ei ole ja kui tahan, sõidan sinna ise, ei?\nMa kallistan esimesel kohtumisel nii meeste kui naistega, kui inimene korda läheb ning armas on.\nKuidas ta esimesel kohtumisel sulle kohe nii armas on, et ihu tahaks ihu vastu suruda?\nKasutaja on kirjutanud teemasse 6 korda. Täpsemalt 02.09 19:16; 02.09 19:19; 02.09 20:15; 04.09 19:34; 04.09 20:05; 08.09 18:05;\nJärgmisest päevast algas kerge SMS-ja kõneterror, telefon helises ja piiksus vahetpidamata ja härra oli otsustanud, et me sõidame kohe kahekesi koos Miamisse (umbes 2 nädala pärast), tal seal mingi sõber elab jne.\nNeid pileteid ei olnud olemas ega tulemas.\nMuidugi päris ruttu. Minul aga mitte nii ruttu kui sul, et esimene kohtumine – tere Mati, minu nimi on Pille, sa oled mulle armas – ja kallistus. Ma 2 sekundiga tõesti ei suuda hinnata, kas ma tahan teda emmata või ei.\nA miks sa talle oma numbri andsid?\nMnjah, ma olen ka pool elu mõelnud ja nuputanud, mida mehed tahavad ja mida nad mingi asja all mõtlevad. Nüüd mõtlen, et mida ma ise tahan. Soovitan teemaalgatahale sama – tee, mida ise tahad ja õigeks pead.\nMa 2 sekundiga tõesti ei suuda hinnata, kas ma tahan teda emmata või ei.\nMiks sa nii lühikestel kokkusaamistel käid? Restoranis istud ju ikka mõne tunni, saab päris hea pildi inimesest.\nKui poolvõõras inimene minuga plaane pidama hakkab, siis arvaksin, et ta elab vanemate toanurgas ja otsib naist, kelle juurde võimalikult kähku sisse kolida:)\nVahet pole, mis ta tagamõte on, seksi tahab ta niikunii, kui vähegi normaalne ja terve mees on.\nMina poolvõõraga ei läheks küll reisile. Ettevaatuse mõttes lihtsalt, eriti kui kaasa tulevad tema sõbrad. Nagu miks võetakse kaasa sõpru? Mis selle point on veel? Unustaks ära sellise. Jah, võib minna hästi, kuid ka väga halvasti.\nMinu jaoks on kallistus üks tervituse liike. Kallistan nii oma sõpru kui ka tuttavaid sh kliente, kui nad ise algust teevad. Ma ei näe kallistamises midagi halba ning kallistusel ja sõbra-(karu)kallil on suur vahe\nJutt oli esimesest KOHTUMISEST. Esimene kohtumine tähendab 🙂 esimest korda, kui sa inimest alles kohtad.\nSee ei kesta ju 2 sekundit. Ikka veidi suhtled. Üldjuhul on inimestele näkku kirjutatud, kes nad on. Silmad, ilme, emotsioon, energia.\nJutt oli esimesest KOHTUMISEST. Keegi kallistab siin inimesi kohe esimesel kohtumisel.\nMina võiksin kallistada inimest esimese koosveedetud aja LÕPUL, aga mitte kohe kohtumisel. Aga noh, inimesi on igasuguseid, kes kohe tahaks esimesel kohtumisel kohe emmata.\nKuule, rahune maha, ega ta tänaval suvalisi inimesi ei kallista.


Põlluinfo: Nälkjad ja teod ründavad põlde - Põllumajandusuudised\nAutor: Tiiu Annuk • 18. september 2014\nPõlluinfo: Nälkjad ja teod ründavad põlde\nSelle nädala põlluinfos kirjutab Scandagra Eesti ASi agronoom-nõustaja Tiiu Annuk tigude ja nälkjate tõrjest ja lisaks annab ta soovitusi talirapsi väetamiseks.\nNälkjad on ööloomad ja seega toimetavad nad pimedas. Päeval varjuvad nad mullatükikeste, taimejäänuste või muu alla, mis põllul varju annab, seega on neid päeval väga raske leida. Nälkjate leidmiseks on parim aeg põlde kontrollimas käia hommikutundidel. Kuni nelja lehe faasis on taliraps eriti tundlik nälkjate kahjustusele. Nälkjate suhtes pole kaitstud ka taliviljakülvid. Suure arvukuse korral ja soodsates tingimustes kahjustavad nad idanema hakkavat, niiskusest paisunud seemet. Sageli tehaksegi suuremad kahjustused enne tärkamist. Eriti hoolikalt on soovitatav jälgida külve, mis on tehtud minimeeritud harimisviisil.\nNälkjate ja tigude tõrjeks oli/on kasutusel preparaat Mesurol RB 2. Kulunorm 5 kg/ha. Mesurol RB 2 arvati taimekaitsevahendite registrist välja 10. septembril 2014 (k.a). Turustada on seda lubatud kuni 10.03.2015. Kasutada võib kuni 10.09.2015!\nMesurol RB 2 eeliseks on see, et ta on hea peibutustoimega, nälkjatele väga atraktiivne ja ilmastikukindel ning toimib ka madalal temperatuuril ja suurel õhuniiskusel.\nErinevalt tigude tõrje graanulist (sisaldab toimeainet metaldehüüd), mis laguneb päikese käes, kusjuures talirapsi lehestik ei kata veel mullapinda, mis varjaks graanulit päikese eest. Puhas metaldehüüd toimib tigudele nii vahetu kontakti kui ka soolestiku kaudu. Peamine on siiski ärritav toime, mis põhjustab tigudel massilise lima tootmise. Dehüdratatsioon võib kesta vähemalt päeva või rohkemgi. Kui selle aja jooksul sajab vihma või on ööd kasterikkad, taastuvad teo veevarud täielikult. Paremaid tulemusi saadakse, kui töödeldakse niiskel õhtul, millele järgneb kuiv soe päev. Tigude tõrje graanulite kasutamise kulunorm rapsil on 3kg/ha.\nLisaks eelnimetatutele on lubatud kasutada Sluxx HP, mis sisaldab raudfosfaati 30 g/kg-s. Sluxx HP on söötmürk. Kohe pärast toote allaneelamist lõpetavad nälkjad ja teod söömise, tagades sellega taimedele kohese kaitse. Sluxx HP on vihmakindel ning ei ole kahjulik vihmaussidele ega siilidele. Kulunorm 7 kg/ha. Katsetes on osutunud raudfosfaat sama efektiivseks kui metaldehüüdil põhinevad preparaadid.\nMis väetist taliraps vajab?\nKuna talirapsil on saabunud või kohe kohe saabumas kasvuregulaatorite kasutamise aeg, siis kasvuregulaator-fungitsiidiga on hea anda koos mõnda leheväetist. Lehe kaudu antavate väetiste andmine sõltub nende elementide sisaldusest mullas, samuti kohalikest tingimustest, mis mõjutavad nende kättesaadavust taimedele. Mullaanalüüsiga on võimalik vajadus välja selgitada.