Lugeja küsib: mida tähendab summeeritud tööaeg? - Töö - Tarbija\nLugeja küsib: mida tähendab summeeritud tööaeg?\n6. mai 2019, 9:54\nSummeeritud tööajaga võivad töötada näiteks giidid.\n«Töötan asutuses, kus on summeeritud tööaeg neljakuulise arvestusperioodiga. Esimese kolme kuuga olen kõik tunnid ära teinud. Mis saab neljandal kuul? Kas ma töötasu selle eest ei saagi?» küsis lugeja.\nTööandja ja töötaja võivad kokku leppida summeeritud tööaja arvestuses, mis tähendab, et töötunnid jaotuvad arvestusperioodi jooksul ebavõrdselt - nt teeb töötaja ühes kuus rohkem töötunde kui teises. Arvestusperiood võib olla maksimaalselt neli kuud, erandjuhtudel kollektiivlepingu alusel pikem (nt tervishoiu-, hoolekande, põllumajandus- ja turismitöötajatel).\nSummeeritud tööaja arvestuse korral makstakse töötasu vastavalt kokkuleppele. Kui kokkulepe on tunnitasus, makstakse kokkulepitud tunnitasu iga töötatud töötunni eest. Kuutasu korral makstakse töötajale iga kuu välja kuutasu olenemata selles kuus tehtud töötundide arvust. Kindlasti tuleb silmas pidada, et töötasu alammäärast väiksemat töötasu ei tohi töötajale maksta. Käesoleval aastal on tunnitasu alammäär 3,21 eurot ja kuutasu täistööaja korral 540 eurot.\nKui Teile kohaldub neljakuuline arvestusperiood, tähendab see seda, et tööandja peab töötunnid hajutama nelja kuu peale selliselt, et töötaja nelja kuu jooksul täidaks oma normtunnid. Antud juhul olete oma normtunnid täitnud esimese kolme kuuga, mis tähendab, et neljandal kuul Te tegelikult tööd tegema ei peaks. Kui töötaja tööülesandeid täidab, on tegemist ületunnitööga, mis tuleb hüvitada tasulise vaba ajaga või kokkuleppel 1,5-kordse töötasuga.\nTöölepingu seaduse järgi tuleb töötajale maksta töötasu vähemalt üks kord kuus, mis tähendab, et ei saa tekkida olukorda, kus töötajale ühes kuus töötasu ei maksta. Antud juhul tuleb eristada, kas Teil on kokkulepe tunnitasus või kuutasus. Kui Teile makstakse tunnitasu, olete Te kõigi normtundide eest juba töötasu saanud. Sellisel juhul, kui Te neljandal kuul ei tööta, peab tööandja maksma Teile töötasu alammäära (neljanda kuu normtunnid x tunnitasu alammäär). Kui Teile makstakse kuutasu, siis olete Te kolme kuu eest saanud kolm kuutasu ehk tasu kolme kuu normtundide eest, töötanud olete aga nelja kuu normtundide ulatuses. Seega tuleb ka olukorras, kus Te neljandal kuul tööd ei tee, maksta Teile kokkulepitud kuutasu.


Tallinn-Tartu-Pärnu: korterite kiire hinnatõus hakkab aeglustuma | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nAdaur Grupp OÜ kvartaalne Tallinna-Tartu-Pärnu elamispindade turu analüüs tõdeb korterite hinnatõusu, kuid esimesi märke tehingute arvu vähenemisest.\nEesti suuremate keskuste korterituru trendid on olnud positiivsed. Kõrget tehingute arvu ja kasvavat hinnatrendi on toetanud madalad intressimäärad ja kasvavad eluasemelaenude käibed.\nSiiski võime täheldada, et hinnatõus on olnud kiire, võib öelda, et isegi liiga kiire. Varem või hiljem põhjustab liiga kiire korterite hinnatõus tagasilööki tehingute arvus.\n2013 II kvartal näitas korteritehingute arvu tõusu – nii nagu ka viimased kaheksa kvartalit ehk kaks aastat on seda näidanud.\nKõrge kinnisvaratehingute arv näitab inimeste kõrget kindlustunnet. Seda kinnitab ka konjunktuuriinstituudi mõõdetav tarbijabaromeeter.\nKinnisvaraturule on tugevat tuge pakkunud madal eluasemelaenude intressimäär, mis mai kuus lõi järjekordse rekordi. Mai eluasemelaenude intressimäär oli 2,44%, mis on Eesti kõigi aegade madalaim näitaja.\nEluasemelaenude väljastamine jääb tänasel päeval kaugele kinnisvarabuumi tippaastatest. Siiski on laenude käive oluliselt kasvanud. 2013. aasta esimese viie kuu jooksul väljastasid Eesti pangad eluasemelaenusid 247 miljoni euro väärtuses. Aastaseks laenukäibe kasvuks teeb see 25%.\nVaatamata kõrgele laenukäibe kasvule tehakse pankade hinnangul endiselt pooled elamispindadetehingutest laenuvahendeid kaasamata. Seega arenguruumi laenuturul on veel küllaga.\n2013 II kvartalis tehti Eestis kokku 4494 korteritehingut. Neist tehingutest 2006 tehti Tallinnas ja 433 Tartus. Pärnu tehingute arvuks kujunes samal ajal 170.\nNii tehti kolmes suurema tehingute arvuga linnas 58% kogu Eesti korteritehingutest.\nKorteritehingute arv on pea kaheksa kvartali lõikes kasvanud. Mullune mitmekümneprotsendiline tehingute arvu kasv on tänaseks pisut aeglustunud.\nSiiski võime Eesti tehingute arvu 15-protsendilist tõusu pidada märkimisväärselt suureks kasvuks.\nTallinna kui kogu Eesti korterituru suurima piirkonna tehingute arvu kasv oli ligilähedane Eesti keskmisele ehk 14%.\nTartus tuli tehinguid aga aastaga juurde koguni 25%. Pärnu tehingute arvu kasv oli seekord tagasihoidlikum jäädes 9% juurde.\nTehingute arvu suhteliselt ühtlane kasv näitab, et tehingute arv on kasvanud väljaspool Tallinnat-Tartut-Pärnut analoogses 15-protsendilises tempos. Võime lugeda äärmiselt positiivseks, et korteriturg on pead tõstmaks ka väiksemates keskustes.\nKorterite tehinguhinnad on alates kinnisvarakriisi põhjast 2009. aastal näidanud stabiilset tõusu. Kinnisvara hinnatõus on positiivne, sest eluaseme näol on tegemist eraisikute kõige suurema varaga.\nSamuti mõjub stabiilselt inflatsiooni ületavas tempos kasvav kinnisvara hinnatõus positiivselt tehingute arvule, sest inimesed on motiveeritud ostma kinnisvara kui püsikaupa, mille väärtus kasvab.\nKinnisvara hinnatõusu taga on kindlasti laenuturg. Madal intressimäär soosib laenu võtmist. Kasvavad laenukäibed toovad kinnisvarasektorisse uut raha ja kergitavad nõudlust. Kasvav nõudlus mõjutab hindu tõususuunas.\nTallinna keskmine korteritehingu ruutmeetrihind tõusis 2013 II kvartaliks tasemele 1225 €/m2. Tartu ja Pärnu hinnatasemed jäid neljakohalisele numbrile alla olles vastavalt 969 ja 776 €/m2.\nEesti keskmine korteritehingute ruutmeetrihind oli 2013 II kvartalis 841 €/m2.\nPeale 2012. aastal asetleidnud korterite hinnatõusu aeglustumist on tänaseks hinnad taas kiiremini kerkima hakanud. Liiga kiirelt kasvav kinnisvara väärtus muudab kinnisvara inimeste jaoks raskemini kättesaadavaks ehk vähendab inimeste ostujõudu. Normaalseks võiksime pidada inflatsiooni paari protsendiga ületavat korterite hinnatõusu.\nTarbijahindade aastane kasv oli 2013 II kvartalis 3,8%. Eesti korteritehingute keskmine hind aga kasvas 2013 II kvartaliks võrreldes aastatagusega isegi 12%.\nKäsitletavate tõmbekeskuste Tallinna-Tartu-Pärnu hinnakasvud olid väiksemad.\nTallinna korterite keskmine tehinguhind kasvas aastaga 11%, Tartus 10%. Pärnu korterite tehinguhinnad kasvasid aastaga 9%.\nAsjaolu, et Eesti keskmine hinnatõus ületab suuremate tõmbekeskuste hinnatõusu tähendab, et korterite hinnatõus on jõudnud väiksematesse linnadesse. Hinnatõusu väikelinnadesse jõudmine on taas positiivne märk Eesti kui terviku kinnisvaraturu tervise taastumise protsessi käivitumisest.\nTänaste hinnatasemete võrdlemine kunagiste ajutise meeltesegaduse ajel toimepandud hullustega ei pruugi olla väga mõistlik. Siiski on tegemist üsna praktilise lähenemisega nende inimeste seisukohast, kes soetasid oma kodu 2006.-2007. aasta tipphindade juures.\nAlates 2009. aastast on korterite hinnad vääramatult liikunud tõususuunas, kuid hinnad jäävad veel oluliselt alla 2007 II kvartali ehk 6 aasta taguse aja tasemetele.\nTallinna korteritehingute keskmine hind moodustab toonasest tipust 74%, Tartus 81%. Pärnu hinnatase moodustab kunagisest tippmargist kõigest 55%, kuid siin peame arvestama väikesest tehingute arvust tingitud kunagiste anomaaliatega.\nEesti keskmine korteritehingu keskmine hind moodustab 2007. aasta tipust 70%.\nTänaseid hindu kuue aasta taguse ajaga võrreldes peame arvestama veel inflatsiooni. 6 aastaga on tarbijahinnaindeks kasvanud 29% ehk elu on muutunud selle võrra kallimaks. Seega on tänane korterite reaalne väärtus tipphindadest eeltoodud protsentidest märksa rohkem allpool.\nEesti korterituru arengud on viimaste aastate jooksul olnud äärmiselt positiivsed, võib öelda, et märksa positiivsemad, kui majanduse üldised arengud.\nKindlasti on nende trendide üheks põhjuseks jätkuv majanduskriis ja määramatus, mis finantsvõimekusega inimesi paneb vaatama kapitali kinnisvarasse paigutamise suunas.\nSelgelt võime täheldada üürituru laienemist nõudluse poolt, kui ka üüriinvesteeringute arvu kasvu.\nPositiivseid trende korteriturul toovad endaga kaasa ka ülimadalad intressimäärad ja eluasemelaenude käibe kasvu. Kiire laenukäibe kasv kanaliseerub paratamatult vähemalt osaliselt korterite hinnatõusuks.\nHinnatasemed on kiiresti kasvanud ületades keskmise palga kasvu isegi kahekordselt. Inflatsioonist ehk tarbijahindade tõusust on kinnisvara hinnatõus üle isegi ligi kolm korda.\nNii võime täheldada, et inimeste ostujõud korteri ruutmeetrites järjest kahaneb. Ostujõu vähenemine viib ühel hetkel paratamatult nõudluse tagasitõmbumisele ja seeläbi tehingute arvu vähenemisele.\nSuunda tehingute arvu vähenemisele oleme prognoosinud juba mitu kvartalit. Tagantjärele tarkusena peame tõdema, et siiani on ülimadal ja veel langenud intressimäär olnud turu mõjurina hinnatõusust tugevam. Mida kiiremini aga korterite hinnad kasvavad, seda kiiremini mõju tehingute arvu vähenemisele saabub.\nLähema kahe-kolme kvartali perspektiivis prognoosime korterite hinnatõusu jätkumist, kuid selle aeglustumist. Vaatamata senistele eksimustele prognoosime hinnatõusust tulenevat survet tehingute arvu väheseks languseks.\nSenine tehingute arvu kasv ei ole väga puudutanud uusarenduste sektorit. Uute korterite müügil on potentsiaali kasvada, kuid seda eeldusel, et laieneb müügiks pakutavate projektide nimekiri ehk koduotsijate valikuvõimalus.\nTags: Adaur, Adaur Grupp, analüüs, arendus, buum, Eesti, EKFL, elamispind, elamu, eluase, eluasemelaen, euribor, hind, hinnad, hinnaindeks, hinnakasv, hinnalangus, hinnatõus, iive, indeks, inflatsioon, intress, intressimäär, investeering, kindlustunne, kinnisvara, Kinnisvarakool, kodu, korter, korteriomand, korteriturg, kriis, kvartal, laen, laenujääk, laenukäive, linn, maa, maja, mõis, nõudlus, õigus, ostja, ostujõud, pangad, pank, Pärnu, prognoos, projekt, rate, sektor, Tallinn, tarbija, tarbijahinnaindeks, Tartu, tehing, Tõnu Toompark, turg, turuväärtus, üür, uusarendus, väärtus, vahetus\nUuem uudis: Kinnisvarafirmad prognoosivad ruutmeetri hinna jätkuvat tõusu ››\n‹‹ Vanem uudis: Juunis pakuti Eestis müügiks 6100 maja