\nTalve ja külmakindluse seisukohalt on üks olulisemaid elemente kaalium, kuna viimane soodustab suhkrute sünteesi taimedes, tugevdab taimeraku seina ja kudede struktuuri. Seeläbi paraneb vastupanu stressile (nt põud, külm ilm jne), taimed on elujõulisemad ja tugevamad ning seega ka talve- ja külmakindlamad.\nLisaks makroelementidele vajab raps poolmakroelemente nagu väävel, magneesium ja boor ning mikroelemente nagu nt mangaan, molübdeen jt. Boori vajab raps viis korda rohkem kui teravili ning puudus võib avalduda juba rosetistaadiumis. Boor vähendab taimede kadu talvitumisel, soodustab nende kasvu ja suurendab toitainete omastamise võimet ning valmistab ette kiiret kevadist narmasjuurte arengut. Tänu boorile on taimedel rikkalikum õitsemine, ühtlasem valmimine, saagikus ning seemnete õlisisaldus. Booripuudusel varred mõranevad ning lehed on kortsulised, halveneb õitsemine, väheneb kõtrade moodustumine ja täitumine ning raps valmib ebaühtlaselt. Noored lehed on servadelt sissepoole pöördunud, vanemad lehed on muutunud punakasvioletseks. Sügisel võib rapsi booripuuduse vältimiseks anda boori koos põhiväetisega, kuid sageli on rapsi vajadus suurem kui põhiväetises olev elemendi hulk. Sel juhul on soovitatav lisada näiteks koos kasvuregulaatoriga paagisegusse boori sisaldavaid väetisi. Booripuudus on suurem muldades, millel on kõrge kaltsiumi sisaldus ehk kõrge pH-ga muldades. Tingimata tuleks anda boori värskelt lubjatud muldadele. Sageli on õigustatud erinevad mikroväetiste segud, mis sisaldavad peale boori ka teisi toiteelemente, millega rahuldatakse osaliselt ka väävli, magneesiumi, mangaani, molübdeeni jne tarve.\nMagneesiumi tarve on rapsil kolm korda suurem kui teraviljadel. Seega sama saagi saamiseks tuleks anda 20-30 kg/ha magneesiumit. Magneesiumipuuduse väliseks tunnuseks on kloroos. Vanematel lehtedel tekib lehtede soonte vahel kolletumine, samuti pruun või purpurne kirme alates lehe servadest. Magneesiumipuudus tekib muldades, mis saavad suures koguses kaaliumväetist ning esineb sageli happelistel ja liivmuldaded.\nVäävlit vajab taliraps 3 tonni saagi moodustumiseks 30-40 kg/ha. Väävel soodustab õitsemist, ühtlasemat valmimist, suurendab terade saagikust ning seemnete õlisisaldust. Väävlipuuduse avastamine hooaja alguses on väga oluline, sest raps on eriti tundlik väävlipuuduse suhtes. Sellega seoses võib tekkida märkimisväärne majandusliku tulu kaotus. Esimene tunnus algab noorematest lehtedest, kus lehed muutuvad kollaseks (marmorjaks), kollasus algab lehe servadest. Teine väga selge tunnus ilmneb õitsemisel, kus õied on väikesed ja kroonlehed kahvatu värvusega. Üldiselt antakse väävelväetis juba koos põhiväetisega, arvestuslikult, et sügisel 1/3 väävli vajaminevast kogusest. Ülejäänud väävel antakse juba kevadel koos lämmastikväetisega.\nPraegu pole ka veel hilja lisada pealt lisa-lämmastikku, kui näete, et teraviljavaris on „söönud“ ära rapsile mõeldud osa lämmastikust.


Kahekomponentne veekindel elastne segu: Komponent А – kuivsegu, mis koosneb portlandtsemendist, kindlate mõõtmetega kvartsliiva graanulitest ja patenteeritud aktiivsetestkeemilistest komponentidest; Komponent B – vedel polümeerne alus, mis on akrüülhappe eetri ja stüreeni kopolümeeride vesidispersioon. Kahe komponendi segamisel moodustub plastiline,hapukoore taoline, kergesti kasutatav mördisegu, mis moodustab pärast kõvenemist ja polümerisatsiooni elastse veekindla membraani.\nEhituskonstruktsioonide (betoon, poorbetoon, müüritis, tellis jne) hüdroisoleerimine ja sekundaarne korrosioonikaitse, kaasa arvatud ekspluatatsiooni protsessist tulenevate dünaamiliste koormuste ajal. Lubatud rakendada tarbe- ja joogiveevarustuses.\nkatte kõrge elastsus, sealhulgas madalate temperatuuride juures\nsäilitab omadused ka võimaliku põhikonstruktsiooni lõhenemise korral kuni 1,5mm\nõrge korrosioonikindlus ja katte vastupidavus.\nValmistada mördi segu, mida saab kasutada 60 minuti jooksul alates komponentide segamisest. Komponentide ja keskkonna opitmaalne temperatuur on 20 ± 2 ° C. Temperatuuri alanemisel suureneb mördi kivinemisaeg, temperatuuri tõusmisel kivinemisaeg väheneb.Enne mördi segu valmistamist loksutage komponent B kanistrit homogeense segu saavutamiseks. Seejärel segada komponendid A / B = 2/1. Väikeses koguses mörti tohib segada käsitsi. Parim on segamiseks kasutada väikeste kiirustega puuri (500 - 600 pööret minutis). Segamise edenemisel väheneb mördi viskoossus. Segada viie minuti jooksul plastilise ja tükideta homogeense massi moodustumiseni. Algse konsistentsi säilitamieks segada mördi segu regulaarselt.\nPärast segamist 3-5 minutit tehnoloogilist pausi, seejärel jätkata segamisega ja pealekandmisega. Valmissegule mitte lisada muid komponente (vesi, tsement, liiv jne)\nMördi segu «Скрепа 2К Эластичная» tohib peale kanda vähemalt kahes kihis, mille üldpaksus on vähemalt 2 mm. Segu kulu on 3,6 kg / m2. Segu pealekandmisel pihustusmeetodil võib kulu suureneda kuni 20% võrra vertikaalsetel pindadel ja kuni 30% võrra laepindadel.\nMördi segu «Скрепа 2К Эластичная» tuleb peale kanda kahes kihis. Esimene kiht kantakse niiskele alusele harja või pihustiga. Kihi paksus on keskmiselt 1,0 mm. Teine kiht kantakse risti üle juba kivistunud esimesele kihile. Teist kihti tohib peale kanda 2-4 tunni jooksul,20 ° C-se temperatuuri ja alla 70%-se suhtelise õhuniiskuse juures. 5 ° Cse temperatuuri juures peaks esimese kihi nakkumisaega suurendama 6-8 tunnini.


Artroos on tõhus ravimtaim. Maitsetaimed artroosi vastu. Millised on urdid artroosi raviks\nMillised on urdid artroosi raviks. Kuidas artroosi kodus ravida?\nIdeaalis soolavaba toitumine. Peaksite arvestama ka mitmete nüanssidega. Riisil on tooli kinnitamise eripära.\nSeetõttu tuleks vedelikke tarbida tavapärasest rohkem. Samal ajal ei tohiks pärast söömist juua vett ega jooke, vaid enne tähtaega või tunni pärast.\nSee peab sisaldama riisi. Pärast tugevat puhastamist on eelistatav kasutada pruuni, mitte valgeid teravilju. Riis eemaldab kehast aktiivselt kaaliumiühendeid. Seetõttu tuleks seda viivitamatult täiendada kuivatatud puuviljade, hirssi, kõrvitsa ja õunte kasutamisega. Vajadusel määrab arst kaaliumipreparaate.\nGluteenivaba dieet Seda tüüpi dieet eemaldab toidust gluteeni gluteeni sisaldavad tooted. Seetõttu on sellised teraviljad nagu nisu, oder, rukis mis tahes kujul keelatud. Nende toodete keeldumine aitab artroosiga patsiendi kehakaalu kiiresti normaliseerida.\nPärastlõunane suupiste. Kompott või tarretismõned hapud puuviljad. Aurutatud või küpsetatud kala võib asendada mereandidegasalat munaga. Teine päev Hommikueine. Kaerahelbed pähklitega, röstsai, kohv, millele on lisatud lõssi. Rasvavaba keefir, pool ananassi õun. Madala rasvasisaldusega kanapuljong küüslaugu, brokkoli. Kuivatatud puuviljakompott biskviitküpsistega. Küpsetatud köögiviljad. Kuivatatud leib keedetud muna, kakaoga.\nPuu- ja pähklisalat, jogurt. Pasta supp, mereannid, rohelised. Kompott, kuivad küpsised. Läätsed hautatud kalaga, mahl. Kuues päev Hommikueine. Kodujuustu või kõrvitsa pajaroog, tee. Küpsetatud kõrvits, roheline tee. Kanafilee köögiviljasupp, kaerahelbed, aurutatud lihapallid, salat. Marmelaadijook, banaan.\nPehmeks keedetud munad, mahl. Seitsmes päev Hommikueine. Kana marmelaad, ingveritee. Kalasupp, riis köögiviljadega ja loomalihapallid. Taimsed kotletid, keefir.\nPiima manna, mahl. Artroosi retseptid - mida saate Osteoartriidi dieet sisaldab erinevaid roogasid. Las nad olla mitte ainult tervislikud, vaid ka maitsvad. Mõõdukas toit on teretulnud, Millised on urdid artroosi raviks te ei tohiks end nälga jätta. Sellisel juhul toimub keha järsk dehüdratsioon, mis ei aita sugugi ei haiguse vastu võitlemises ega selle ennetamises.\nMuidugi on see mugavam, kui dieettoite tarbib kogu pere ja neid ei pea patsiendile eraldi valmistama.\nAllpool toodud retseptid on maitsvad ja tervislikud. Need loovad ravi- ja ennetusmenüüs meeldiva mitmekesisuse. Kohupiima magustoit kuivatatud puuviljadega See roog ei vaja mingeid kulinaarseid oskusi ja spetsiaalset toiduvalmistamist, nii et kõik saavad selle ettevalmistamisega hakkama.\nKui mesi on liiga viskoosne, tuleks seda aurutada veevannis vedelaks. Kombineerige koostisosad ja sõtke hoolikalt. Pange valmis magustoit kaussi ja kaunistage piparmündilehtedega.\nVärskete köögiviljade vitamiinisalat Köögiviljasalatid on head selle poolest, et need sobivad peaaegu igaks põhitoiduks ja on vahepeal kasutatavad. Salatitükid sobivad hästi erinevate roogade juurde ja selle koostisosad on hooajal enam kui taskukohased. See roog sobib suurepäraselt artroosi dieediks ja sobib ka tavapäraseks menüüks kogu perele. Põhiretsepti saab muuta või täiendada sealhulgas pähklid, linaseemned, seesamiseemned jne. Peaosa: - mis tahes taimeõli 1, spl.\nKahjustuse lokaliseerimine. Isiklikud eelistused. Võimalikud toiduallergiad. Kuid on olemas loetelu toitudest ja jookidest, mis tuleb välistada Millised on urdid artroosi raviks haiguste korral ja ka ennetavatel eesmärkidel, et vältida artroosi arengut.