Tehke seda täna õhtul: sõrm teda ja ainult sõrm teda - kasulikke artikleid - 2021\nAlahinnatud suguakte on palju, kuid siin on üks suur, mida olete ilmselt ignoreerinud: sõrme löömine. Enamik täiskasvanuid kipub sõrmede unustamise unustama, kuid ma näitan teile, miks ma arvan, et see tegu väärib kohta ükskõik millise paari seksuaalses repertuaaris, ja annan teile näpunäiteid, kuidas seda õigesti teha.\nSee postitus on ühtlasi uue osa esimene osa, mida teeme veebisaidil Goldavelez.com: Pärast tunde kutsutakse seda tegema täna: seksinipid, mida saate (ja peaksite) proovima nii kiiresti kui võimalik!\nMiks peaksite seda täna õhtul tegema\nEnne kui hakkame uurima sõrmede meistriks saamise üksikasjadest, lubage mul veenda, miks peaksite kõigepealt vaevama.\nSee on kena tempovahetus\nMe kipume oma suhteid alustama palju seksuaalselt loomingulisemast ja mitmekesisemast, kuid vahekorra pidamine paneb inimesi unustama, et muud seksuaalsed tegevused on võimalikud. Enamik väljakujunenud heteroseksuaalseid paare on sõrmede võtmisest juba ammu loobunud. Kui nad seda üldse teevad, siis nad teevad seda, mida ma nimetan “lase-mul-lihtsalt-hüppa-mul-näpuga-siin-päris-kiiresti-kiiresti-veendu-kindel-see on-märg-piisavalt-minu jaoks-minu jaoks- munn ”kolima. Vahekord võib olla uskumatu, kuid see võib tunduda ka pisut igav ja etteaimatav, kui see kõik on, mida teete.\nTerve seksuaalseansi ajal, kus kõik, mida te teete, on talle sõrme, võite end nii värskendava ja ootamatuna tunda. Enamik naisi pole väga pika aja jooksul korralikult sõrme saanud. Mõne jaoks võib see ulatuda isegi nende keskkooli või keskkooli päevadesse, varjates end kinos või kooli võimla taga. Tema sõrmedega sõrmutamine hingab magamistoas koheselt uut elu ja tuletab talle meelde, et sõrmega sõrme saamine on harjunud põnevust tundma ja tundma.\nSee tundub fantastiliselt\nIga naine on muidugi erinev, kuid ma arvan, et paljud nõustuvad sellega, et sõrmedega näppimine on fenomenaalne. Sõrmed võivad anda palju paremini keskendunud, tahtlikku ja intensiivset stimulatsiooni kui ükski teine kehaosa. Võite kasutada üht kätt ka tema sees ja teist tema kliitoril. Sisemiste ja väliste aistingute kombinatsioon võib tunda uskumatut.\nOn tõenäolisem, et ta teeb orgasmi kui vahekord\n70% naistest vajab orgasmini jõudmiseks kliitori stimuleerimist. Kliitori stimuleerimine vahekorra ajal on võimalik, kuid paljud minu naissoost kliendid ütlevad mulle, et neil on vahekorra ajal raske keskenduda omaenda rõõmudele. Nad võivad olla liiga piinlikud, et küsida kliitori stimuleerimist, või liiga häbelikud, et jõuda alla ja teha seda ise, ning see on paljudes kohtades logistiliselt keeruline. Sõrmede võtmine on lihtsalt üks lihtsamaid viise, kuidas naised orgasmini jõuavad. Võite anda talle täpselt vajaliku stimulatsiooni.\nSee võimaldab tal keskenduda vastuvõtmisele\nSee on elus nii haruldane, et saame võimaluse lihtsalt vastu võtta. Kui suudate kogu tähelepanu ära kasutada, ilma et peaksite sel hetkel muretsema oma partneri pärast, võite tunda end sellise kingitusena. Lisaks võib tema vastu andmine ja helde olek teie suhtes tekitada sooja häguse tunde ja innustada teda järgmine kord edasi tegutsema.\nNüüd asume tõelise niru juurde, kuidas seda teha.\nHankige talle luba\nKüsi talt, kas ta laseb sul täna õhtul teda näppida. Ehitage ettekujutus, saates talle selle artikli või seksika teksti. Andke talle teada, et täna õhtul puudutab see kõike teda ja ainult tema. Öelge talle, kui põnevil olete tema uhke keha tähelepaneliku tähelepanu pärast.\nAlustage heade tööriistadega\nVeenduge, et teie küüned on korrastatud ja viimistletud ning et teil pole mingeid häirivaid hannekonkse. Lõigake oma küüned kohe enne teo tegemist, sest need muutuvad liiga teravaks!\nHea sõrmestus nõuab head määrimist! Soovitan kvaliteetset silikoonmäärijat nagu Pjur Eros Bodyglide Original. Silikoonlakud tunnevad end kõige paremini naha vastu. Kui teil pole käepärast või kui te ei saa oma sõbralikus kohalikus seksikaupluses peatuda, saab kookosõli trikiga hakkama.\nVeetke palju aega teda suudeldes, aeglaselt riided seljast võttes ja kätega kogu keha sirutades. Jätke tema aluspesu selga ja jälgige sõrmeotste kergelt kangast. Sa tahad, et ta enne asjaajamist maha astuks ja oksendaks.\nAsuge mugavasse asendisse, mis annab teile mõlema käega head võimendust. Võite istuda tema jalgade vahel, kui ta on voodil tasas, või lasta tal jalad voodi või diivani servalt maha tõmmata, kui põlvede vahel põlvitada. Kasutage oma domineerivat kätt tema kliitoril ja oma mitte domineerivat kätt tema sees. Kuna kliitor on nii tundlik, soovite oma tööl osavamat kätt, kuid võite alati ümber lülituda, kui soovite tõukejõu jaoks rohkem jõudu. Kindel koht alustamiseks on pöidlaga kliitori ümber ringide joonistamine ja tupekanalisse sisse- ja väljapumpamine kahe sõrmega. Alustage aeglaselt ja õrnalt ning suurendage järk-järgult veelgi intensiivsemaks.\nAndke talle võimalused ja küsige tagasisidet\nKui te pole kindel, mis talle meeldib, demonstreerige kahte erinevat tehnikat ja hankige tagasisidet selle kohta, mis talle kõige paremini meeldib. Küsige temalt: „kas teile meeldib see paremini, kui ma teid kahe sõrmega niimoodi kuratan… või kolme sõrmega niimoodi…“ Siin on veel mõned proovimisviisid:\nLäbi tema kliitori üles-alla minnes vs vasakult paremale\nTõmmake sõrmed tema kõvematesse või pehmematesse või sügavamatesse või madalamatesse\nTeha ainult kliitori stimulatsiooni, lihtsalt sisemist stimulatsiooni või mõlemat korraga\nRandme keeramine temast sisse ja välja liikudes, kasutades liikumist “tulge siia”, et G-punkti lüüa\nDaami sõrmede võtmine võib olla kohutavalt lõbus. Teie vastutate tema naudingu eest täielikult ja saate jälgida, kuidas ta reageerib teie igale puudutusele. Kui ta teab, et naudite ennast, on tal ka parem aeg.\nViis parimat isiklikku projektijuhtimise tööriista\nCopyright 2021 Tehke seda täna õhtul: sõrm teda ja ainult sõrm teda


MIS ON PRIOONHAIGUS? - NAKKUSLIKU-HAIGUSED\n2018. aasta alguses köitis avalikkuse tähelepanu mure „zombie hirvede” pärast, mis levitasid inimestele haigusi. Kuigi see on võimalik, on pärast hirveliha söömist väga väike tõenäosus nakatuda kroonilise kurnatushaigusega (mis sarnaneb hullu lehma haigusega). Praeguseks on paljudel hirvede populatsioonidel CWD levimus madal. Veelgi enam, pole kunagi varem kontrollitud juhtumeid, kus krooniline kurnatushaigus kanduks hirvedelt või põtradelt inimestele.\nHirvedes ja põtrades põhjustab CWD aeglast, piinavat surma, mis lõpuks röövib loomalt võime süüa ja juua. Inimestel hävitab CWD aju aeglaselt. See on neuroloogiline haigus, mida levitavad põhjapõdrad, põdrad, hirved ja põdrad. Üldiselt võib CWD liigitada “aeglaseks” nakkushaiguseks. Aeglased nakkushaigused on tingitud viirustest ja prioonidest; CWD põhjustavad prioonid.\nKroonilist raiskavat haigust saab kõige paremini mõista prioonhaiguse kontekstis. Alustame prioonhaiguse üldisemast vaatlusest.\nMis on prioonhaigus?\nHiljutised uuringud on valgustanud nelja punkti prioonide kohta.\nEsiteks on prioonid ainsad teadaolevad ülekantavad patogeenid, millel puudub nukleiinhape. Muud nakkusetekitajad, nagu bakterid ja viirused, sisaldavad nende paljunemist juhtivat DNA-d ja RNA-d. Erinevad prioonitüved põhjustavad erinevat tüüpi haigusi.\nTeiseks põhjustavad prioonid nakkuslikke, geneetilisi ja juhuslikke häireid. Mitte ükski põhjus, mis on põhjustatud ühest põhjusest, ei avaldu nii laias kliinilises vormis.\nKolmandaks on prioonid valesti kokku pandud valgud, mis levivad ajus ise. Tavaliselt arvatakse, et prioonvalk mängib närvisignaalides rolli. Sellel tavalisel valgul, mida nimetatakse PrPC-ks (rakuline prioonvalk), on alfa-spiraalne moodustumine. Prioonhaiguse korral läheb see alfa-spiraalne moodustumine üle patoloogilisele beetavoldilisele lehele, mida nimetatakse PrPSC-ks (prioonvalgu skreipi). Need PrPSC kogunevad kiududesse, mis häirivad närvirakkude tööd ja põhjustavad rakusurma.\nPrioonid levivad siis, kui beeta-volditud lehed (PrPSC) värvavad alfa-spiraalseid vorme (PrPC), et saada beeta-volditud lehed. Spetsiifiline rakuline RNA vahendab seda muutust. Märkimisväärne on see, et PrPSC-l ja PrPC-l on sama aminohappeline koostis, kuid erinevad konformatsioonid või kujud. Analoogselt võib nende kahe konformatsiooni erinevust pidada kangas volditeks või voltideks.\nPrioonide vahendatud haigus inimestel\nInimestel põhjustavad prioonid „aeglast“ nakkushaigust. Nendel haigustel on pikk inkubatsiooniperiood ja nende avaldumine võtab palju aega. Nende algus on järk-järguline ja nende kulg on progressiivne. Paraku on surm vältimatu.\nInimeste prioonvahendatud haigusi nimetatakse transmissiivseteks spongioosseteks entsefalopaatiateks (TSE). Need haigused on "spongiformsed", kuna need põhjustavad aju käsniku väljanägemise, mis on täis aukude ajukoes.\nInimestel esineb viit tüüpi TSE-d, sealhulgas järgmised:\nCreutzfeldti-Jakobi tõbi (CJD)\nCreutzfeldti-Jakobi tõbi (vCJD)\nGerstmanni-Sträussleri-Scheinkeri (GSS) sündroom\nSurmav perekondlik unetus\nCJD kliiniline esitus hõlmab dementsust, kehaliigutuste kaotust, tõmblusi, nägemiskaotust ja halvatus, mis mõjutavad ühte kehapoolt. Ehkki sarnane kuriga, mis mõjutab inimaju allaneelamist Uus-Guinea esihõimudel, ei põhjusta kuru dementsust. Pealegi on CJD leitud kogu maailmas ja see ei ole seotud toitumisharjumuste, elukutse ega loomadega kokkupuutumisega. Tegelikult võivad taimetoitlased arendada CJD-d. Üldiselt mõjutab CJD ühte inimest miljonist ja esineb nii riikides, kus loomadel on prioonhaigus, kui ka riikides, kus loomadel pole prioonhaigust.\nKrooniline raiskav haigus on vCJD tüüp. VCJD levinum vorm on veiste spongioosne entsefalopaatia või hullu lehma haigus. Põhjus, miks CWD-d ja hullu lehma haigust nimetatakse CJD variandiks, on see, et seda haigust esineb patsientidel, kes on palju nooremad kui tavaliselt CJD-ga. Veelgi enam, on teatud patoloogilised ja kliinilised leiud, mis erinevad vCJD korral.\n1996. aastal tõusis hullu lehma haigus rambivalgusse pärast seda, kui Suurbritannias tuvastati juhtumite arv. Haigestunud inimesed olid tõenäoliselt tarbinud veiseliha, mis oli segatud lehma ajudega. Lisaks tekkisid haigused ainult teatud tüüpi priooniga - metioniini suhtes homosügootsed prioonvalgud - inimestel. Ilmselt on metioniini suhtes homosügootsed prioonvalgud kergemini volditud beeta-volditud lehevormi (PrPSC).\nKrooniline raiskamise haigus\nSiiani ei ole teada ühtegi CWD ülekandumise juhtumit inimestele. Siiski on mõned kaudsed tõendid. 2002. aastal diagnoositi neurodegeneratiivne haigus kolmel mehel, kes sõid 1990. aastatel hirveliha. Ühel neist meestest kinnitati CJD-d. (Pidage meeles, et CJD on „aeglane“ ja selle avaldumine võtab aega.)\nCDC andmetel on alates 2018. aasta jaanuarist vabapidamisel olevate hirvede, põtrade ja põtrade CWD-d teatatud vähemalt 22 osariigis ja kahes Kanada provintsis. Ameerika Ühendriikides on CWD tuvastatud Kesk-Läänes, Edelas ja idaranniku mõnes osas. Samuti on võimalik, et CWD esineb Ameerika Ühendriikide piirkondades, kus puudub kindel seiresüsteem. Ehkki enamasti leidub seda USA-s ja Kanadas, on CWD-d leitud ka Norras ja Lõuna-Koreas.\nHuvitav on see, et CWD tuvastati vangistuses olevatest hirvedest 1960. aastate lõpus. 1981. aastaks tuvastati see metshirvedes. Ehkki CWD levimus looduslike hirvede populatsioonides on tavaliselt madal, võib mõnes populatsioonis haiguste levimus ületada 10%, kusjuures kirjanduses on teatatud kuni 25% nakkusest. Märkimisväärne on see, et vangistuses olevate hirvede populatsioonides võib CWD levimus olla palju suurem. Täpsemalt, peaaegu 80% ühe vangistuses oleva hirvekarja hirvedest oli CWD.\nLoomuuringud näitavad, et CWD võib levida ahvilistele, näiteks ahvidele, kes tarbivad hirve liha, mis on määrdunud aju või kehavedelikega.\nHirvedel ja põtradel võib kuluda kuni aasta, enne kui CJD sümptomid avalduvad. Nende sümptomite hulka kuuluvad kehakaalu langus, loidus ja komistamine. CWD jaoks ei ole ravimeetodeid ega vaktsiine. Lisaks võivad mõned loomad CWD-sse surra ilma mingeid sümptomeid tekitamata.\n1997. aastal soovitas WHO, et kõik prioonhaigust põhjustavad ained - ka CWD-ga hirved - levimise hirmus hoitaks toiduahelast eemal.\nKui CWD pidi levima inimestele, on parim viis selle leviku ärahoidmiseks hirvede või põdraliha söömata jätmine. Metsloomade söömise tava on Ameerika Ühendriikides laialt levinud. Aastatel 2006-2007, mille viis läbi CDC, teatas 20% vastanutest hirvede või põtrade küttimisest ja kaks kolmandikku hirveliha või põdraliha söömisest.\nKuna hirvede ja põtrade tarbimine on laialt levinud ning käegakatsutavaid tõendeid pole veel dokumenteeritud, on ebatõenäoline, et paljud hirveliha ja põdraliha austajad nende tarbimist peataksid. Seetõttu on jahimeestel soovitatav jahipidamisel ettevaatusabinõusid rakendada.\nTeatavad riiklikud metsloomade agentuurid jälgivad testide abil CWD levikut hirvede ja põtrade metsikus populatsioonis. Oluline on küsida juhiseid riiklikelt veebisaitidelt ja metsloomade ametnikelt ning vältida jahipopulatsioone, kus CWD on tuvastatud.\nOluline on see, et mitte kõik osariigid ei jälgi metsise hirve ja põdra CWD-d. Pealegi ei tähenda CWD negatiivne test tingimata seda, et üksikul hirvel või põtral pole haigusi. Sellest hoolimata on tõenäosus, et negatiivse testiga hirv või põder ei põe CWD-d, on suur.\nSiin on mõned nõuanded jahimeestele seoses CWD-ga:\nÄrge käsitsege, laske ega sööge hirvi ega põtru, kes näevad välja haiged või käituvad kummaliselt\nVältige tapmist maanteel\nHirve põllul riietamise ajal kandke lateksist või kummikindaid, minimeerige aju või muude organite käitlemist ning ärge kasutage majapidamises kasutatavaid söögiriistu ega köögiriistu\nKaaluge hirve või põdra, keda kavatsete süüa, testimist CWD suhtes\nKui lasete ulukeid kaubanduslikult töödelda, paluge, et teie liha valmistataks eraldi teistest hirvedest ja põtradest\nÄrge kunagi sööge hirve ega põtru, mille CWD on positiivne\nKontrollige metsloomade osariigi ametnikelt, kas hirvede või põtrade testimine CWD suhtes on soovitatav või vajalik\nKaubandusliku hirveliha ja põdraliha osas haldab USA põllumajandusministeeriumi looma- ja taimetervise kontrolliteenistus riiklikku CWD karja sertifitseerimisprogrammi. See programm on vabatahtlik ja karjaomanikud on nõus oma karja testima. Kõik kommertskarjade omanikud programmis ei osale. Tõenäoliselt on hea mõte tarbida ainult programmis osalevate kaubanduslike tarnijate hirvede või põdra liha.\nPrioonid teatud mullatüüpides\n2014. aastal leidsid Kuznetsova ja tema kolleegid, et Alberta kaguosas ja Saskatchewani lõunaosas (Kanada osad) võivad teatud tüüpi mullad sisaldada CWD eest vastutavaid prioone.\n"Üldiselt võivad savirikkad mullad seonduda prioonidega kiirelt ja suurendada nende nakkavust võrreldavalt puhta savi mineraalse montmorilloniidiga. Pinnase orgaanilised komponendid on samuti erinevad ja neid pole hästi iseloomustatud, kuid need võivad mõjutada priooni ja pinnase koostoimeid. Muud olulised soodustavad tegurid on mulla pH , mullalahuse koostis ja metallide (metalloksiidide) kogus .... Alberta ja Saskatchewani CWD-endeemilises piirkonnas on peamisteks muldadeks Tšernozemid, mida on 60% kogu pindalast; nad on tekstuuri, savi mineraloogia ja mulla orgaanilise aine sisaldus ja seda võib iseloomustada savise savi, montmorilloniidi (smektiidi) pinnasena, milles on 6-10% orgaanilist süsinikku. "\nLoomad söövad mulda mineraalide vajaduste rahuldamiseks. See pinnas viiakse pinnasesse uuesti väljaheidete või korjuste kujul. Seega saab prioone tsüklisse viia mulda. Näib, et prioonid kinnituvad savile üsna hästi.\nSiiani ei ole tõestatud kroonilise raiskava haiguse levikut hirvedelt või põtradelt inimestele; sellegipoolest on eksperdid riski pärast mures. Krooniline raiskav haigus sarnaneb hullu lehma haigusega, mis on dokumenteeritud lehmadelt inimestele levima.\nHirveliha või põdraliha tarbimisel on mõistlik rakendada teatavaid ettevaatusabinõusid ja kontrollida looduslike loomade osariigi ametnike juhiseid. Metsise uluki puhul ärge kunagi sööge haigelt ilmunud hirve või põdra liha. Lisaks on hea, kui metskitse- või põdraliha testitakse CWD suhtes.\nKaubanduslike hirvede või põdraliha ostmisel veenduge, et sellel lihal oleks sertifikaat, et sellel puudub CWD.\nSilte: Rahvatervise Veregrupi Häired Koroonaviiruse Uudised\nMida teada Keflexist (tsefaleksiin)\nMis on Chagase tõbi?\nUuesti tekkivad haigused: miks mõned tagasitulekut teevad\nZika-viiruse põhjused ja riskitegurid\nEnteroviiruse ja selle erinevate tüvede ülevaade\nEhkki hirvede ja inimeste vahel pole kroonilise raiskava haiguse levikut veel tõestatud, on mõistlik võtta ettevaatusabinõusid.\nCopyright 2021 https://healthyatri.com Ülevaade prioonhaigusest