Küsimus nr - Vastab spetsialist - politseiriik.ee - Haiget oige harja\nHarjamist soovitatakse alustada kõige tagumise hamba keelepoolselt pinnalt, liikudes harjaga ette keskele. Inimesed, kes naudivad lihtsat minimalistlikku disaini, tunnevad rõõmu meie CS hambaharjadest ja nende vikerkaarevärvidest. Sellel hambaharjal on rohkem kui 12, eriti peent kidu, mille diameeter ainult 0. Suurem number hambaharja nimetuses tähendab ka rohkemate kiudude arvu hambaharjal. Kuigi poelettidel pakutakse ohtralt erimaitselisi ja -värvilisi pastasid, mis lubavad valgemaid hambaid, tasub nendega siiski ettevaatlik olla.\nKui hambad on pestud, tuleks harjata ka keelt. Kuna pastade hambahaigusi ennetav mõju põhineb nende fluorisisaldusel, võiks valimisel arvestada oma kodukoha vee fluorisisaldusega. Osas pastades on kasutatud ka ksülitooli, mis muudab pasta veelgi tõhusamaks, kuna ksülitool ja fluor mõjuvad koos paremini kui kumbki eraldi. Siiski on ksülitooli mõju tõhusaim just närides tabletid, nt Jenkki närimiskumm.\nHambaauke ksülitool küll ei paranda, kuid mitmed uuringud on näidanud, et hambaemaili pisikahjustused võivad selle mõjul taanduda. Kuigi poelettidel pakutakse ohtralt erimaitselisi ja -värvilisi pastasid, mis lubavad valgemaid hambaid, tasub nendega siiski ettevaatlik olla. Tugevalt teralist abrasiivset pastat näiteks soodagavalgendavat, suitsetajatele mõeldud pastat või hambapulbrit soovitab Terje Altosaar kasutada 2—3 korda kuus, mitte rohkem.\nHambaklambrid tahavad erihoolt Autor: Maio Vaniko Et ilusamat naeratust vormivad hambaklambrid ehk breketid kasu asemel hoopis kahju ei teeks, tuleb suuhügieeni eest eriti hästi hoolt kanda. Kui laps ei jaksa hammaste eest hoolt kanda, tasub raviga oodata, kuni koostöö hakkab sujuma ning lapsel on endal soov saada ilusad ja terved hambad.\nPikaajaline kasutamine võib tekitada hambaemailile vagusid ja muid defekte. Ohtralt reklaamitud suuveedki pole mingid imetegijad. Hambakatule mõjuvad need väga erinevalt — tõhusad on need, mis sisaldavad kloorheksidiini ja naatriumfluoriidi või amiini--tinafluoriühendeid, ülejäänutel on lihtsalt suud värskendav toime. Hambaid tuleks pesta hommikul ja õhtul pärast sööki, õhtust pesemist ei tohiks kunagi unustada. Üle kahe korra haiget oige harja pole vaja hambaid siiski pesta. Samuti ei ole soovitatav pesta hambaid kohe pärast söömist, kuna hambaemail on siis pehme ja hambaharjaga pesemine võib pinda kahjustada.\nPärast õuna või tsitruseliste söömist tuleks hambapesuga oodata vähemalt pool tundi, sest neis olevad happed nõrgestavad hambaemaili ning hambapasta mõjul hakkab see kuluma. Hambaid ei tohiks pesta ka kohe pärast oksendamist. Kuidas pesta? Hammaste pesemiseks soovitatakse nn Bassi tehnikat, s. Mehel õnnestus hoobi eest ära karata. Kargas sõjaväest ära pages, põgenes, jooksis ära.\nPüksid ei seisa ülal.\nKäib juba ülal püsti. Hoidis vestlust ülal.\nSee teema on endiselt ülal päevakohane. Hoia tuld ülal põlemas.\nHoiab ülal seltsi au. Siin raamatus seisab ülal, et. Kas poiss on juba ülal ärkvel? Mehel pole ülal kõik korras peas.\nLõid seinale plakateid üles. Lõid uhke maja üles püstitasid, ehitasid.\nOn täitsa kindel, et janujook on vesi! Regulaarne hambaarsti juures käimine — kaks korda aastas — aitab raha kokku hoida. Pidevast autohoolduse kasulikkusest saavad kõik aru. Mida vähem on vaja remontida, seda väiksem on arve.\nNüüd on haiget oige harja vaadata enda sisse ja tunnistada endale, kas te hoolitsete oma suutervise eest hästi, mitte eriti või halvasti. Kui teete kõik nii, nagu soovitatakse, siis võite alustada rahulikult ortodontilist breketravi ning saate sirgete ja tervete hammastega naeratuse.\nNeed, kes tunnistavad endale, et nad ei ole kõiki soovitusi kuulda võtnud, õpivad puuduvad oskused selgeks ja alustavad alles siis ortodontilist breketravi. Kuid need, kes ei taha oma puudusi tunnistada, ei peaks breketraviga alustama, sest hiljem olete õnnetu ja väga rahulolematu. Kas teil on ikka meeles esimene pilt rikutud hammastest? Ortodontiline ravi ei sobi neile, kellel puudub motivatsioon oma suutervise hoidmiseks. Kui te ise ei oska oma suuhooldusoskust hinnata, siis pöörduge kas hambaarsti või suuhügienisti poole, et tema seda teeks.\nKüsige julgelt nõu spetsialisti käest ja seda kindlasti enne ortodontilise ravi alustamist. Hambaarst või hügienist teeb ka professionaalset hammaste puhastust.\nGlobaalne innovatsioon: harjast! CS Smart on väiksem, kuid samas ka suurem.\nHambaharjad Curaproxi hambaharjad Igemepiiri igemetasku ja selle vahe puhastamine hävitab baktereid ja hoiab ära põletikku.\nSee arendati üle viie aasta vanustele lastele. Tegelikult on see isegi veidi väiksem ja samas ka mõnest aspektist suurem.\nHambavahedesse ta ei ulatu, kuid just see on piirkond, kus kõige sagedamini areneb välja hambakaaries. Arstid soovitavad kasutada hambaniiti või linti ja see ongi õige, aga tagumiste hammaste kõikide hambavahepindadeni niit ei ulatu ning samuti võib niidi ebaõige kasutamine teha haiget igemetele. Seetõttu on hea kasutada hambavaheharju. Kuidas teha õige valik?\nSuurel versioonil on individuaalset ülipeent Curen® kiudu, mille üle CS Smart saab ainult muiata, kui võtta arvesse, et tema enda Curen® kiudu on veelgi peenemad - nende diameeter on vaid 0. Pole siis ime, et lapsed pole ainsad, kes armastavad CS Smarti peent ehitust. Hambaravieksperdid, kes neid testinud on, soovitavad neid proovida ka täiskasvanutel. CS smart Arendatud üle 5 aasta vanustele lastele.\nKaheksanurkne käepide õige nurga all hoidmiseks. Imepäraselt pehme, õrn ja tõhus. Ka täiskasvanud armastavad seda! Osta kohe Puhastamistehnika tantsufännidele Kuidas peaksin oma hambaid puhastama? Asja tuum on kasutada võimalikult vähe jõudu. Kõige olulisem on harja liigutada väikeste ringikujuliste liigutustega.\nLeiad selle olevat raske?


Hommikuseminar „Räägime kõik ära“ avas arendajatele ukse andmete maailma – Inforegister\nMeie usume, et kõik ettevõtted saavad suurendada tõhusust läbi hästi korraldatud andmeliidestuse, sest ainult nii on tarkade otsuste tegemiseks vajalik informatsioon alati otsustajate laual.\n5. aprillil korraldasime Öpiku majas Inforegistri seminari „Räägime kõik ära“, kus tutvustasime arendajatele ja äritarkvarade haldajatele andmeliidestusega seotud võimalusi. Seminaril andsime edasi enda parimad teadmised ja praktikad andmeliidestuse kasutamiseks äriprotsessides.\nMis on andmeliidestus?\nAndmeliidestus võimaldab kasutada äriks vajalikku B2B informatsiooni otse äritarkvaras või mõnes muus rakenduses. Selline informatsiooni kasutus aitab äritarkvarade või muude rakenduste lõppkasutajatel teha reaalajas koheseid äriotsuseid, sest vajalik info on kiiresti kättesaadav.\nSeminaril tutvustasime erinevaid andmeliike, mida ettevõtetel on võimalik enda äritegevuse tõhusamaks muutmiseks kasutada ja Krediidiskoori kasutusvõimalusi müügi- ning finantsprotsessides.\nEnim kõneainet pakkunud teemad seminaril\nAndmete osas oli kõige suurem huvi Inforegistri avaandmete paketi vastu. Avaandmete pakett hõlmab Eesti ettevõtete põhiandmeid, mida pakume läbi rakendusliidese tasuta. Avaandmete pakett koosneb kokku 16 kirjest, mille hulgas on näiteks: ettevõtete kontakt- ja aadressandmed, tegevusvaldkond, KMKR number, registrikood jpm. Aga ka juhatuse liikmete ja võlgadega seotud info vastu oli seminaril osalejatel suur huvi.\nEelpooltoodud andmete kasutamine, otse äritarkvaras või mõnes muus rakenduses hoiab kokku ka aega, sest enam ei ole vaja minna eraldi muudele veebilehtedele informatsiooni otsima. Vaata ka: „Rakendusliidese ja otselinkidega säästad aega, raha ning oma töötajaid”.\nKrediidiskoor äritarkvaras aitab prognoosida rahade laekumise tõenäosust\nKrediidiskoori kasutamine äritarkvaras või mõnes muus rakenduses oli aga see, mis mitmel osalejal silma särama pani. Krediidiskoor koondab kliendi kohta käiva taustinfo ühte numbrisse ja aitab hinnata rahade laekumise tõenäosust enne ja pärast müügitehingut. Põhimõtteliselt prognoosib Krediidiskoor ettevõtte maksejõuetuse või sundkustutamise tõenäosust järgneva 12 kuu jooksul. Krediidiskoor on parim vahend krediidiotsuste tegemiseks reaalajas ning seda saab edukalt rakendada nii finants- kui ka müügiprotsessides. Krediidiskoor aitab müügiinimestel keskenduda maksejõulistele klientidele, määrata krediidilimiite ja maksetähtaegasid ning finantsinimestele annab ülevaate laekumata arvete seisust riskiklasside järgi.\nLiidestamist lihtsustab Register API\nKõiki seminaril tutvustatud andmeliike ja Krediidiskoori on võimalik liidestada enamike äritarkvarade ja muude rakendustega. Inforegistri liidestamine teiste süsteemidega on väga lihtne Register API abil, nagu selles ka seminaril osalejad juba veendusid – tehes juba seminari ajal mitmeid edukaid päringuid Inforegistri süsteemist. Register API kirjelduse leiad aadressilt developers.ir.ee. Rakendusliidese kasutamise võimaluste kohta saad lisaks uurida siit: „REGISTER API toob äriinfo ühest kohast ja seostatult”.\nKui andmeliidestus pakub sulle huvi või soovid lisainfot, siis võta meiega ühendust kontakti lehel.


Arhitektuuri ja linnaplaneerimise magistrikraadide kaitsmist 3. ja 4. juunil saab jälgida otseülekandena — Eesti Kunstiakadeemia\nAkadeemiaUudisedArhitektuuri ja linnaplaneerimise magistrikraadide kaitsmist 3. ja 4. juunil saab jälgida otseülekandena\nArhitektuuri ja linnaplaneerimise magistrikraadide kaitsmist 3. ja 4. juunil saab jälgida otseülekandena\nTänavused magistrikraadi kaitsjad EKA ees. Foto Tiina Tammet\nTänavused magistritööde kaitsmised toimuvad 3. ja 4. juunil 2021 EKAs. Pealtvaatajad saavad jälgida kaitsmiste otseülekannet EKA TVs https://tv.artun.ee/eka\n12.00-12.50 MIHKEL RÄNI RAEV “Tehnoloogiline Paldiski”\n12.50-13.40 ENRIKO LILL “Generatiivse disaini rakendamine planeeringute analüüsimisel”\n13.40-14.30 GRETE LIIS NAGELMANN “Kaasavad hoovid. Inimkeskne hooviruum Tallinna südalinna näitel”\n14.30-15.20 MARKUS PUIDAK “Ressursikaitseseadus. Raudbetoonkonstruktsiooni peidetud ressurss”\n15.20 – 15.50 kohvipaus\n15.50-16.40 MARTIN NIGLAS “Töö- ja puhkebaas. Kontoritöö kvaliteedi parandamine kaugtöö ja keskkonna abil”\n16.40-17.30 ELIISABET SARV “Jätkusuutlikkus, maaelu areng ja elustiili mobiilsus läbi arhitektuuri ja kohaloome: Mikri Vigla, Naxos, Kreeka”\n17.30-18.20 ANDREAS KRIGOLTOI “Lihula viinavabrikule jätkusuutliku lahenduse leidmine siidrikoja näitel”\n18.30 – ca 20.30 diskussioon ja esialgne hindamine\n12.00-12.50 ALIIS MEHIDE “Kineetilise arhitektuuri võimalused EKKMi näitel”\n12.50-13.40 MIRELL NÕMM “Linnapark elanike aktiivsuse edendajana Tallinna bastionivööndi näitel”\n13.40-14.30 MARIIN KROON “Heaoluruum: noorte nõustamiskeskus Tuvi pargis”\n14.30-15.20 STEN VENDIK “Omaette olemise ruum. Üksinduse paigad Tallinna linnasüdame näitel”\n15.50-16.40 MARI MÖLDRE “Etüüdid antikontorist loovale meelele. Kujutlusvõimet ärgitav lavastuslik projekt”\n16.40-17.30 MARGUS TAMMIK “Õppimisest ja ruumist. Mänguline uurimus ruumihariduse tundides ja vahetundides”\n17.30-18.20 ULLA ALLA “30 aastat pausi. Uurides mittetegemist”\n18.30 – ca 20.30 diskussioon ja hindamine\n20.30 – ca 22.00 hinnete teatavaks tegemine, komisjoni tagasiside\nMagistritööde kaitsmised 3. ja 4. juunil 2021. Fotod: Martin Siplane