Mis vahe on moraalsel ja ebamoraalsel teol? 2020\nMis vahe on moraalsel ja ebamoraalsel teol?\nEnne kui religioosse päritolu isik üritab sellele ebamäärasele küsimusele vastata sõna abil, võiks anda neile võimaluse eessõnas öelda ja selgitada, mida moraal ja moraal tähendavad ning kust see pärit on? Mitte etümoloogia. Kõigis denominatsioonides ei pruugi olla moraalne ühesugune järgimine, rääkimata moraali variatsioonidest. Lisaks pärineb ilmalikust valitsusest, kus kiriku ja riigi kindel eraldamine oli kõige esimene. Esimene muudatus: Kongress ei tohi kehtestada usu kehtestamist austavaid seadusi ... ... Võib olla kõlbeline nagu kümnist, mis võiks olla kiriku kasutuses seoses seaduste ja maksudega Riigi oma?\nMoraal jumaliku sekkumise kohta: tean isiklikult, kas minu ajule teisenimele edastatud teatavad aistingud viie meeli kaudu on mu meel samastatud vastuseks. Kehaline meelerefleks koos mõistuse vaimse reageerimisega tõlgendab endas valitsevat tunnet. See erutab seda, kas helistate müstiliseks, transtsendentaalseks või muul moel "see tunne sees", mis "võtab mu hinge kinni" või "keerab mu kõhu", kui soovite. See "baromeetri lugemine" toimib kui hea või kurja moraalne kompass, mis omakorda mõjutab hinge südametunnistust. Empiirilised teadmised või eksistentsiaalne kontekst võivad olla olematud, kuid kehamõtte ja vaimu ühendamine siiski toimub. Südametunnistus on vaba tahte eeldus. Vastasel juhul oleks "õnnelikel ja tugevatel" "põllupäev", kus nende olemasolu taltsutab nõrgemaid füüsiliselt puudega inimesi, hoolimata sellest, kui arukas nende meel on. Lisamine (ja isegi siis, kui nad on ratastoolis) kvalifitseeruks ebamoraalseks teoks.\nLoodus koos paljude teiste imetlusvõimeliste liikidega, kes on võimelised vabatahtlikult või muul viisil valikuid tegema, on fenomenaalne. Mõni kasutab arukalt tööriistu, metamorfoosi, sümbiootilisi kohandusi, liikidevahelist jäljendavat kaheksajala mõistust. See maskeerimisvõime, muutes kogu oma olemuse ja kuju, et ilmuda teiseks saagiks või kiskjaks, on peaaegu nagu võlujõud. Nende ellujäämiskujunduse abil tehtud valikute areng ei ole sama, mis inimese "vaba tahte" valikud maitsta meeleheite meelt ja moraalset väärtust väärtustamisel või kallaletungimisel. See teema võis olla arutelus selle üle, miks inglise keel "No Greater Love" ja kuidas jumalik sekkumine pole juhus ega nn intellektuaalne arukas disain.\nMatmisrituaalid kaaluvad rohkem diety (de) allika kasuks moraalse järgimisega. Teine võimalus tagasipöördumisõiguse saamiseks sellesse kujuteldavasse kohta "Taevasse" või hingerahu puhkepaika või isegi õnnelikku jahimaad nõuavad moraalset elu. Minnes ajaloos tagasi Neanderthali aegadesse, umbes 60 000–80 000, nii mitu aastat tagasi on varased inimesed matnud oma surnud. See on pikk aeg teistsuguse paradigma jaoks, mille sära säde asendab kõik need kasutud aastad, mis surnuid matavad. Evolution võttis selle väljamõtlemine kaua aega. Inimesed võivad nüüd välja mõelda, kuidas kaotatud aega korvata; kasutage korjuseid komposti või prügilate jaoks.\nMoraal alates evolutsioonist: arvake isiklikult, et see on segatud idee inimese peas, keda nimetatakse moraalseks sotsiaalseks konstruktsiooniks. Sellel töövõtjal oli ülbust julgusega seda väidet toetada, ei mingit alandlikkust. Võib kvalifitseerida ebamoraalseks.\nMoraalsed teod on teod, mida alati peetakse headeks ja ebamoraalsed teod on ühiskonna poolt halvad teod. Pidage meeles, et mõnda tegu võib pidada mõne rahva vahel ebamoraalseks ja sama tegu võib olla heaks ja kõlbeliseks teoks ka teises ühiskonnas. Selle erinevused sõltuvad selle ühiskonna kultuurist, religioonist, sotsiaalsetest väärtustest ja isegi keskkonnast. Näiteks ei saa tüdruk Lähis-Idas ja enamikus Aasia riikides bikiinit kandes tänaval kõndida. Seda peetakse ebamoraalseks, kuid Euroopas pole moraalil midagi pistmist sellega, kuidas te avatanud või liberaalsemalt suhtute. Erinevus on see, kui teie ühiskond arvab nii, et see on alati moraalne tegu ja kui teie naabrid ütlevad, et see on ebamoraalne, siis kindlasti on see ebamoraalne.


Turiste peaks loomaaiaga ahvatlema\nAgnes Ojala • 12. november 2007 kell 22:00\nEestil on Petersoni sõnul turismi, laevanduse ja IT vallas palju võimalusi, mis tuleks ära kasutada. Tallinna vanalinna hotellid, restoranid ja suveniiripoed üritavad praegu kliente meelitada madalate hindade, mitte innovatiivsete ja originaalsete mõtetega, kirjutas ta uudisteportaalis huliq.com.\nProfessor soovitab linnal aga rõhuda oma tugevamatele, kuid vähem tuntud külgedele: loomaaiale, Rocca al Mare loodusradadele ja kirikutele. Nii saaks turismis keskenduda enam erinevatele sihtgruppidele ja kohale meelitada nii perekondi kui ka turiste, kes siia ikka ja jälle tagasi tuleksid.\nEesti konkurentidena näeb Peterson Rumeeniat, Bulgaariat, Lätit, Leedut, Slovakkiat, Albaaniat, Sloveeniat ja Tšehhit. Riia ja Praha eelistena tõi professor välja selle, et sinna lendavad odavlennukompaniid.\nTallinna loomaaia direktor Mati Kaal usub, et renoveeritud loomaaed võiks turismimagnet olla küll, kuid praeguses seisus jätkates võiks seda nimetada pigem muuseumiks.\n"Meie kollektsioon on tegelikult väga huvitav ja loomaaeda on turismi jaoks vähe kasutatud. Sellel on ka põhjus, millest on juba palju räägitud. Kui 24 aastat tagasi ajutiselt Vene sõjaväe ladudesse kolisime, arvasime, et saame loomaaia 10-15 aastaga valmis ehitatud. Nüüd aga saab täis juba 25 aastat," rääkis Mati Kaal.\nKaalu sõnul on praegu loomaaia lagunemiskiirus suurem kui olukorra parandamiseks tehtud pingutuste valmimistempo. Seega oleks viimane aeg renoveerimine tõsiselt kätte võtta. "Meie arengukavas on kirjas, et vajame renoveerimiseks aastani 2012 igal aastal 100 miljonit krooni. Tallinna linn loomaaia omanikuna on kava kinnitanud ja meid ka päris hästi aidanud, riigi osa aga on jäänud väga väikseks," rääkis Mati Kaal.\nKaalu sõnul oleks loomulik, kui riik loomaaeda rohkem toetaks, kuna väikeses riigis ei ole rohkemate loomaaedade pidamine mõttekas ja seega on asutus oluline ka riigile, mitte vaid linnale.\nSamuti leiab Kaal, et loomaaiale võiksid õla alla panna ka ettevõtted, nagu seda Lääne-Euroopas ja Ameerikas tehakse.\n"Kui kõik 2012. aastaks plaanipäraselt läheb, saab paigalpuksimine läbi. Selleks ajaks peaksime suutma loomadele pakkuda loomväärseid elamistingimusi ja külastajatele korralikku ajaviidet," märkis Kaal, lisades, et vastasel korral võiks uksele panna sildi "Loomaaed-muuseum".


12. november 2019 – KB4525234 (igakuine värskenduskomplekt)\nTurbevärskendus hõlmab värskenduse KB4520015 raames tehtud parandusi (anti välja 15. oktoobril 2019) ja lahendab järgmised probleemid.\nLahendab probleemi ajutiste kasutajaprofiilidega keskkonnas, kus juurutatakse User Profile Disksi (UPD) ja vahemällu salvestatud rändlusprofiile ei kustutata, kui rändlusprofiilide vahemällu salvestatud koopiate kustutamispoliitika on lubatud.\nPakub kaitset Intel® Transactional Synchronization Extensionsi (Intel® TSX) kande asünkroonse katkestamise (CVE-2019-11135) nõrkuse vastu. Kasutage registrisätteid vastavalt artiklis Windows Server kirjeldatule. (Need registrisätted on Windows Serveri operatsioonisüsteemi väljaannete jaoks vaikimisi keelatud.)\nMicrosofti skriptimismootori, Internet Exploreri, Microsofti graafikakomponendi, Windowsi sisendi ja kooste, Windowsi virtualiseerimise, Windowsi tuuma, Windowsi andmekeskuse võrgunduse ja andmebaasimootori Microsoft JET turbevärskendused.\nPärast ülaltoodud värskenduste installimist soovitab Microsoft tungivalt installida uusima SSU (KB4526478). Kui kasutate Windows Update'i, pakutakse uusimat SSU-d teile automaatselt. Uusima SSU autonoomse paketi leiate Microsoft Update'i kataloogist.\nSellesse värskendusse kaasatud failide loendi vaatamiseks laadige alla värskenduse 4525234 failiteave.


DÜNAAMILINE VS KOOSMÕJU: MIS ON ERINEVUS? - DIF\nErinevus dünaamilise ja omavahelise mängu vahel\nKui seda kasutatakse nimisõnad , dünaamiline tähendab interaktsiooni omadust või viisi, kusjuures omavahel mängima tähendab suhtlemist.\nDünaamiline Samuti omadussõna tähendusega: muutuv.\nKoosmäng Samuti tegusõna tähendusega: suhelda.\nkontrollige allpool teisi määratlusi Dünaamiline ja Koosmäng\nDünaamiline kui an omadussõna :\nMuutuv; aktiivne; liikumises.\n'Keskkond on dünaamiline, muutudes aastate ja aastaaegadega.'\n'Ta oli dünaamiline ja kaasahaarav esineja.'\nVõimeline muutuma ja kohanema.\nDünaamiline kui an omadussõna (muusika):\nPuudutab heli helitugevust.\n'Dünaamiline märgistus ribal 40 on forte.'\nDünaamiline kui an omadussõna (arvutamine):\nToimumine käitamise ajal selle asemel, et kompileerimise ajal ette kindlaks määrata.\n'massiivi dünaamiline suuruse muutmine'\n«kui vana on David Bromstad »\nDünaamika osas käsitleb mehaanika haru jõudude mõju objektide liikumisele.\nDünaamiline kui an omadussõna (grammatika):\nVerbist: mitte statatiivne, vaid fientive; näidates subjekti jätkuvat või progressiivset tegevust.\nDünaamiline on a nimisõna :\nKoostoime tunnus või viis; käitumine.\n'Jälgige mehe ja naise dünaamikat, kui nad pole nõus.'\nDünaamiline on a nimisõna (Füüsika):\n'Vedeliku dünaamika uuring kvantifitseerib turbulentse ja laminaarse voolu.'\nDünaamiline on a nimisõna (muusika):\nLoo erinev helitugevus või helitugevus või helitugevust tähistavad märgistused.\n'Kui pöörate mängimisel tähelepanu dünaamikale, on see väga liigutav tükk.'\nSümbol muusikalises partituuris, mis näitab soovitud helitugevuse taset.\nDünaamiline on a nimisõna (grammatika):\nTegusõna, mis näitab subjekti jätkuvat või progressiivset tegevust.\nKoosmäng on a nimisõna :\nKoostoimed; vastastikune suhe.\nKoosmäng on a tegusõna :\naktiivne vs dünaamiline\ndünaamiline vs voolav\ndünaamiline vs liikuv\ndünaamiline vs staatiline\ndünaamiline vs energiline\ndünaamiline vs võimas\naparaat vs dünaamiline\ntegevussuund vs dünaamiline\ndisain vs dünaamiline\ndünaamiline vs efekt\ndünaamiline vs funktsioon\ndünaamiline vs toimiv\ndünaamiline vs rakendamine\ndünaamiline vs vahetus\ndünaamiline vs koosmõju\ndünaamiline vs mehhanism\ndünaamiline vs meetod\ndünaamiline vs režiim\ndünaamiline vs motiiv\ndünaamiline vs loodus\ndünaamiline vs töö\ndünaamiline vs muster\ndünaamiline vs protsess\ndünaamiline vs toimimine\nlyna perezi puhasväärtus\nalaia mcbroom netoväärtus


Hiiu Teed karikasarja võitjad « Hiiu Leht\nHiiu Teed karikasarja võitjad\n21.august, 2015 Sport\nHiiu Teed Rannavolle karikasari 2015 sai kokkuvõtte laupäeval Kärdlas, kus viieetapiline võistlus lõppes turniiriga segapaaridele. Üldine paremusjärjestus selgitati siiski individuaalselt vastavalt võistlusjuhendile. Naiste paremusjärjestus oli järgmine: esikoht Kersti Golub, teine koht Jaana Üksik, kolmas koht Evely Kullamägi, neljas koht Gerli Enula, viiendat-kuuendat kohta jagasid võrdsete punktidega Mirje Roasto ja Mari Vahtra.\nMeeste paremusjärjestus es saavutas esikoha Marek Sahtel, teiseks tuli Silver Laidro, kolmandaks Mario Vool, neljas oli Kaius Põtter, ka meeste arvestuses läksid viies-kuues koht jagamisele võrdsete punktidega – Robin Valting ja Markus Uuskari.\nEelnevatest etappidest toimusid kolm Käinas ja üks Luidjal.\nKarikasarja toetasid OÜ Hiiu Teed, AS Saku Õlletehas, ESF, Hiiu maavalitsus, Käina vallavalitsus, Hiiu vallavalitsus, Hiiumaa päästeteenistus, Hiiumaa spordiliit ja Käina spordiklubi.