Vaata, kas sinu kodukohas on kiire mobiilne internet - Äripäev\nVaata, kas sinu kodukohas on kiire mobiilne internet\n30. juuni 2011, 13:22\nSilvia Kruusmaa 30. juuni 2011, 13:22\nPeaaegu kõikides mõõtepunktides on mobiilse interneti leviala olemas, kuid andmesidekiirused asukohtade ja teenusepakkujate lõikes on küllaltki erinevad.\nTehnilise järelevalve amet viis juunis läbi mobiilse internetiteenuse andmesidekiiruste mõõtmised, mille käigus mõõdeti EMT, Elisa ja Tele2 poolt pakutavaid teenuseid kokku 103-s punktis üle Eesti.\nMõõtmised ei anna ülevaadet EMT, Elisa ja Tele2 poolt pakutavate andmesideteenuste protsentuaalse katvuse kohta, vaid näitavad teenuste kättesaadavust ja kiirust konkreetsetes mõõtepunktides, teatas amet.\nMõõtmistulemused näitavad, et peaaegu kõikides mõõtepunktides on mobiilse interneti leviala olemas, kuid andmesidekiirused asukohtade ja teenusepakkujate lõikes on küllaltki erinevad. Keskmiseks summaarseks allalaadimiskiiruseks mõõdeti EMT-l 2611 kbit/s, Elisal 2974 kbit/s ja Tele2-l 2092 kbit/s. Keskmiseks summaarseks üleslaadimiskiiruseks mõõdeti EMT-l 692 kbit/s, Elisal 556 kbit/s ja Tele2-l 468 kbit/s.\nTeenus puudus EMT-l ühes ning Elisal ja Tele2-l kuues mõõtepunktis. EMT võrgus saavutati allalaadimiskiirus üle 1000 kbit/s 90% mõõtepunktides, Elisal oli vastav näitaja 65% ja Tele2-l 80%.\nKuivõrd mobiilse internetiteenuse andmesidekiirused on sõltuvalt asukohast ja teenusepakkujast erinevad, siis tasub enne teenusega liitumist kindlasti kontrollida, kas teenus on enim kasutatavates kohtades kättesaadav ja selle kvaliteet rahuldav. Selleks on kliendil õigus küsida sideettevõtjalt teenuse tasuta proovimist.\nVaata, millised on mobiilse interneti andmesidekiirused Eesti maapiirkondades, üleslaadimiskiirused ja allalaadimiskiirused SIIT.\n05. juuli 2011, 10:52\nMobiilse interneti kasutamine on kasvanud\n10. July 2011, 10:41


L-karnitiin: hea või halb?, Amino energia rasva poleti\nneikid.ee vajame õhku?\nAmino energia rasva poleti, 9 parimat rasva põletavat toidulisandit meestele ja naistele 2020\nL karnitiini tervisekahjustus Pakume teie tähelepanu professionaalsete sportlaste, nende treenerite ja arstide artiklile teemal: "L karnitiini kahjustamine tervisele". Tegelikult tähendab hingamine kõiki neid reaktsioone, mille käigus toidust vabastatakse organismile vajalik energia. Katseklaasi sisu kuumutatakse keemiseni. Tundub, et mõni stimuleeriv toime mõjutab une kvaliteeti.\nKuidas see kõik algas Kuidas karnitiin toimib Läheme koos teiega tagasi minevikku. Nii kaugel, et tol ajal ei olnud meie esivanemad ahvid evolutsiooniteooria järgivaid mingi rabalima, eriline aine. Siis toimus evolutsiooni jaoks oluline sündmus. Amööbi ja ripslaste iidne vanavanavanaisa neelas juhuslikult teatud bakteriraku ja ei teinud samal ajal talle kahju ega söönudki, kuid selle neelamisest sai selle amino energia rasva poleti, elupaik ja toitumisallikas.\nKa bakter ise hakkas sõltuma oma eluallikast ja need muutusid üksteisele vajalikuks, muutudes terveks süsteemiks - rakuliseks organelliks. Nii sündisid esimesed mitokondrid.\nSelline "koostöö" osutus kasulikuks kõigile osapooltele - näiteks varustasid mitokondrid oma "omanikku" energiaga, neutraliseerisid kahjuliku hapniku ja said vastutasuks kaitset agressiivse keskkonna eest, katkematut aparaati valgusünteesi tootmiseks ja oma kontrollstruktuuri - mingi tuum täidetud geneetiline materjal. Ja nüüd meenutagem, et mis tahes raku mitokondrite põhiülesanne on tootmisprotsess - ATP tootmine, mis annab kehale vajaliku energia - mis kulutatakse südamelöögile, selle väljaande lugemisele ja pika eluea läbimisele.\nOn märkimisväärne, et mälestuseks, millest see kõik algas, jätsid mitokondrid endale membraani, mis on kest, "rikkalik" voltide ja väljaulatuvate osadega. Just sellises kestas asuvad ensümaatilised süsteemid, mis tagavad elutähtsate funktsioonide taastootmise. Membraan on aga nagu usaldusväärne bastion ning rasvad ja süsivesikud ei pääse sellest läbi.\nJa selleks, et selliste rasvade ja süsivesikute "kohtumine" toimuks koos tuumaga ning ATP moodustumisega on tegemist lagunemisega ja on vaja karnitiini. Rasva kasutamiseks pole muud võimalust. Juba karnitiini nimi pärineb ladinakeelsest sõnast, mis sõna otseses mõttes tähendab "liha". Mis on liha sellega seotud, küsite?\nJa hoolimata sellest, et just toores lihas on kõige rohkem karnitiini. Seega tasub dieedil olijatel kaaluda, et ilma toorelt lihata toidus tõenäoliselt kõrgeid tulemusi ei saavutata.\nKirjutage palmitodüsteariini struktuurivalem Laboritöö nr 9 Aminohapped.\nKuid õnneks pole toores liha ainus karnitiiniallikas, seetõttu saab selle alati asendada rohkem inimtoiduga. Kuid ainult 60 aastat hiljem hindas teadusmaailm sellise karnitiini kõiki omadusi, andes talle teise sünnituse või võiduka tagasipöördumise. Ja aja jooksul on igavast ja tavalisest biokeemilisest komponendist, mille inimkond on avastanud kümneid, selline karnitiin muutunud paljude haiguste ravimiks.\nKarnitiin pälvis erilise armastuse ka VSD, kardiomüpaatia, arütmia, äge müokardiinfarkt, südamepuudulikkus, taastumisperiood - kõiki neid haigusi ja seisundeid saab karnitiiniga edukalt ravida. Lisaks väheneb karnitiini pikaajalise kasutamise taustal halva kolesterooli sisaldus veres ja suureneb hea kolesterooli tase, suureneb kudede tundlikkus insuliini suhtes ja väheneb suhkurtõve tekkimise oht.\nJa selline karnitiini võime, nagu vabade radikaalide ja kahjulike ainete eemaldamine mitokondritest, muudab selle aine universaalseks rakulise ulatusega ravimiks, mille efektiivsus on maksakahjustuse korral hindamatu Pealegi võib karnitiini leida paljudest imiku piimasegudest rinnapiimaasendajana. Neuroloogia ei saa ilma selle aineta hakkama - kasutades seda ägedate ja krooniliste ajukahjustuste ravis ning närvirakkude taastamiseks Seetõttu pole üllatav, et karnitiini võib leida paljudest toidulisanditest, sporditoitumisest, rasvapõletitest Mis on karnitiini kahjulik mõju inimese kehale, on ju meie tänase väljaande nimi just karnitiini kahjustamine.\nFakt on see, et selle aine kahjustus algab sellest, et see ei ole võimeline mõjutama rasvhapete mobiliseerumise taset nahaaluse rasva kihist, nagu paljud arvavad.\nKarnitiin saab toimida ainult abistajana ja aidata meie kehal muuta energiaressursid ATP-ks. Kuid nagu teate, on meie keha tegelikult väga targalt kujundatud, nii tark, et ükski elund ei tee kunagi lisafunktsiooni, kui seda pole ette nähtud.\nKuidas see kõik algas Kuidas karnitiin toimib Läheme koos teiega tagasi minevikku.\nMis siis karnitiiniga juhtub? Rasvakogumite olemasolul kulutab keha neid aktiivselt, kui seda vaja on. Aga kui selliseid hoiuseid pole mõistlikes kogustessiis seda? Teadlased ja need, kes reklaamivad karnitiinipreparaate, eelistavad sellest vaikida, öeldes vaid seda, mida neil on karnitiini kohta kasumlik öelda, ja kaalulangetamise ülesande kandmine selle aine õlgadele miljonite laiskade inimeste õlule.\nNiisiis, neile, kes on haige timetüülaminuriaga haruldane geneetiline haigus, millega isagenix kaalulangus value pack review patsiendi kehast eralduv ebameeldiv lõhnsuurenevad karnitiini kasutamisel veelgi haiguse sümptomid, ebameeldiv lõhn.\nSellise inimese toidus oleval lihal, kalal ja kaunviljadel on sarnane toime - kõik need tooted sisaldavad looduslikku karnitiini.\nEi tohiks välistada allergiliste reaktsioonide teket karnitiinile ja individuaalset talumatust. Kasu asemel saate oma kogemustest teada, mis on karnitiini kahjustus. Ainult arsti soovitusel ja järelevalve all, järgides ranget annust ja manustamissagedust, võite piisavate näidustuste korral kasutada karnitiini.\nKõigil muudel juhtudel on parem sellest hoiduda, ükskõik kui imeline see ka pole Reklaam pakub tõeliselt imelisi ravimeid, mis lähemal uurimisel osutuvad näivaks.\nKõik pole tegelikult nii lihtne ja kõigel pole ainult eeliseid või ainult negatiivseid külgi. Mõelge veel ühele lisale, mis tootjate sõnul on vajalik teie skulptuuri kujundamisel. Mis on L-karnitiin ja milleks see on mõeldud L-karnitiin ladina keeles levocarnitinum, inglise keeles amino energia rasva poleti, ka l-karnitiin, levokarnitiin on metaboolne ühend, aminohape, mida organism looduslikult toodab. Selle elemendi toimel toimuvad kehas metaboolsed protsessid.\nLevokarnitiin on keha ahela viimane abinõu, mis muudab rasva energiaks. See tähendab, et levokarnitiini puudumine pärsib ainevahetusprotsesse, seega rasvumist, halba tervist ja mitmesuguseid haigusi. Keha karnitiini sisalduse kehas on inimesel ärrituvus, krooniline väsimus, südametöö katkestused, igasuguse füüsilise tegevuse talumatus. Koos rasva metabolismiga stimuleerib L-karnitiin rakkude taastumist ja sellest tulenevalt suurendab söögiisu.\nKehale vajalikus koguses hakkab seda tootma alates Seetõttu nõuavad arstid laste, eriti taimetoitlust harrastavate perede, korralikku toitumist. Meditsiinis kasutatakse levokarnitiini metaboolsete protsesside suurendamiseks või nende parandamiseks. Haigustest, alatoitumusest või ravimitest tingitud rikkumised muudavad inimese elatustaset oluliselt ja siin saab kogenud arst uuringute, diagnostika ja analüüside põhjal anda õige ravi suuna vajalike ravimitega. Mittemeditsiinilistel eesmärkidel võtan levokarnitiini kahel juhul: Rasvapõletava ainena.\nPidage meeles, et muu hulgas põhjustab see ravim kohutavat näljatunnet? Põhjuseks on ainevahetuse kiirenemine. See pole tõsiasi, et te seda vastu peate. Kaalu vähendamiseks võetakse tõsine füüsiline aktiivsus ja kvaliteetne toitumine ning koostis peab sisaldama rasvu. Treening peab olema kvaliteetne ja kurnav.\nSporditoitumise ühe komponendina.\nRavimi anaboolne toime võimaldab teil lihasmassi kasvatada ja seda säilitada. Selle teema kohta praktiliselt puuduvad uurimisandmed. Mis on teie spordiala eesmärk?\nKeha või tervis üldse? Ärge unustage, et ravim on meditsiiniline!\nKas teate ravimi vastunäidustusi ja toimet koos teiste ravimitega? Ma kahtlen selles, sest reklaamiettevõtted on ime - vahendid deklareerivad selle eranditult - maagilist efekti. Kuid me pole lapsed ja muinasjuttude aeg on kaugel maas L-karnitiini vastunäidustused ja kõrvaltoimed Mida iganes öeldakse, kuid kõik ravimid, mis mõjutavad inimkeha, on ikkagi ravim ja te ei tohiks teha lugemata amino energia rasva poleti järeldusi.\nSee tähendab suuremat energiatarbimist. Peamised vastunäidustused on: Isiklik sallimatus ravimi suhtes. Kuidas aru saada, kas teil on kiire kaalulangus terve 30 sallimatus? Võib-olla vastab sellele küsimusele ainult arst.\nRasedus ja imetamise periood. Põhjusi ei näidata, kuna ravimit ei mõisteta hästi ja selle toime pole teada. See tähendab, et ravim on allergeen? Ma arvan, et see kirje on kirjutatud "igaks juhuks". Mõnel juhul on unehäired võimalikud ja levokarnitiini soovitatakse võtta hommikul.\nTundub, et mõni stimuleeriv toime mõjutab une kvaliteeti. Ettevaatust ravimi kasutamisel südamepuudulikkusega patsientidel. Tulenevalt asjaolust, et ravimit on vähe uuritud.\nEpigastriline valu, düspepsia. Mis tahes ravimite mõju seedetraktile on peaaegu alati ilmne. Ärge võtke levokarnitiini, kui amino energia rasva poleti on olnud epilepsiahooge.\nKoostoimed teiste ravimitega ja hemodialüüsi protseduuride läbiviimine Koostoimeid ravimitega peetakse ohutuks tänu sellele, et ravim on toidulisand. Samuti arvatakse, et ravim ei suhtle teiste ravimitega ja seetõttu pole selle võtmisel mingeid takistusi. Igal juhul peate enne ravimi kasutamist konsulteerima arstiga. Kõigi teaduse reeglite järgi tehtud uuringutest ei piisa endiselt, kuid arstid märgivad L-karnitiini mõju hemodialüüsi saavatele patsientidele.\nPuudub ühene vastus ja pole tööd, millest järeldusi teha. Arstid soovitavad süüa rohkem punast liha.