Madalad intressimäärad hoiavad kinnisvaraäri vee peal - Kinnisvarauudised - City24.Ee\nEesti majandus ei ole väga tugevatel jalgadel. Kinnisvaraturg ei lase end sellest heidutada ja toimib aktiivselt. Kinnisvaraäril hoiavad aktiivset elu sees madalad intressimäärad, mis lausa sunnivad sellesse sektorisse investeerima, kommenteerib kinnisvaravaldkonna arenguid 1Partner Kommertskinnisvara juhtiv partner Tanel Tarum.\n„Madal intressimäär on tegur, mis võimaldab hõlpsamalt laenu võtta. Laenupakkumise poole pealt võib öelda, et pankadel on raha küllaga, mida nad tahavad välja anda. Küll hoiab panku tagasi mõningane konservatiivsus, mis on pärit 2008.-2009. kriisi kõige hullemate aastate mälestustest,“ kirjeldab Tanel Tarum laenuturgu.\nKinnisvaraalase tegevuse pikaajaliste laenude intressimäär on viimase aasta jooksul Eesti Panga andmetel püsinud vahemikus 2,5-3,5.


Varimajandus ja salakaubandus Eestis 2006 - Maksumaksja Portaal\nVarimajandus ja salakaubandus Eestis 2006\nAvaleht » Maksu-uudised » Varimajandus ja salakaubandus Eestis 2006\nKonjunktuuriinstituudi direktori Marje Josingu sõnul leiavad ettevõtjad, et varimajanduse negatiivne mõju Eesti majandusele on viimase 6 aasta jooksul vähenenud. Kõige madalam oli näitaja 2001. aastal, mil 6-punkti süsteemis anti varimajandusele riigi majanduse mõjutajana „kahjustab/ei kahjusta“ skaalal 2,7 punkti. 2006. aastal tunnetasid ettevõtjad varimajanduse kahjustavat mõju tunduvalt vähem, andes 4,1 punkti. Kõige sagedamini kasutatakse nn mustalt ehitusteenuseid – ligi kolmandik klientidest tellis ehitustöid „mitteametlikult ehitajalt“. Mitteametlike teenuste tellimine on levinud veel autoremondi ja õmblusteenuste kasutajate hulgas. Konjunktuuriinstituudi majandusuuringute sektori juhataja Evelin Ahermaa sõnul vähenes 2006. aastal nii alkoholi kui ka sigarettide illegaalne kaubandus ja tarbimine. Illegaalset alkoholi ostis 2006. aastal 5% alkoholi tarbijatest (2005. a 10%) ja salaalkohol moodustas 15–20% viina siseturust (2005. a 20–25%). Umbes 2 miljoni liitri müüdud salaalkoholi käive oli ligikaudu 130 miljonit krooni (2005. a 2,5 mln l ja 160 mln kr). Illegaalseid sigarette ostis 2006. aastal 32% suitsetajatest (2005. a 41%) ja salasigaretid moodustasid 20–25% sigaretiturust (2005. a 25–30%). Seega müüdi ca 610 miljonit salasigaretti ja nende käive oli ligikaudu 270 miljonit krooni (2005. a 700 mln tk ja 300 mln kr). Alkoholi ja sigarettide illegaalse kaubanduse tõttu jäi riigil hinnanguliselt saamata 522 miljonit krooni aktsiisi ja käibemaksu (2005. a 587 mln kr). Alkoholi ja sigarettide illegaalsest kaubandusest rääkides märkis Evelin Ahermaa seoses kavandatava aktsiisitõusuga, et riik võiks tellida ekspertanalüüse võimalike maksumuudatuste tagajärgede kohta: mõju hindadele, ettevõtete ja elanike kulutustele, salaturule ja maksulaekumistele. „Maksumuudatuste selgem planeerimine ja põhjendatus aitaks nii ettevõtjaid kui ka elanikke,“ nentis ta. Ümbrikupalka sai 2006. aastal 11% töötajatest (2005. a 12%), ligi pooled neist ehitussektoris. Hinnanguliselt jäi ümbrikupalkade tõttu riigieelarvesse laekumata 2,2 miljardit krooni sotsiaalmaksu ja füüsilise isiku tulumaksu (2003. a 1,6 mld kr; 2004. a 1,5 mld kr; 2005. a 1,4 mld kr). IMBI E. KALJUSTE MaksuMaksja peatoimetaja


Ivar Lepik: Kas peame mängima talvest talveni? - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nIvar Lepik: Kas peame mängima talvest talveni? (8)\n26. NOVEMBER 2018, 15:41 ARVAMUS/KOMMENTAAR\nEesti liigahooaeg algas - vähemasti pidi algama - 2018. aastal veebruaris ja lõppes eelmisel nädalavahetusel, 24. novembril. Kelle või mille jaoks?\nLihtne vastus oleks ilmselt, et Eesti jalgpalli kui terviku arengu huvides, mis peaks kõige selgemalt väljenduma koondise tulemustes. Loogiliselt peaksid meie parimad mängijad liikuma läbi koduse püramiidi, jõudma sinisärki kandma ja siis välismaale. See on tee, mida käiakse. Aga kuhu tahame me nõnda jõuda?\nVõime venitada hooaega üheksale kuule kasvõi sada aastat järjest, aga 1,3 miljoni elanikuga riigina ei arene me ühegi valemiga ja mitte kunagi tasemele, et mängida aastast aastasse võrdselt suurriikide koondistega. Seda loota oleks naiivne. Meile võib naeratada õnn ja sündida kuldne põlvkond, kes suudab jõuda suurturniiril näiteks kaheksa parema sekka, aga päeva lõpuks jääme me alati väikeseks. Mis pole iseenesest halb - endast suurematele hambaid näidata ja heal päeval tulemuseni jõuda suudame ka praegu.\nOn meil potentsiaali enamaks? Mille arvelt? Islandi edust on palju räägitud sisehallide ja kvalifitseeritud treenerite võtmes, aga samavõrd oluline tundub olevat mängijate varajane liikumine välismaale. Pea igas noortekoondises nii U19 kui U21 vanuseklassis on 5-10 mängijat, kes mehistuvad välismaal, tihti tippklubide akadeemiates. Ja nii ei ole see ainult Islandi, vaid ka Soome, Läti, Leedu puhul.\nTeame, et Soomel läheb koondise tasemel hästi ja teame, et Lätil ei lähe, aga kas saame olla kindlad, et Läti ei liigu meist viie või kümne aasta perspektiivis mööda, kui nende mängijad teevad üha rohkem samme mitte läbi koduliiga, vaid välisakadeemiate karmi konkurentsi? Eesti Jalgpalli Liidu president Aivar Pohlak on sellist suundumust lätlaste-leedulaste näitel nimetanud "noortekoondiste hetke taseme kunstlikuks tõstmiseks". Saab olema põnev aastate pärast näha, kas väide leiab rahvuskoondiste tasandil kinnitust.\nKüll olen üsna kindel, et Mattias Käit ei oleks 18-aastaselt kerkinud koondise võtmemängijaks, kui ta oleks Fulhami asemel jätkanud karjääri Levadias; et Frank Liivak, kes on saanud jalgpallihariduse välismaal, liigub lähiajal uuesti Eestist välja. Valdav enamus neist, kes noorena välismaale põiganud, on saanud vähemalt koondise tasemel tegijaks. Vägagi tervitatav oli selles plaanis lugeda Flora presidendi Pelle Pohlaku mõtteid Aleksandr Šapovalovi tuleviku osas - "me ei näe mõistliku ja loogilisena võtta ise sajaprotsendilist vastutust tema arengu eest". Ei peakski.\nSiinkohal tuleks ka küsida, kas peaksime kodust liigat vaatlema eelkõige kui kasvulava meie enda noortele või kui produkti, mis köidaks meeli ja tõmbaks inimesi? Olla tahetakse mõlemat, kasvõi täisprofessionaalse liigani jõudmine aastaks 2020 töötab mõlema eesmärgi kasuks. Siit jõutakse juba täna koondisesse ja põnevuse üle kurta ei saa. Jah, on üsna kindel, et ka 2019 võidab tiitli mõni Tallinna klubi; jah, on üsna lihtne koha või kahe täpsusega ennustada, kes-kus lõpetab. Aga millises liigas ei oleks see nii?\nMeie tipud on heal päeval Euroopa keskmikega võrreldaval tasemel, meie keskmikud on üha võimelisemad konkurentsi pakkuma, sekka juhtub ka mõni üllatus altpoolt. Meil on isiksusi, värvi, skandaali. Kui asjas kogu täiega sees olla, pakub Eesti liiga kindlasti rohkemat kui iganädalane lülitus mõnele kanalile "tippjalgpalli" vaatamiseks. Aga kui ma ei oleks iganädalaselt selle mulli sees, kas käiksin mängudel kohal? Kas pakutav oleks piisavalt huvitav, et ennast märtsis ja oktoobris, tuule ja tuisuga staadionile vedada?\nSoomlased plaanivad nüüd, kui nende koondis mängib EM-piletile, oma lühikest, 33-mängulist hooaega veel kärpida - maksimaalselt 27 kuni 30 vooru peale. Rohkem mänge, kus midagi on kaalul, rohkem põnevust. Selgelt ka suuremad võimalused heaks tribüüni-ilmaks, kusjuures nende infrastruktuur on meie omast kordades ees. Liigasüsteemide muutmine ja õige otsimine on saanud tavaliseks nähtuseks. Kui kümne meeskonna kasuks argumenteerimisel on varasemalt välja toodud Kesk-Euroopa riike, siis ka Austria läks tänavu üle tosina meeskonna, poolitamise ja 32 vooru peale.\nÜldine suundumus on süsteemide poole, kus tähtsusetute mängude arv on viidud miinimumini. Tänapäeva inimesed on liiga mugavad, et tulla külma ja kõledaga staadionile, liiga "hõivatud", et elada koduklubi rütmis. Kui nad üldse suhestuvad sel viisil mõne klubiga. Ja eriti siis, kui kalendris on ohtralt mänge, mille tulemus ei ole ühe osapoole jaoks oluline või numbrid tablool on lihtsasti aimatavad. Praegu on meil neid mänge palju. Ehk aitab profiliiga. Aga kui ei aita?\nJah, on kriitiline hulk mänge, mida mängijad arenemiseks vajavad, aga igasuguse liigaformaadi puhul on paratamatu, et kõige rohkem köidavad inimesi algus ja lõpp. Kui me mängime neid tingimustes, mis ei ole pealtvaatajale inimlikud, siis kellele me mängime? Mina tahaksin liigat, mida mängitaks inimestele. Olgu see siis "konnatiik" või mitte.\nMa ei taha siinjuures öelda, et märts peaks olema jalgpallivaba - miks ei võiks sinna kolida näiteks need tegelikult olulised nädalasisesed karikamängud, mis septembris-oktoobris piisavalt tähelepanu ei saa? Konkreetsed näited, kaheksandikfinaalid 2018: 25. septembril Flora-Levadia 313, 26. septembril Kalju-Kalev 158 pealtvaatajat. Mõlemad olid väga head mängud. Aga see on vaid üks mõte.\nArutlemiseks. Kas peame mängima üheksa kuud ja 36 mängu liigahooaega selleks, et mängijad saaksid areneda? Kas pikk hooaeg nõuab ohvriks osakese liiga atraktiivsusest? Kas saaksime teisiti? Kas eestlastest (noortel) mängijatel tasub üldse arengut silmas pidades edaspidi Soome minna, kui sealne hooaeg on ligi neljandiku võrra lühem?\nto autor • 26. nov 2018\nVälismaa akadeemiate osas tood välja Mattias Käidi (hea näide kuigi antud hetkel vajaks juba ammu meeste tasemel mänge) aga oleks aus tuua välja ka teised näited mis pole üldse mitte nii roosilised. Kui öelda et üks tee on hea siis ootaks analüüsi.\ndemo • 26. nov 2018\nmõttetu artikkel tegelikult. Pakkuda liigamängude asenduseks karikamänge, pole mingi asendus.\nLeelo Leelo • 26. nov 2018\nHea artikkel! Esitab nö. ametlikult küsimus, mis tegelikult juba ammu õhus ripuvad.\nhoffa • 26. nov 2018\nViimastel aastatel on mitmed keskmised ja väiksemad riigid, kes hädas publikuhuvi kahanemisega reforminud oma liigasüsteemi atraktiivsemaks, poolitanud, lisanud play-offid Europa league kohale, Põhjus lihtne, tänu UEFA euroliigade põhisele rahastamisele ja vabaagentidest üleküllastunud mängijateturult oma kasvandiksest mängijate müügist saadava tulu kokkukuivamisele, on tasemevahe liiga rikkaamate ja ilusamate ning inetute pardipoegade vahel liigselt kasvanud. Kõik see väljendub publikuhuvi kahanemisel, mis omakorda mõjub negatiivselt sponsoritele.\nMeie kliimale sobilikualt lühem ja atraktiivsem hooaeg, poolitamine, et hooaja teises pooles vähendada ühepoolseid, ettemääratud tulemusega mänge ning play-offid Europa liiga kohale, mis annaksid keskmikele õlekõrre karikasüsteemis eurorahade manu õnnestuda. Miks mitte?\nParaku 4 ringi ja 36 vooru jätavad veel aastateks meid tunnistama, kuidas 3-4 rikkamat klubi Meistriliigas kulda ja karda ning eurorahasid jagavad,...nii igatahes juhtoinad soovivad.\nHea artikkel • 27. nov 2018\nLiiga peab poolitama. Ei taha see Vaprus vôi Maardu novembri kesk Flora vôi Kaljuga màngida. Peale 15.min on seis 0-2 ja säde läinud.\nLisaks vôiks tuua sisse klausli, et Esiliigast tôusvad meeskonnad peavad lôpetama hooaja esikolmikus. See näitaks ja annaks kindlust, et tôusmine on teenitud ja nad on vôimelised mängima. Kroonilised on olukorrad, kus tôusev sats on vàljaspool medalikohta. Kui sa ei saa duublitele vastu, pole sul asja kôrgliigasse.\nPoolitame! + ei tôsta lambisatse Premmi. Elva Premmis oleks huvitav, aga vb ainult 10ks mänguks, peale mida kops koos ja seis lootusetu. Oleks püsinud aastaid tagasi olnud Tuleviku ja Pärnu LM-ga Premm, oleks olnud huvitav. Siinkohal Maardule kiitus!\nelx • 27. nov 2018\nIgati hea arutelu aga siis: "Ma ei taha siinjuures öelda, et märts peaks olema jalgpallivaba - miks ei võiks sinna kolida näiteks need tegelikult olulised nädalasisesed karikamängud, mis septembris-oktoobris piisavalt tähelepanu ei saa? "\nSee ei sobi kohe mitte - viia karikamängud, kus otsustatakse väljalangejad hooaja alguse esimesteks mängudeks, kehvadesse oludesse? Ei, kindlasti mitte.\nHoffa • 27. nov 2018\nKui ML-as 12 satsu jai poolitada, siis saabki Elva hooaja esimeses pooles ca tosin mängu endast tublisti tugevamatega ja hooaja teises pooles mängib tasemelt endasarnastega. Kindlasti tooks ta juurde ka täiendusi, mis taset võrdsustaks.\nto hea artikkel • 27. nov 2018\nNovembri keskpaigas pole sinu poole välja toodud mängupaare kunagi olnud.