Arte Galeriimaja ehitus jõudis järgmisesse oodatud etappi – peeti sarikapidu!\nNeed, kes Telliskivi 49 ehitusplatsil igapäevaselt silma peal hoiavad teavad, et mõni aeg tagasi ilmus Arte Galeriimaja sarikatele pärg. See ei tähendanud muud, kui ehitus on jõudnud nii kaugele, et oli aeg korraldada ehitusmeeskonnale väike, ent traditsiooniline pidu.\nNeed, kes Telliskivi 49 ehitusplatsil igapäevaselt silma peal hoiavad teavad, et mõni aeg tagasi ilmus Arte Galeriimaja sarikatele pärg. See ei tähendanud muud, kui ehitus on jõudnud nii kaugele, et oli aeg korraldada ehitusmeeskonnale väike, ent traditsiooniline pidu. Arte Galeriimaja katuselt tõi pärja edukalt alla Perton Ehituse juhatuse liige Matti Tilk ning sarikapidu võiski alati.\nLähipäevil saab Arte Galeriimaja endale täielikult katuse peale, mis tähendab seda, et ehituses on jõutud sinnamaale, et rõhk välistöödelt kandub üle sisetöödele. Arte Galeriimaja sisekujunduses kohtab jooni välisarhitektuurist, kuid tugeva mõjutuse on andnud ka Pelgulinna piirkonna rohelus ja Telliskivi vabameelne loomeõhkkond. Üldkasutatavatel aladel oleme püüdnud luua looduslähedast ja sooja atmosfääri, mis tekitaks koduse tunnetuse ka siis, kui väljud korteri uksest ning astud koridori või vestibüüli.\nJuhul kui Sa pole veel ühendust võtnud Priiduga (See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud.), et projektist täpsemat ülevaadet saada, tee seda kindlasti, sest 70% Arte Galeriimajast on juba müüdud.\nAITÄH, OLED LISATUD MEIE UUDISKIRJA SAAJATE NIMEKIRJA.\nSelleks, et Sinuni jõuaks vaid Sulle oluline info, palun täpsusta, millisest kinnisvarast oled huvitatud.\nElamiseks Investeerimiseks Nii elamiseks kui investeerimiseks\n(märgi ära kõik sobivad valikud)\n1 2 3 4 ja enam\nVäga oluline Võiks, aga ei pea olema Pole oluline\nHaabersti Kesklinn Kristiine Lasnamäe Mustamäe Nõmme Pirita Põhja-Tallinn (sh Kalamaja)\nSoovid rohkem infot meie uute arenduste kohta?\nOle esimeste seas ja Sul on rohkem valikuvõimalusi\nSinu kodu rahulikus Kadrioru sisekvartalis.\nUus korter Kalamajas\nOtsid korterit ehedas Kalamajas? Meil on Sulle midagi huvitavat.\nSoovid osta uut ja kaasaegset korterit Tallinnas investeeringuks? Anna meile teada ja hoiame Sind alati uute projektidega kursis.\nPerton Ehituse tehtud tööd\nSaa ülevaade meie varasematest projektides.\nVeebileht kasutab küpsiseid veebiliikluse analüüsimiseks ja reklaamide näitamiseks. Kui jätkate meie veebilehe kasutamist, nõustute küpsiste kasutamisega. Tutvu meie privaatsuspoliitikaga.


Sookurg Ahja 4 jõudis rändelt tagasi kaks nädalat mullusest varem - Tartu Postimees\n5. mai 2015, 17:31\nSookurg Ahja 4 (keskel, jalal saatja) eelmise aasta septembris Rääbise küla lähedal Jõgevamaal.\nEelmise aasta novembri algusest talvitus satelliitkurg Ahja 4 teist korda ligi kuue tuhande kilomeetri kaugusel Etioopias Addis Abebas. 3. märtsil lahkus lind Etioopiast ja jõudis 29. aprillil, ligi kaks nädalat varem kui eelmisel aastal, taas Eestisse.\nLähemal talvituvad linnud alustavad kevadrännet märtsi alguses. Aprilli lõpus ja mais võib oodata rändureid, kes tulevad Aafrikast ja kaugemaltki.\nAhja 4 lahkus 8. veebruaril Addis Abeba talvekorterist ja jõudis samal päeval Tana järve äärde. Sookurg lendas talvekorterist ära, sest selle ümbruses kuivasid märgalad ja tuli otsida uus koht. Kogu rändetee Tana järve äärest Eestisse oli viis ja pool tuhat kilomeetrit pikk, mille Ahja 4 läbis 3. märtsist 29. aprillini.\nKolm päeva varem jõudis Lääne-Alžeeriast Eestisse ka teine Põlvamaalt pärit satelliitkurg Savimäe, kes mullusel kevadrändel pööras Lätis otsa ringi ja läks Ungarisse, kus viibis eelmise aasta lõpuni. Savimäe kevadränne kestis 11. märtsist 26. aprillini, mil ta läbis ligi 3600 kilomeetrit.\nEesti maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudi vanemteadur, ornitoloog Aivar Leito ütles, et satelliitkurg Ahja 4 jõudis eelmisel aastal kaks nädalat hiljem, sest oli kõigest aastane ja ei kiirustanud kodumaale tagasi. «Nüüd on sookurg vanem, hiilib pesapaika ja kodukohatõmme oli tugevam ehk rändas varem kodumaale,» ütles Leito. Ta lisas, et sookurg Savimäe tagasituleku loogiline põhjendus on samuti see, et lind tuli otsima pesapaika.\nVanemteadur rääkis, et tegemist on küll oletusega, kuid usub, et mõlemad linnud jäävad järgmisel aastal oma kodukanti pesitsema.\nInfo lindude tagasijõudmise kohta on ornitoloogide jaoks tänu satelliitsüsteemile ainukordne, kuna alles nüüd saadakse täpsemalt teada, kuidas käitub sookurg aastasena, paariaastasena ja veel vanemana.\nSookurgedele paigaldati satelliitseadmed kaks aastat tagasi. Varem katsetati satelliite paarikümne linnu peal, kuid katsed ebaõnnestusid. «Muidugi uskusin ma kaks aastat tagasi, et satelliidid peavad vastu, sest tegemist on kergete seadmetega, mis pole rihmadega lindudel seljas,» rääkis Leito.\nTa lisas, et kuna mõlemad sookured läbisid esimese rände edukalt, oli ka edaspidi usk satelliidi töökindlusesse. Leito ütles, et ornitoloogidele on uus teadmine ka see, kuidas päikesepaneeliga saatja looduses töötab.