Frankie Animal: Hea bänditegemise saladus on sõprus - Festival Jazzkaar\n09/05/2022 Frankie Animal: Hea bänditegemise saladus on sõprus\nIntervjuud Raija Heikkilä\n10. sünnipäeva tähistav alternatiiv-pop-rock ansambel Frankie Animal esines 30. aprillil Fotografiskas. Bändil tuli veebruaris välja uus täispikk album „Party Alone“, mille esitluskontserdi ärajäämise tõttu esitati uusi laule esimest korda just Jazzkaarel. Vabatahtlik reporter Raija Heikkilä vestles bändiga mõned tunnid enne kontserti.\nTeil pidi eelmisel kuul olema Fotografiskas uue albumi esitluskontsert. See jäi kahjuks praeguse sõjaolukorra tõttu ära. Täna on teil uus võimalus esineda siinsamas, seekord aga Jazzkaare raames. Mis teeb selle koha eriliseks?\nJonas: Lihtne vastus on see, et me pole seal veel bändiga esinenud.\nJan: Seal on selline mõnus saal, mis on ka asukoha mõttes hea nii publikule kui artistile.\nOlete harjutanud seal, aga ei ole veel esinenud?\nJonas: Oleme esinenud, aga teises formaadis.\nJan: See on visuaalselt selline muhe koht.\nJonas: Pluss kuidagi sümboolne ka … Kui mõelda meie bändi peale, siis fotograafia ja kunstipärane nurk sobivad kokku. Kui mõtlesime esitluskontserdi peale, kaalusime eri variante, aga Fotografiska tundus kõige sobilikum.\nMarie: Seal on selline hea vibe. Teatud rahvas, kes seal käib, on kindlasti ka meie rahvas.\nMarie ja Jonas, te olete varem esinenud Jazzkaarel, aga bändina osalete esimest korda. Mida te plaanite publikule pakkuda? Kas pigem lugusid värskelt albumilt „Party Alone“ või ka vanemaid laule?\nMarie: Põhiline kraam on uuelt albumilt, lisaks viimase viie aasta looming. Vanematest lugudest sattus mõni üksik kavasse.\nJonas: Kuna plaat on olnud ametlikult väljas vaid paar kuud, siis põhimõtteliselt täna ongi de facto esitlus.\nMarie: On vist üks lugu plaadilt, mida me täna ei mängi …\nJan: Jah, üks lugu. Kui plaanime ikka teha esitluse, siis saabki mängida selle ühe loo ka ära.\nJonas: Üks padrun on veel salves.\nMissugust tagasisidet publikult ootate? Mis emotsioonidega võiksid nad koju minna?\nMarie: Ikka mega elamusega! Pole ise nii ammu esinenud. Arvan, et täna jagub energiat, mida publikuga jagada.\nJan: Ma juba ootan! Tahaks lihtsalt mängida. Ma arvan, et publikul tuleb äge õhtu. Täna esinevad järjest lahedad esinejad keskööni välja.\nMarie: Loodan, et nad jaksavad meie kontserdile ka tulla!\nKas arvate, et tuleb pigem Jazzkaare inimesi või ka fänne?\nMarie: Ma ei oska ennustada. Loodan, et tuleb mõlemaid.\nJonas: Ma arvan, et see ongi Jazzkaarel esinemise võlu, olla nii-öelda katuseorganisatsiooni all. See annab võimaluse veidike teist sorti publikuni jõuda.\nJan: Ega me klassikaline jazzbänd ei ole.\nMis on teie suhe jazzmuusikaga?\nMarie: Mis on jazz?\nJonas: Kaks liiget on ikkagi Otsa kooli pop-jazz osakonna lõpetanud …\nJan: Mina olen rocki-skeenest.\nMarie: Tänapäeval ei õpetata Otsa koolis enam pop-jazzi vaid pigem rütmimuusikat. Olen standardlood läbi laulnud, aga päris jazzi peale pole üle läinud. Vahel tuleb selliseid esinemisi ette, kus teen rohkem jazzilikumat muusikat, näiteks isaga (Raul Vaigla).\nJonas: Mis kuulamisse puutub, siis tänapäeval on nagunii kõik žanrid omavahel nii segunenud, et on keeruline tõmmata kindlaid piire.\nMarie: Hea näide on ka see, et Frankie Animal esineb Jazzkaarel. Siin ei mängita enam ainult jazzmuusikat. Jazzkaar on muusikafestival.\nOlete varem öelnud, et eelistate esineda festivalidel. Kas on mõni festival Eestis või välismaal, kus te pole veel esinenud, aga tahaksite kunagi seda teha?\nJonas: Me lähme kambaga Primavera Soundile Barcelonasse.\nMarie: Kahjuks mitte esinema … aga seda võiks küll ühel päeval teha.\nJonas: See on unistus.\nJan: Eestis võiks esineda Võnge Festivalil.\nJonas: On festivale, kus alati hea meelega käime, nagu näiteks Intsikurmu. Seal on iga kord olnud hea emotsioon.\nMarie: Sweet Spot oli ka väga lahe, aga seda enam ei toimu. Festivalide puhul on hea, et mingi publik on alati garanteeritud. Ei pea muretsema, et rahvast ei ole.\nJonas: Pluss kõigil on nagunii hea meeleolu. Peame lihtsalt oma asja tegema ja ei pea muu pärast muretsema.\nJan: Festivalide puhul on äge ka bändide omavaheline hängimine. Bäkkaris saab sõpradega juttu rääkida … festivali vibe.\nKas on mõni artist või bänd, elav või surnu, kellega sooviksite teha koostööd?\nJonas: See nimekiri on nii pikk, et ei oska kohe öelda … Jungle tuleb Eestisse. Väga lahe oleks koos nendega midagi teha.\nMarie: Ma arvan, et Jan tahaks The War On Drugs’iga midagi teha.\nJan: Muidugi! Tegelikult oleks ükskõik kellega tuus. Kuulasin just Rammsteini uut albumit …\nJonas: Koostöö Rammsteiniga?\nMarie: See oleks megarets.\nJan: Ma arvan, et Till Lindemann sööks mu oma alfa’susega ära, aga päris huvitav oleks … Rammsteini riffid ja Frankie’de salmid.\nMarie: Vastandid omavahel kokku panna on väga lahe.\nOlete rääkinud, et loote uusi lugusid koos suviti Muhus. Marie, sa elasid mõnda aega välismaal ja Jonas, sa kolid võib-olla peagi Berliini. Te olete bändina elanud üle ka pandeemia. Kuidas olete suutnud takistustele vaatamata jätkata muusika loomist? Mis on teie eduka koostöö saladus?\nJonas: Ma arvan, et hea bänditegemise saladus on sõprus. See hoiab ise selle asja koos.\nJonas: Kui meeldib bänditegemise-väliselt omavahel aega veeta, siis on ka bänditegemine palju lihtsam.\nFrankie Animal tähistab sel aastal 10. sünnipäeva. Olete andnud välja mitu albumit, võitnud auhindu ja mänginud festivalidel. Mida järgmised kümme aastat toovad? Kas on mõni salasoov, mis võiks selle aja jooksul kindlasti täituda?\nJonas: Ma arvan, et see on juba päris suur saavutus, kui oleme kümne aasta pärast veel koos. Kui mõelda kasvõi abielu peale … See on ikka märkimisväärne saavutus, kui kaks inimest on suutnud 20 aastat abielus olla.\nMarie: Kümne aasta pärast tahaks ikka nende poistega muusikat teha. Üks unistus on see, et suvised bändilaagrid jääksid püsima.\nJan: See on üks mu lemmikhetki aastas, veeta lihtsalt nädal aega eemal.\nMarie: Kui see kümme aastat on juba üle elatud, siis edasine on käkitegu.\nMida Jazzkaarele soovite?\nJonas: Pidage ka veel kümme aastat vastu!\nJan: Soovime publikut!\nJonas: Ja visiooni!\nMarie: Ja tervist! Anne Ermile palju tervist!\nLaupäev, 30. aprill kell 23.30, Foografiska\nMarie Vaigla – vokaal, klahvpillid\nVaata kontserdi galeriid


Kodanikuühiskond kui hästitoimiv riik - Eesti Kirik\nKodanikuühiskond kui hästitoimiv riik\n02.02.2005 | Tiiu Pikkur | Rubriik: Uudised\nKodanikuühiskond on hästitoimiv riik tänu kõigi võimalustele osaleda otsustusprotsessides – nii võib kokku võtta Eesti kodanikuühiskonna arengu kontseptsiooni (EKAK) peamise mõtte. Riigikogu kiitis selle dokumendi heaks 2002. aastal.\nKontseptsioon sõnastab kodanikeühenduste ja avaliku võimu partnerluse alused ja raamistiku kodanikuaktiivsuse elavdamiseks ja demokraatia tugevdamiseks Eestis. Kodanikuühiskonna arengu kontseptsioon on suur samm edasi kogu kolmandale sektorile. Selle kontseptsiooniga kehtestas ennast kodanikuühiskond ja avalik sektor on aktsepteerinud kodanikuühiskonda kui aktiivset partnerit.\nKuidas aga minna põhimõtetelt tegeliku arenguni? Enam ei saa rääkida alt üles joonistuvast ühiskonnast, kus riik suhtleb kodanikuühiskonnaga ülalt alla. Kodanikuühiskond ei asu riigivõimust allpool, vaid sellega ühel tasandil.\nEesti kodanikuühiskond peaks kujunema toimivaks võrgustikuks, nii et ka Riigikogu tunnetaks end ühena paljudest vastastikku suhtlevatest mõjukeskustest. Küsimus on aga selles, kas ja kuidas kodanikuühiskond tunnetab ja kehtestab ennast riigi toimiva partnerina. EKAK on esimene vormiline samm selles suunas.\nLuua kodanikuühiskonna arengule soodne keskkond on EKAKi peamine eesmärk, mille saavutamiseks tuleb kodanikualgatust ja osalusdemokraatiat edendada, vabatahtlikku tööd väärtustada, kodanike õigusi paremini tunda ja järgida, inimeste vastutustunnet tõsta oma perest kuni ühiskonnani välja.\nPeetakse oluliseks kaasata kodanikeühendusi suuremal määral poliitikasse ning välja töötama õigusakte, arendama heategevust.\nMõiste «kodanik» all on selles dokumendis mõeldud kõiki Eestis legaalselt elavaid inimesi. Kodanikuühiskonna all mõistetakse inimeste omaalgatuslikku koostööd, et järgida oma huve ning arutada avalikke küsimusi ja osaleda otsustustes, samuti seda koostööd võimaldavaid ühendusi, võrgustikke ja institutsioone.\nKodanikeühenduste ja avaliku võimu koostöö põhimõtted on kodanikuaktiivsus, osalus, austus, partnerlus, vastutus ja aruandmiskohustus, kodanikualgatuse poliitiline sõltumatus, korruptiivsuse vältimine, säästev ja tasakaalustatud areng, võrdne kohtlemine.\nNende eesmärkide saavutamiseks määratleb EKAK kodanikeühenduste ja avaliku sektori koostöösuhtest tulenevad põhilised kohustused ja õigused, mis seonduvad mõlema poole tunnustamise ja esindamisega, nende partnerlusega, poliitika väljatöötamise ning vahendite kasutamise ja aruandlusega.\nEKAKi rakendamiseks edendatakse kodanikuharidust, toetatakse kodanikuaktiivsuse kasvu ja tugevdatakse osalusdemokraatiat. Tähtsal kohal on avaliku ja kolmanda sektori partnerlusel põhinev koostöökultuuri areng.\n2003. aasta oktoobrist tegutseb EKAKi rakendamise ühiskomisjon, kes on keskendunud EKAKi lähiaja prioriteetidele ja loonud nende rakendamiseks kolm töörühma: seadusandluse ja kaasamise, rahastamise ja statistika ning kodanikuhariduse ja avaliku teadlikkuse töörühma.\nKodanikuühiskonna arengut arutatakse Riigikogus igal teisel aastal ja seda peetakse riiklikult tähtsaks küsimuseks, on olemas tegevusplaan aastani 2004–2006. Viimane arutelu Riigikogu saalis oli 20. jaanuaril.\nPäev enne oli Riigikogu põhiseadus-, sotsiaal- ja kultuurikomisjoni avalik istung, kus osalesid kolmanda sektori esindajad. Eesti Mittetulundusühenduste Ümarlaud (EMÜ), kelle üheks eesmärgiks on olnud viia ellu EKAKi, tegi mitu asjakohast ettepanekut nagu osalusdemokraatia suurem rakendamine ehk avalik võim peab kaasama oma kodanikke ja kodanikeühendusi kõikidesse avalikes huvides toimuvatesse otsustusprotsessidesse.\nKolmanda sektori organisatsioonid on ise algatanud paljude probleemide lahendamise ja need on seni suures osas leidnud rahastamist välisvahenditest. Riik pole seni pidanud otstarbekaks kulutada maksumaksja raha.\nOlgu nimetatud, et 2005. aastal toetab riik 1,2 miljoni krooniga EKAKi rakendumist. Arvestades seda, et Eestis on ligi 22 000 sihtasutust ja mittetulundusühingut, ei ole summa muidugi suur. EMÜ peab ülimalt oluliseks luua kiiresti senise Hasartmängumaksu Nõukogu asemele kodanikuühiskonna sihtkapitali (hiljemalt 2006. aastaks).\nKiires korras tuleb välja töötada MTÜde rahastamise riiklik strateegia, mittetulundussektorist adekvaatse ülevaate saamiseks korraldada tegutsevate mittetulundusühenduste loendus, kuna praegune statistika ei anna teavet tegutsevatest, vaid üksnes registreeritud ühendustest.\nEKAKi Riigikogu toetusrühma esimees Avo Üprus on öelnud: «Rääkides kodanikuühiskonna edust, räägime tegelikult meie eneste edust, sest kodanikuühiskond oleme kõik koos; nii tulundus- kui ka mittetulundussektor, nii avalik võim kui ka kirik.\nTugev kolmas sektor – aktiivsed kodanikuühendused ja algatused, sotsiaalselt tundlik kirik, tööandjate ja töövõtjate ühendused – tugevdavad omal kombel ka valitsust. Ja loomulikult toimub hoolivas riigis ka vastupidine: valitsus tugevdab terviku huvides ka nimetatuid.»\nEelmine: Õpetajate Konverentsi asemel Vaimulike Konverents\nJärgmine: Peapiiskop sai kaitseväe eriteenete risti


NEITSI - VAATAMISVÄÄRSUSED JA HUVIVÄÄRSUSED REISIMINE | SMITHSONIAN - ARTIKLID, REISIMINE, AMEERIKA, NEITSI - 2022\nKülastage USA viienda presidendi James Monroe kodu, mis asub Thomas Jeffersoni Monticello kõrval Charlottesville'is. Kodu sisaldab originaalset ja perioodilist mööblit ning 535-aakrist töötavat talu ja rekonstrueeritud orjakvartalit.\nBelle Grove'i istandus\nMiddletownis asuv Belle Grove oli kunagi nooremmajor Isaac Hite ja tema abikaasa Nelly Conway, Madison, president James Madisoni õde.\nSam Houstoni sünnikoht\nSam Houston sündis selles Lexingtoni kajutis 2. märtsil 1793. Texase armee ülemjuhatajana võitis ta Texani iseseisvuse taganud San Jacinto lahingu. Enne 1863. aasta surma oli ta Texase presidendi, USA senaatori ja kuberneri ametikoht.\nTennessee sünnikoht Ernie Ford\nKülastage maakonna muusikalegendi sünnikohta Bristolis. Vaadake vanu perefotosid ja püstist klaverit.\nMustade sõdurite mälestusmärk\nAinus kodusõja monument Lõuna-Aafrika-Ameerika liidu sõdurite auks, see Norfolki sait on ühtlasi kodusaare ja Hispaania-Ameerika sõja Aafrika-Ameerika veteranide kalmistu.\nVaadake saidi suurimat kihlumist Virginia pinnal. Lahingut on nimetatud kindral Lee suurimaks võiduks selle väljakutse ees.\nGeorge Washingtoni sünnikoha rahvusmonument\nGeorge Washington sündis tema isa Pope Creeki tubakafarmis 22. veebruaril 1732, umbes kolm aastat enne nende kolimist Vernoni mäele. Täna tegutseb rahvuspargi talitus kolooniafarmis, kus kostüümide tõlgid taasloovad 18. sajandi istanduse elu, vaatamisväärsusi, helisid ja lõhnu.\nGillfieldi baptisti kirik\nSee on teine vanim must kirik Ameerikas, mis pärineb aastast 1786, kui see asutati Prince George'i maakonnas. 1800. aastal koliti see oma praegusesse asukohta Peterburi. Praegune hoone on ehitatud tellistest, mis on valmistatud Virginia Normaalse Instituudi mustlastele, nüüd Virginia Riiklik Ülikool.\nAjalooline Püha Luuka kirik\nAjalooline Püha Luuka kirik, c. 1632, Smithfieldis on tuntud ka kui "vana telliskivi". See on vanim säilinud inglise sihtasutuse kirik Ameerikas ja ainus gooti stiilis kirik USA-s.\nIwo Jima memoriaal\nSee Arlingtoni mälestusmärk on pühendatud kõigile mereväelastele, kes on surnud USA kaitsmisel, ning see on suurim pronksist valatud kuju maailmas.\nFrancis Lightfoot Lee menokin-kodu\nTuuri 500 aakri suurusel maapiirkonnal ja iseseisvusdeklaratsioonile allakirjutanud Lee ning tema abikaasa Rebecca Tayloe Lee 1769. aasta kodus.\nNat Turneri mässu koht\nSelle pöördelise orjade mässu esmakordne toimumine toimus 21. augustil 1831 selles nimega Courtland Southamptoni maakonnas.


Pastapliiatsi jälgede eemaldamine nahast esemetelt - Nokitse.ee\nPastapliiatsi jälgede eemaldamine nahast esemetelt on õigete vahendite kasutamisel suhteliselt lihtne. Puhastage jäljed niipea kui võimalik, sest kuivanud jälgi on oluliselt raskem eemaldada. Pidage ka meeles, et sõltuvalt naha pinna viimistlusest, võib ühe viimistluse tüübi puhul töötav vahend mitte töötada teise pinnaviimistluse korral. Kindlasti proovige iga vahendit, mida kavatsete puhastamiseks kasutada, väikesel alal mittenähtavas kohas.\n- Piiritus (või 80% viin)\n- Puuvillased vatipadjad\n- Nahast esemete hooldusvahend\nNiisutage vatipadi piirituse või kange alkoholiga ning hõõruge plekki ringjate liigutustega. Kui vatipadi hakkab värvuma, võtke uus, sest vastasel juhul võite pleki suuremale pinnale laiali hõõruda. Kui piiritus ei aita, siis võite proovida klaasipuhastusvahendit või atsetoonivaba küünelaki eemaldajat. Enne iga vahendi kasutamist katsetage seda vähemnähtavas kohas.\n2. Samm: järelhooldus\nPärast pleki eemaldamist kandke pinnale nahast esemete hooldusvahendit, mis aitab taastada naha loomulikku rasvatasakaalu.


Meie lapse uni: 2018\nLahenduse leidmise teel\nJagame ühe pere siirast ja ausat lugu lapse unemuredele lahenduse leidmisel. Aitäh - Luule ja Elisabeth!\nVäljavõte isiklikust päevikust: Laps oli siis kaks nädalat ja paar päeva uus.\n17.dets 2016 - Päevase unega veidrad lood aga Sa veel pisike, et palju nõuda (näiteks: jää ise magama, tudu ööläbi jne). Muretsemiseks pole põhjust. Oled üli tubli igaljuhul.\nVäljavõte isiklikust päevikust:\n20.dets 2016 - Me ei maganud paar päeva hästi aga täna lasen süüa ja magada Sul nagu ise tahad, aitab sellest äratamisest, et sööksid. Hetkel sain Su magama! Jess! Loen hetkel une-raamatut. Kõik ütlevad, et tee oma sisetunde järgi. Minu loogika ütleb, et nii pisikest ei saa ära hellitada sellega, et uinutan rinnaga või magab päeval minu süles. Samas Sulle meeldib päeval magada haudvaikuses ja kottpimedas-kuidas Sa saad siis aru, millal on öö ja millal päev? Suurim hirm-öö ja päev lähevad sassi.\nÄratamised oli tingitud sellest, et laps võttis haiglas, kus viibisime peale sünnitust pea nädala, väga palju alla (üle 10%). Rinda ei tekkinud piim, mis sest, et ise sünnitasin (vaakumi abiga). Arvan ise, et raske sünnitus (olid asetuselt halvasti ja nabanöör kõri ümber), emaka seinale tekkinud hematoom, mis vajas opereerimist ja lapsest eemale olek-kõik kokku mõjus mulle raskelt ja stressirohkelt. Imetamisnõustaja soovitas esialgu äratada ka kodus.\n06.01.2017 - Päevased uned on aegajalt olematud. Ükspäev nutsin õhtul, sest Sa olid maganud päeval kokku 3x10 minutit. Sa oled kuu-ajane beebi!\n08.01.2017 - Ma ei ole nutu-usku! See tähendab seda, et ma ei taha, et laps peaks nutma end magama. Laps nutab, sest Tal on midagi vaja või midagi ei ole päris hästi (näiteks: mul on palav, ma sügelen(!), mul on külm, mul on ebamugav, mul on nälg, mul on igav(!), mul on valus jne).\n17.03.2017 - Mul on mõistus otsas ja jaks hakkab ka otsa saama. Närvidest rääkimata. Laps ei maga päeval. Ärkad öösel 101x, sööd-arusaadav, et see on normaalne aga päeval ei maga peaaegu üldse. Päeva jooksul 20 minutit und. Hakkasin nüüd lugema "Meie lapse uni" raamatut. Ehk siit saan abi, sest siiani on une-raamatut suhteliselt sellist usku, et lase lapsel magama nutta ja laps peab magama niipalju sellises vanuses jne! :( Aga kui laps ei maga?!\n28.04.2017 - Pole vist maininud, et Su uni on kehva? Noh, on! Kui enne ei tahtnud Sa magada päeval siis nüüd ei taha magada ka öösel! Konsulteerisin erinevate arstidega ja soovitati neuroloogi juurde minna. Mul on hirm. Kas ma tegin midagi raseduse ajal valesti? Või raske sünnitus ja minus eemaleolek peale sündi traumeerisid? Kas ma õpetasin Sulle juba halbu uneharjumusi? Lapsevanemaks olemine on raske!\nPäeval magas laps rind suus. Aga kuna lapsel tegid hambad liiga siis Ta hõõrus ja näris mind ehk ma ei saanud magada. Küljed olid valusad ja muutusin aeglaselt madratsiks.\n14.05.2017 - Unega on nagu on. Leebelt öelda-olen väsinud!\nJuuli kuus käisime unenõustaja juures, registreerusin hea une keskuse kaudu. Laps oli 7-kuune. Unenõustaja arvas, et paneme last liiga tihti magama ja peame ikka suruma Ta graafikusse. Noh, proovime. Kõrva-nina-arstile saadeti ka, sest Sa nohised/norskad ja tõmbled läbi une jäsemetega. Ta soovitas teha une-uuringu. Leidis, et ühe kõrva kile oli tuhm, viitas suurenenud adenoidile.\nAugustisse saime aja une-uuringule. Meid hoiatati ette, et juhtmete ja andurite pealepanek on keerukas ja pikk protsess, sest Ta on noorim patsient. See vaatepilt, mis avanes, oli jube-laps oli nii väsinud sellest mitmetunnisest juhtmete ja andurite pealepanekust, et jäi kätevahel magama (seda ei olnud mitte kunagi enne juhtunud). Juhtmeid ja voolikuid oli terve keha täis, pealaest jalatallani. Peas oli vist ainuüksi 16 andurit, mis pidid kinnituma tsemendi taolise pastaga, mis nõudis liikumatut olekut, et kuivada. Võite ette kujutada kui keerukas oli 8-kuust paluda, et Ta ei kisuks ja ei tõmbaks neid juhtmeid. Ma ei teinud pilti, hea oli, sest see vaatepilt on mulle mällu sööbinud. Siiani tulevad pisarad silma ja judinad ülekeha. Uneõde oli fantastiline, suunas meid, rääkis lapsega, oli rahulik. Öö jooksul käis meie juures loendamatuid kordi, sest voolikud ja andurid liikusid imetamise ajal (ja liigutamisega) ära. Hommikul kiitis veelkord mind, et ma olen ikka visa ja tubli ema. Lisas, et saime kõik analüüsid, laps saab terveks, ärgu ma muretsegu-mul 101 mõtet peas ja pisarad kurgus kinni.\nSeptembris saime uuringu tulemused kõrva-nina-kurguarstilt kätte. Suunati ka edasi neuroloogi juurde ja röntgenisse. Arvavad, et lapsel on suurenenud adenoidid, mis tekitab uneapnoet. Lapse hingamine lakkas kümmne (10) ööune tunni jooksul\n20 korda- 1 sekund kuni 11 sekundit.\nNädala pärast oli uus arsti aeg aga ma ei uuri ega googel'da selle kohta mitte midagi! Arstid on super head, seletavad ja rahustavad. Mul oli nutt kurgus ja samaaegselt hea meel. Ei jätnud jonni mure oli suur ja tegutseda oli vaja. Peaasi, et terveks saad. Arengus oled ju ometigi ees, oled rõõmus ja tragi.\nNädal hiljem käisime röntgenis. Ei olnud suurenenud adenoid. Arst ütles, et see on hea uudis. Mulle meenub nüüd, tagantjärgi meenutades, et olin küll rõõmus aga ka vihane ja kurb, et mis see probleem siis on?!\nOktoobris läksime last neuroloogile näitama. Ta uuris, koputas ja kontrollis, küsis erinevaid küsimusi aga jäi lapse arenguga väga rahule. Panime erandkorras ülikiire aja EEG'sse. Seal pandi lapsele pähe mütsike, kus olid juba andurid küljes, 19 andurit vist (rohkem kui une-uuringul igaljuhul), mis mõõtis Su aju tegevust ärkvel olles ja magades. Arst ütles ka, et vaatas une-uuringu videot, epilepsia ja krambid võib välistada aga kahtlustab B-12 vitamiini puudulikust. Saime ka kinnitust veeniverega, et B-12 on madal. Neuroloog soovitas spreid.\nUneapnoe koha peale siis niipalju, et arvatavasti oli lapsel neeluluhas (või mingi lihas seal kurgus) lõtv ja aja möödudes või kui laps enam rääkima hakkab, pidi see tugevema.\n06.11.2017 - Ma olen väsinud. Päeval magad rind suus. Kui rinnast lahti lased siis on mul tunne, et saan terve Maailma vallutada aga siis tõmbad rinna nagu spageti suhu tagasi. Heal ööl saan magada 1,5 h aga 2/3 ajast oled rinnal. Tahame Su rinnas võõrutada, elava laiba tunne on. Aga enne pean arstidega nõu. Meenus, et arst mainis, et uneapnoe ideks on madal, kui madal, ei mäleta. Kas ma juba kirjutasin, et olen väsinud?\nKui laps sai aastaseks siis pidasime abikaasaga plaani ja jälgisime last, et millal oleks parim aeg ja viis Teda rinnast võõrutada. Kuna olin last öösel selja silitamisega magama saanud siis usun, et „käpa puudutuse meetod“ (meetod on kirjas raamatus „Meie Lapse Uni“) oleks sobilikum viis meie pere ja lapsele. Mu unetus ja unevõlg olid selleks ajaks mõistatus, kuidas kõik kodutööd olid tehtud, söök laual, laps õnnelik (siiani vahel küsin mehelt, et kas Ta on ikka kindel, et laps ei kukkunud sel ajal kui ma operatsiooni laual olin-Ta naeratab 90% ajast, ka unes).\nKui laps sai 1a 1k ja kahe nädalaseks saatis mees mu reede õhtul SPA'sse puhkama. Ilmselgelt, kui oli lapse tuttu-minemise aeg siis istusin telefoni kõrval ja ootasin kas kõnet, et tule oma rindadega koju või SMS'i, et kõik hästi! Õnneks tuli viimane ja üllatavalt ruttu.\nEsimene öö läks abikaasal aega umbes 45 minutit, järgmine öö aga kaks (2) tundi. Kolmandat ööd ei mäleta aga kergemalt, umbes tunnike läks uinumiseks aega. Esimesed õhtud kodus olid rasked, kuulata seda rahulolematut nuttu aga tulemused tulid kiirelt, sest umbes vähem kui nädal hiljem, uinus laps juba väga rahulikult. Oluline oli ka une-rituaal nii päevasel kui öisel unel.\nNüüd on laps 1a9kuune ja veidike peale. Magab suure lapse voodis, mis parandas une kvaliteeti ja uinumist veelgi.\nKui nüüd järgi mõtlen siis pea kahe (2) aasta jooksul oleme me muutnud järk-järgult lapse une-rituaale vastavalt arengule-näiteks kui beebina Ta uinus alati sekunditega peale vanni siis ükshetk oli see ergutiks. Siis nüüd meeldib lapsele kui et mees loeb muinasjuttu, sel ajal kui mina Temaga kaisutan. Samuti on muutunud ka une-röövlid ehk siis und segavad faktorid. Kui beebina ootasime Ta hambaid kaua (esimesed lõikusid kaks (2) nädalat enne aastaseks saamist) siis need tegid valu kuskil kolmandast (3) kuust alates. Nüüd on laps end oma algatusel potile harjutanud ja keeldub mähkmeid kandmast ka öösel. Mähkmeta oleme päeval kuskil viis (5) kuud ja öösel kuskil kaks (2) kuud. Aga ööund segab öine pissihäda ja vahel ka voodisse pissimine. Hea, et on leiutatud vetthülgav lina ja pesumasin.\nKui tekib vajadus lapse tuttu panemist muuta ehk enam ei sobiks sellinne kaisutamine siis teeksin „järkjärgulise tagasitõmbumise ehk toolimeetodi“ (samuti saadaval raamatus „Meie Lapse Uni“). See tundub mulle mõistlik ja leebe, loogiline jätk. Aga seda kas ja millal meil seda lapsega vaja on, selgub aja jooksul.\nUnekooli poole pöörduvad vanemad küsivad sageli, kuidas teistel peredel unekooliga läinud on – kas ja kui ruttu tulemused tulevad? Jagame siin pere loal üht perenõustamise lugu.\nPerel oli mure, et 7 kuune poeg ei maga enam öösel ega päeval rohkem kui 2 tundi korraga, sageli jäi uni vaid 30-60 min pikkuseks. Laps oli ärkveloleku ajal kogu aeg viril. Nii oli see kestnud juba kuskil 3 kuud. Emale tundus, et last ajab üles krooks ja sellega kaasnev piim. Seega pidi ema last sageli üles võtma krooksutamiseks ning uinutamiseks hoidma süles. Ka koos magamine ei teinud asja paremaks.\nKohtusime kogu perega detsembris nende kodus ning 1,5 tunni jooksul kaardistasime põhjalikult pere olukorra, nende ootused ja ressursid.\nperenõustaja koduvisiit või konsultatsioon skype teel (kestusega kuni 1,5 tundi)\npersonaalne uneplaan lapsele\njärelnõustamine 3 kuu jooksul e-maili teel (kuni 10 nõustamist)\nkaisunukk, unekooli T-särk lapsele või raamat Meie lapse uni;\nraamatuke Beebi ja uni PDF formaadis.\nSeejärel panime koos perega paika plaani, kuidas saame olukorda parandada. Pere alustas koduse unekooliga. Kõik ei läinud kohe libedalt, tekkisid ka mitmed uued väljakutsed ja hulgaliselt küsimusi. Olime perega järgmistel nädalatel ühenduses telefoni või meili teel.\nNüüdseks on pere saavutanud olukorra, kus:\n• laps läheb igal õhtul samal kellaajal voodisse;\n• saab võimaluse uinuda iseseisvalt oma voodis ja seal ka hommikul ärgata;\n• laps uinub protestita;\n• magab ööune ärkamata.\nVäljakutseks on veel natuke liiga varajane ärkamine, laps kipub varahommikuti (kella 5 paiku) virguma ja siis vajab vanemate abi taas uinumiseks.\nMis võis olla teie pere edu saladus?\nEma: „Eks ma olen ise ka meie edusammudest väheke hämmingus. Igal õhtul kui ta protestita omas voodis magama jääb, siis mõtlen, et see on lihtsalt uskumatu!!! Suur aitäh, julgustuse ja õpetuse eest.“\n"Ma arvan, et edu saavutamisel on kõige olulisem ikka kaaslase toetus ja osavõtt. Kõige raskem ongi selle väsimuse kõrvalt leida seda jõudu, et rahulikuks jääda. Mind aitas palju ka see, et sa lubasid meile, et asi läheb 5 ööga paremaks. Kui raske oli, siis kordasin seda endale ning ei lubanud alla anda. See aitas väga ning tegi rõõmu, kui avastasin, et täpselt nii palju aega läkski!"\n"Suur, suur aitäh! Eks me pusime vaikselt edasi ja kui jääme hätta, siis kindlasti pöördume uuesti.“\nMeil on ka siiralt hea meel!\nPerede tagasisidet Unekooli koolitustele ja perenõustamisele leiab SIIT.


Kodumaine roosa lõhe: kuidas lõhe kodus saada\nKoduküpsetus roosat lõhet kodus on kaks segu valmistamise võimalust. Kuiv soolamine hõlmab soola, pipra, suhkru, lehtsoolu ja muude vürtside segu koostist.\nSee rümba lõikamist kaheks pooleks kala kaetud segu sellise kiirusega, et ühe kilogrammi lõhe peavad võtma kolm või neli supilusikatäit jämedat soola ja sama palju suhkrut.\nKogu maitsestamise protsess toimub emaihe, klaasist või plastpakenditest.\nPickle kiirendab protsessi.Ühe, kahe päeva asemel kala valmistamine soolvees võtab maksimaalselt 8 tundi.\nSoolalasse pannakse sool( 3 spl), väike suhkur, paar lauremi lehtede lehte, must ja paprika. Sool tuleb keeta veega( 1 liitrine), selle abil, kuidas see jahtub kuni 40 kraadi, võite lisada sinepi. See võib olla valmis või pulbrina.\nPickle saab ja ei keeta, piisab, kui lahustatakse kõik koostisosad ja valatakse kala.\nsuursaadik lõheviilud soolvees\n- 1 kg lõhe;\n- 100 g soola;\n- 50 g suhkrut;\n- 1 spl.läädikas( 9%).\nValage vett kastrulisse, lisage soola ja äädikat, seejärel keetke. Saadud lahus jahutatakse toatemperatuurini ja valatakse roosa lõhe. Hoidke kala soolvees 1-2 tundi ja seejärel saatke see külmkapis 2 päeva.\npärast kindlaksmääratud aega, tühjendada soolveega, roosa lõhe plaadil, kaunistage tilli, murulauku ja salat ka puista veidi oliiviõli. Viiludele soolatud lõhe on valmis ja seda saab serveerida lauale.\nkuivsoolamise vürtsidega ja suhkru\nlõhe - 1 kg\njämedat soola - 5 supilusikatäit\nsuhkur - 2 spl.sidrunimahl - 1 spl.\nmust pipar maa - 1 tl.\nloorberileht - 3 tükki\ntill, petersell - 1 oksaraag\npoolitatud rümba lõhe lõigatakse pooleks, eemaldamata film nahalt. Segatakse vürtsid, hõõrutakse kahe segu pooleks. Roosid üles tõsta, leerake lehed, puista sidrunimahlaga.\nKaetakse pool filee teisega, pannakse kaheks päevaks külmkappi. Oluline seisund - iga 12 tunni tagant tuleb fileed ümber pöörata. Soolamise lõpus on vaja eemaldada sool, mida ei ole imendunud.\nPink lõhe sinepikastmega\nSel retsept vajate järgmisi koostisosi kohta 1 kg lõhefilee:\n- suhkru - 3 spl;\n- sool - 3 spl;\n- tilli - maitse järgi;\n- oliiviõli või päevalilleõli.\nOn vaja valida kastrulis nii, et kala tükid täidaksid seda peaaegu täielikult. Segu määritakse õliga( oliiviõli või päevalilleseguga), põhjaga valatakse veidi õli.\nFill pannakse kihti üle kiht, iga kihti piserdatakse soola, suhkru ja tilli seguga. Kui kõik kalad on välja pandud, pannakse pan panna külmkapisse kaks päeva.\nPink soolatud soolatud vastavalt sellele retseptile on soovitatav serveerida spetsiaalse kastmega. Kastme valmistamiseks on vaja 1 kg lõhefilee kohta järgmisi koostisosi:\n- sinepiseiner - 1 spl;\n- magus sinep - 1 spl;\n- äädikas - 2 spl;\n- oliiviõli - ½ tassi.\nKõik koostisained segatakse, kuni saadakse ühtlane mass - ja roosa lõhe kaste on valmis.\nSee video näitab, kuidas maitsvad soolatud roosa lõhe.\nVeel üks huvitav retsept:\nVäga lihtne viis:\nTunnistajate pulmade kutsumine ja tunnistajate ise valimine: mida otsida\nMust sõstarist valmistatud moosid ja nende marjade moosid, moosid ja pastillid\nKuidas sealiha praet valmistada: retsept ja video


22. nädal Jõgeva ümbruses (03.06.2015 11:23)\nIlm püsis jahedavõitu. Maksimaalne õhutemperatuur siin kandis nädala jooksul üle 20 kraadi ei tõusnud ja kõige külmemal ööl (laupäeval) langes temperatuur õhus alla kahe kraadi. Maapinna lähedal esines rohul mitmel ööl miinuskraade ja varahommikul halla. Vihma tuli nädala jooksul napilt. Sadu esines teisipäeval, kolmapäeval ja pühapäeval. Muld püsis kuivavõitu ja kruusateed tolmasid.\nLooduses jätkus õitseaeg. Aiad valendasid õunapuude ja teiste viljapuude õitest. Parkides pakkusid silmailu õisi täis hobukastanid, teede ääres sirelid. Harilikul pihlakal tänavu siin kandis õisi ei ole, õiepungad on näha kultuursortidel. Nädala teisel poolel valmisid võililledel juba viljad. Samuti lendles õhus jätkuvalt raagremmelga ja haava seemned. Reedel alustasid männid tolmlemist.\nPõõsastikes, vaarikates ja kõrges rohurindes on sellest nädalast kuulda aed-roolinde laulmas, nad talvitusid Hindustani poolsaarel.


See ei kõla küll nagu kõige üllatavam idee, kuid kui mõtiskled parasjagu, mida teha, siis on jalutamine hea viis, kuidas pead mõtetest tühjendada ja pisut aega maha võtta\nSamad inimesed on ka mitmete riiklikult heakskiidetud kooliõpikute autorid. Avatud baar, piletiga üritus. Tegemist kogupere jaanitulega. aasta noorte laulupeo “Mina jään” üks ideekavandi autoreid ja lavastaja. Selle peaks siis lisama ju kõikide isikute artiklisse. Veiko Tubin on vabakutseline näitleja ja helilooja, kes on heliliselt kujundanud arvukaid teatrilavastusi ja osalenud mitmetes muusikaprojektides ning Tallinna Linnateatri meeskvarteti koosseisus. Kui tead, et on vale, kuid viidet ei jõua otsida, siis lihtsalt paranda. Kukkurtihase, sabatihase ja tutt-tihase tihasena äratundmine pole aga enam nii kindel. Ma ise ei viitsi seda süstemaatiliselt teha, aga mul pole selle vastu midagi, kui näiteks Andres tahab seda teha. Võib-olla siis teised tulevad ka kaasa. Kuid üldine on entsüklopeediate suhtes seegi, et need, kes Vikipeedia usaldusväärsust kritiseerivad, ei loe tihti paberentsüklopeediatki eriti kriitiliselt. Küll ei tähenda see seda, et ülejäänud inimesed peaks neid aegu tagasi ihkama. Et selle pärast minu arvamus sellest, kas Vikipeediat peaks kasutama poliitpropagandaks ja spämmimise õhutamiseks, muutuks mittetõsiseltvõetavaks, on küll veider hüperbool. Kategooriad ei anna ju põhimõtteliseltki loendeid, sest kõik, mis on alamkategooriates, jääb välja. Siin aitabki, kui saad otsida "saba" või "tutt" järgi. It allows modules and templates to be “language-neutral”, and store all text translations on Commons. Kui sa ei saa aru, mis asi on reklaam, siis sa oled lihtsalt rumal. Aga ega see probleem pole ära kadunud. Soovime, et ikka rohkem ja rohkem inimesi saaks aru meie imelise saare keele ja kultuuri eripärast. Nagu ma juba korra kirjutasin: "kui tegemist on mõistliku ja põhjaliku loendiga, siis vaevalt siin kellelgi midagi selle vastu on". Filtrite kasutamist ei pea ma õigeks, kuna see rikub õiglusriigi aluspõhimõtteid. Nii ongi olukord, kus inimestel on lausa mõistlik otsinguid teha Google vahendusel, sest siis on vähemalt natuke lootust midagi üles leida. Kiire elutempo juures on oluline vähemasti hetkeks aeg maha võtta ja lasta kaunitel ning mõtlemapanevatel tekstidel kõnetada. Selles vallas on autoriõiguste kontroll juba üle kümne aasta olnud ülimalt tugev ja mingid õiguste rikkumised on üliharuldane nähtus. Ükski suurviki ilmselt ei tegele enam selliste hiigelloenditega. Süüdatakse jaanilõke ning pidutsetakse tantsumuusika saatel varajaste hommikutundideni. Aga tegelikult ei saada aru ka sellest, kuidas entsüklopeediat tehakse. Sa pole näidanud huvi oma destruktiivset finantskäitumist muuta. Loenditesse on võimalik panna rohkem infot kui kategooriatesse, need on paindlikumad ja ülevaatlikumad, need ei pea piirduma olemasolevate artiklitega. Küll aga suurvaldkondade hiigelloendid hammustavad vastu. Nt tõenäoline on teada, et "mingi tihane, sinist värvi" jms.\nBlogi ‹ Rubriik - Vikerkaar\n. Praegu on sihtkohana välja valitud Ida-Virumaa. Vandaalitsemise mõiste on vist ka suhteline, kui Einsteini peale mõelda. Just nimelt on vaja Vikipeedia otsingumeetodite tõhususele ja lihtsusele tähelepanu pöörata. Samuti on selle ressursid veel piiratumad kui meie oma väikese MTÜ omad. Hella Wuolijoki "Niskamäe naised" on lavale seadnud kauaaegne armastatud Ugala näitleja Leila Säälik. Väikelaenude kaudu võib keskmine klient laenata kuni kakskümmend viis tuhat eurot viie aastase perioodi peale, mille lõpuks peab olema väikelaen tagasi makstud. Juhul kui ka leppida kokku, et soovime näiteks pildisüntaksis parameetri "thumb" kõikjal asendada, siis arvatavasti on mõistlik kasutada selleks robotit. And thanks for the article's link to "Eesti filmi andmebaas".. Sellest need hädad pihta hakkavad. See ei kõla küll nagu kõige üllatavam idee, kuid kui mõtiskled parasjagu, mida teha, siis on jalutamine hea viis, kuidas pead mõtetest tühjendada ja pisut aega maha võtta. See kõik ei ole juhuslik tegevus, ainuke erinevus võrreldes sünniajaga on see, et süstemaatilist lähenemist takistab teadmiste puudumine või teiste oluliste isikute puudumine, mistõttu nimeartikkel ei vastaks olulisuskriteeriumile. Nt Facebookis on selle jaoks palgal mitukümmend tuhat inimest. Selle suve kõige popimaks laupäevaks muutub kultuuri ja surfikuur SUKU oivaliseks POP UP klubiks, kus tunneb ennast unustamatul mõnusas nooruses multitalent, kui ka juba kelmikas keskeas ettevõtja. See lind pole armas sulepall, nokk tugev ja silmad targad on tal. Nüüd otsitakse seda ühiselt ja kutsutakse kuulajagi rännakule kaasa. Internetikiirused kasvavad, arvutite võimsus kasvab, see, mida praegu peetakse hiigelloendiks, võib tuleviku infouputuses olla lakooniline infoessents. Mõne kategooria all on kokku pandud pudru ja kapsad. Lisaks hubasusele pakub festival väga heal tasemel esinejaid erinevatele maitsetele nii Eestist kui ka mujalt maailmast. If you liked my projects like maps, graphs, or this one, I will be happy to receive your support. See on eesti ortograafias uus nähtus. Teadmata perekonda, saab linnu häälitsuse transkribeerimise katsetamisega üles leida päris mitu linnuliiki. Normaalne inimene mõtleks veidi järele ja muudaks oma käitumist. Miskipärast on see nüüd kadunud. Selliseid muudatusi pole viimastes muudatustes ja seotud loendites reeglina mõtet üle vaadata, aga nad pole loendites hõlpsasti eristatavad muudest pisimuudatustest, mida tasub enam üle vaadata. Kärdla JaanituliRohkem infot pealkirjal klikates. Kui vajutad "Avalda", siis oled nõustunud Vikipeedia litsentsitingimustega ja sul pole mingit sõnaõigust selle üle, et kuidas keegi sinu loodud tekste muudab või kus neid eksponeerib. Kõik me ju teame ka, et on olemas Danube jõgi ja Vienna linn ja veel üht-teist, mille mõistmiseks peab väheke mõttesse jääma. Paljusid lühendid, mida inglise viki loetleb, eesti keeles ei kasutata.\nSündmused, üritused, tegevused Hiiumaal - info\n. Ning see "linkimine kellegi teise intellektuaalsele tööle, et ennast upitada" on debiilne väide: tegelikkuses on tegemist sisuliselt sama asjaga kui raamatusoovituse andmine. Pikk kael lubab puulatvu süüa küll tal, kuid juua on hull, jalad niiii harkis all. Teiseks, kas või mil määral teha Vikipeedias kampaaniat. * Seal on tore rõngassaba, kärss tal nagu roosa nööp. Kui inimesed neid linke ei näe, siis nad lihtsalt ei kliki nendel. Kui tead mõnda sisuloomega, netiettevõtlusega seotud kogukonda või arvamusliidrit, siis uuri, kas nad poleks valmis meie protestile toetust avaldama - sest direktiiv lööb kõiki Eesti tegijaid valusasti. Arhiivis on värsid ka ELEVANDI, SEBRA, KROKODILLI, KAAMELI, KILPKONNA ja KÄNGURU kohta. Või oled sa nii eriline, et sind ainukesena ei mõjuta see, kui interneti olemus Euroopas drastiliselt muutub, tuhanded veebilehed kinni pannakse ja paljud ülejäänud muudavad oluliselt oma ärimudelit. Lihtsal kasutajal on ju kõige mõistlikum juhinduda sellest, kuidas kõrgemate õigustega staarkasutajad ette näitavad.\nSüstemaatika on pidevas muutumises ja loendid sisaldavad nii eestikeelset kui ladinakeelset nime. Please see project page for details and ask questions on talk page. Duol on olnud rõõm osaleda paljudel erinevates festivalidel nii Eestis kui välismaal. Kunagi sai arutatud, et "Vaata ka" rubriik on selliste asjade jaoks, mille koht võiks artiklis kusagil siselingina olemas olla, aga ei leia nagu hetkel õiget kohta. Pole mingit Kriisi on vaid BRIIS. See ei ole minu meelest halb. Kui tahad väga Postimees lugeda, siis loe seda. Kui lõpuks ka kutsikad saanud on süüa, ükski lõvi ei möirga vaid nurru võib lüüa. This means that it is enough to copy/paste a template without any changes, and update the translations separately. Kui samalt aadressilt pole uuesti sodima tuldud või kui sodimisest on juba tükk aega möödas, siis ei anna blokeering tõenäoliselt midagi, ennem tekitab see siis just trotsi järgmine päev uuesti sodida, kui sodija peaks blokeeringut märkama. Kui neid on piisavalt palju, siis suudame nii vikit toimimas hoida kui ka tagada, et mingi väike radikaalide grupp asja üle võtta ei saa. Sõru Jazz on kui üks rõõmus pidu suure perega, festivali õhkkond on kodune ning sõbralik. Eestikeelse vikipeedia Eesti-teemalised artiklid jooksevad sageli lati alt läbi nii vähese sisukuse ja mitte eriti harva ka vigade tõttu. Nüüd saab kategooriate abil vajaduse korral täpsemad loendid poolautomaatselt teha paari minutiga. Tõsi, laval on neil enamasti palju põnevaid kitarre - mõni plekist, mõnd mängitakse metallpulga ja küünistega, lisaks veel musta mandri kalimba ehk mbira. Kaasa laulda saab rahvalaule Cyrillus Kreegi põhjatutest rahvaluulekogudest ning Kreegi-aegsete külalaulikute lauluvarast. Kui mõni loend on ideaalsest kehvemas seisus, ei tähenda see tingimata, et seda loendit pole vaja. Need on ju peatselt need, mis otsustavad, et milliseid kommentaare kuskile kirjutada saab. See viimane ehmatab muidugi osa lugejaid ära - ent samas on see ka üks põhjustest, miks lugeja vana mudeliga tehtud entsüklopeediat enam omaks ei võta. Mõneti võib seda võrrelda ka arvamustega selle üle, et kas toetuda riigikaitses palgaarmeele või reservväele. Aga järgnevate kommentaaride järgi tundub, et täienduste tegija ei saanud sellest üldse aru. Ning vast peaks ehk isegi rohkem sihtima seda, et leedukatest nö turvaliselt mööda minna. Eesti keeles on paljude lindude nimed tuletatud linnu häälitsuse järgi. Lindude loendis oleksid näiteks toodud lindude loendid perekonniti vms. Suures plaanis see probleemi muidugi ei lahenda, kui massiliselt häid vikipediste juurde ei tule. Seega tooksin uuesti välja, et probleem on natuke sügavamal. Koodi saaks üle võtta Githubist. Meil pole kommunismi - ainult kuludega kuigi kaua uudisepoirtaali ei pea - kuskilt on vaja kulude katteks ka tulu teeniida. Mängitakse eranditult neid lugusid, mis endile väga meeldivad! Kontserdi märksõnadeks on ilu ja rahu. Süüdatakse jaanilõke, esineb tantsuansambel, jaanimängud, kohalik toit. Sõbra seljast kirpe otsivad nad, neile maitseb banaan, muud puuviljad ka. Ja üldse on mul pikemalt mõttes olnud, et peaks tegema vähe põhjalikuma uurimistöö vandalismi seaduspärasustest: ma ei välistaks, et mõistlik võib olla isegi artiklinimeruumi muudatuste tegemise keelamine kõigile, kes pole sisse loginud. Muidugi näeb see ilusam välja, klanitud ja kujundatud, jättes lõpetatuse illusiooni. Samuti pole talle probleem eelnevaid bänne teadlikult vältida, mis on reeglitega keelatud.\n. See, kas inimene teeb kaastööd konto alt või ilma registreerimiseta, ei määra küll midagi selles, kas ta on autor või mitte. Kui näiteks kasutaja loob kaks uut artiklit sisuga "tere" ja "loll perse" ja pärast seda pole teda juba pool tundi näha olnud, ei ole vaja blokeerida. Aga ma ei taha Andresele rohkem tüli teha, las need artiklid jäävad pealegi kellegi teise parandada, ma ei tunne end metallurgia valdkonnas kuigi tugevalt. Jaaniturniir korvpallisKõrgessaare aleviku välisväljakutel Tänavakorvpalli võistlus harrastussportlastele. Võimalikust Eesti projektist veel rääkides, ma pole liiga kindel, et sinna ikkagi ainult eksperte võetaks. sõimata ja üldse mingite oma reeglite järgi tegutseda.", kui trollist vabanemiseks miski muu ei aita, aga tegelikult ma selle efektiivsusse ei usu. Ses mõttes ei erine vikipedistid n-ö trükientsüklopedistidest kuigivõrd. Võib kuulda mahedamaid koosseise, aga ka mürglimat muusikat orkestrimõõtu ansamblitelt. Neutraalse infoga saab kallutatust kompenseerida vaid siis, kui seda neutraalset infot hästi palju lisada, et kallutatud jutul enam kaalu poleks. Ja ma ei arva, et loendite täiendamine on aja raiskamine. See on alles esimene äpardus, sest ootuspärasest intellektuaalide õhtupoolikust kujuneb hoopis paras peavalu ja pinged jõuavad haripunkti nii tegelaste töö- kui eraelus. Sest tundub, et kirjutatud reeglite asemel kehtivad siin hoopis mingid muud, ja see, mis on lubatud ühtedele, ei ole lubatud teistele. Ta teeb küll aeg-ajalt ka väikseid parandusi, mis pole vastuolulised ja ta kirjutas mõne kuu eest näiteks artikli palmkapsast, aga see minu meelest ei tähenda, et teised peaks sellepärast ülejäänud jama taluma. Mingil põhjusel jõuavad nad kohale aga üks päev varem. Loendidki on pooleli, nagu artiklid. Ei ole mõtet kustutada: see ei ole tõhus, sest nii peaks aina nullist alustama. *** Kahe haruga keel ja susin susss – sussss. Laulupeol tuleb üheslaulmisele juba tuntud hiiumaalisi laule ja ka uuemaid. Eelmainitud kollektiivides karastunud kitarristide duo Jaanus Nõgisto & Tõnu Timm on aga päris noor. Sahtlist on välja otsitud seni kuulmata looming ning lisaks enda loodule tõlgendatakse ka kõnekaid lugusid Eesti ansamblitelt nagu Genialistid, Smilers, Apelsin jt. Selle käigus on planeeritud töötubade ja noorte etendus- ja lavastusõhtute programm ning lavastusprotsesside programm, mida esitletakse ja näidatakse festivali lõpus. See on hea abimaterjal neile, kes peavad lugu süsteemsest linkimisest. Meie väikese riigi puhul mina isiklikult ei ole valmis uskuma, et me mõne "palgasõduriga" suudame ennast inforuumis piisavalt hästi kaitsta. Enim raamatuid lugenud lapsi ootavad sügisel üllatused. Sul pole vähimatki õigust üldse midagi nõuda. Hoidja kutsikatega koju jääb, kui kari savanni jahile läeb. Ta oskab oma jälgi küll keskmisest vandaalist palju paremini peita ja tegevuse eesmärke varjata, aga see muuda asjaolu ennast. Sööb sammalt, rohtu, lehti ka, ja poeg on põdravasikas. Küll aga võiks olla nii, et koondloend oleks lihtsalt vormistatud ja see keeruline vormistus oleks maakondlikes loendites. Paraku ei suju sellegagi kõik ladusalt. Karmen Turki artikkel mind ei huvita, ka see ei käi selle kohta, kuidas mingi seltskond Vikipeediat oma poliitpropaganda kanaliks ja spämmimootoriks püüab muuta\nEnne abieluranda sõudmist on nii sinul kui sinu partneril välja kujunenud teatud rahalised harjumused ja suhtumised, näiteks on reaalne, et üks teist on harjunud raha säästma\nTeine aga on elanud palgapäevast palgapäevani


20 | aprill | 2019 | minumoodimaailm\n20/04/2019 20/04/2019 / Printsess\t/ Lisa kommentaar\nTäna käisime siis uuesti soomusronge piilumas, sest eile ju sisse ei saanud. Valvur mäletas meid ja saime tasuta limonaadi, sest tulime teist korda! Ja kuna eile ju soomusrongidesse sisse ei pääsenud – nii-öelda tänutäheks, et uuesti tulime. Nüüd oli giid ka olemas, kes rääkis, et vedur oli alati keskmine vagun, sest kui rünnati, siis said esimesed ja tagumised vagunid alati rohkem hoope endale. Ja sanitaarvagun, mis siin näitusel koos teiste vagunitega koos on, asus tegelikult Vabadussõja ajal soomusrongist kuskil kaheksa kilomeetri kaugusel, et see löögi alla ei satuks. Esimene vagun (ja tihti ka viimane) oli mingi suvaline lahtine platvormvagun, kus veeti mõttetut tavaari. Seda just sellel põhjusel, et et kui rünnati ja just see esimene vagun oli kõige suurem märklaud, siis polnud kahjud kohe nii suured.\nSuurtükivagunis asuv suurtükk on täiesti originaal, teised asjad on järgi tehtud. Just seal vagunis asus nüüd ka suveniiride pood, kust me külmkapimagneti ja Vabadussõja-aegse mälumängu ostsime. Tegelikult on need erinevad šokolaadid ja seal paberi peal on küsimused, millele saad tagakaanelt vastuseid hiljem vaadata. Me õhtul ilmselt Hendrikuga mängime seda, aga küsimused on sitaks rasked ja mina olen ajaloos väga nõrk 😀 Aga tegelikult on ju lausa hämmastav, et kuigi meid oli kõvasti vähem kui vastasrinde sõdureid ja enamus meist olid kõigest koolipoisid, siis me ikkagi võitsime! Peakski “Nimed marmortahvlil” uuesti vaatama. Ma olen seda kunagi muidugi näinud, aga see oli ammu.\nSee näitusel olev soomusrong on number 7, mida tegelikult ei eksisteerinudki, neid oli kokku kuus. See on siis järgi tehtud. Kokku oli tegelikult neid lausa 11, aga laiarööpalisi soomusronge oli kuus, mida ka enamasti kasutati. Lihtsalt kõikjale ei pääsenud laiarööpalistega. Vagunites oli väike ahi olemas, aga see suurt sooja ei andnud – ehk siis eriti õnnelikud olid need mehed, kes selle läheduses magada said. Magamine toimus vahetustega, sest voodeid ei jaganud kõigile, lisaks pidi alati valvel olema. Need, kes ei maganud, olid nagunii kuulipilduja-või suurtükivagunis valvepositsioonil, kus ilmselgelt voodeid ei olnudki.\nLõpetuseks siis täna tehtud pildid ka!