Sulamid | Sõnu seletav sõnastik\nSulamid - koosnevad mitmest metallist või sisaldavad peale metalli(de) ka mittemetalle Sulamite eelised – odavamad, paremate omadustega kui vastavad puhtad metallid, Särdamine - maagi kuumutamine õhuhapniku juuresolekul, et viia nendes sisaldavad ühendid üle oksiidideks Teras – raud + (alla 2%) süsinik Vasesulamid – Cu + tina =pronks (skulptuurid, medalid, seadmed)\nSulamid - Tekivad vedelas olekus üksteises lahustuvate ainete tahkumisel. (metall - metall , metall -mittemetall, hape – happeline oksiid, oksiid – oksiid, keerulised looduslikud kivimid, tööstuslikud šlakid). Mitmekomponentsed füüsikalis-keemilised süsteemid, mis koosnevad ühest või mitmest tasakaalulisest faasist.\nSulamid on termotöödeldavad (karastatavad ja vanandatavad) analoogselt Al-Cu-sulameile, mille tulemusena saavutatakse tugevus kuni 1400 N/mm 2. Enimkasutatav berülliumpronks sisaldab 2% Be. Berülliumpronksi kasutatakse vedrude, membraanide, sädet mitte andvate tööriistade jm. valmistamiseks.\nSulamid tek - d vd-s olekus üksteises lahustuvate ainete ajamomendil ühes või teises ruumiosas, kus elektronide leitumise mok-d. Iga kompleksi mood-ja seob teat arvu ligandeid, mis vast tahk-l. Sulamid on mitmekomponentsed süst-d, mis koosn-d ühest tõenäosust nim elektronpilve tiheduseks.\nSulamid on väga kõrge sulamistemperatuuriga (näit raskeltsulavad metallid); 2)nad on väga erineva sulamistemperatuuriga (näit W ja Cu); 3)nad on väga väikese deformeeritavusega või 4)vajalik on väga suur detailide täpsus.\nSulamid on ühe või mitme metalli või mittemetalli tahked lahused teises metallis, mis moodustab sulamist olulise osa. Võrrelduna algse metalliga, on sulamitel tavaliselt hoopis erinevad omadused.\nSulamid e. pronksid (Cu+Sn), - vaseniklisulamid (Cu+Ni). Minu kodus leidub vaske ja selle sulameid elektrikaablites, müntides, vannitoa torudes, kraanides, traadis, lauatarvetes, ehetes.\nSulamid on enamasti küllaltki ühtlase koostisega- silmaga vaatlemisel või ka lihtsamate mikroskoopide abil ei ole võimalik nende koostisosi üksteisest eritada.\nSulamid on nt: duralumiinium(Al ja Cu); Silumiin(Räni ja Al). Omadused: *Kõik alumiiniumisulamid kaotavad 300 oC juures oma tugevuse.\nSulamid on veidi suurema paindetugevusega (900 MPa). Sellise struktuuriga sulamid o tekkivad pikaajalisel paagutamisel 1400 C juures.\nSulamid on metalsed materjalid, mis on kahe või ► Korrosiooniks nimetatakse materjali ja keskkonna (õhk, enama metalli segud.\nSulamid on odavamad, kõvemad, tugevamad, madalama sulamistemperatuuriga, kuumakindlamad, vastupidavamad, korrosioonikindlamad\nKeemia kontrolltöö: Metallid\nSulamid on enamasti paremate mehhaaniliste omadustega (kõvemad, tugevamad, kulumiskindlamad) kui vastavad puhtad metallid.\nSulamid on paremate omadustega (kõvemad, tugevamad jne). Sulameid saadakse enamasti vedela metallisegu jahutamisel.\nSulamid on enamasti paremate mehhaaniliste omadustega kui nende koostismetallid ja sageli ka korrosioonikindlamad.\nSulamid on ka kuumakindlamad ja vastupidavamad ja naad on ka palju korrosioonikindlamad kui puhtad metallid.\nSulamid on võrreldes puhta väärismetalliga kõvemad, kulumiskindlamad ja ka odavamad.\nSulamid on teras (Fe+C), pronks (Cu+Sn), duralumiinium (Al+Cu+Mg) ning messing (Cu+Zn).\nSulamid on palju odavamad kui puhtad metallid samuti veel palju kõvemad ja tugevamad.\nSulamid on enamasti paremate mehhaniliste omadustega, keemiliselt vastupidavamad.\nSulamid on tavaliselt kõvemad ja madalama sulamistemperatuuriga.\nSulamid on samuti kerged, kuid paremate mehaaniliste omadustega.\nSulamid on nt: duralumiinium(Al ja Cu); Silumiin(Räni ja Al).\nSulamid on laialdaselt kasutusel meditsiini valdkonnas.\nSulamid on paremate omadustega, kui puhtad metallid.\nSulamid on enamasti odavamad, kui puhtad metallid.\nSulamid on veelgi madalama sulamistemperatuuriga.\nSulamid on puhtast vasest tunduvalt tugevamad.\nSulamid on kõvemad ja tugevamad.\ndiktatuur – üks isik on haaranud võimu ja kasutab seda õiguslike piiranguteta.


Viimsi Heategevusballi kutsed\nPäevakeskus Käo algatas koos Viimsi vallaga Euroopa Sotsiaalfondi projekti "Tööturul võrdväärset osalemist toetav intervallhoiuteenus Tallinnas ja Viimsis 2014-2020.2.02.16-0030".\nProjekti perioodiks on 01.03.2017- 28.02.2019, rakendusüksuseks või- asutuseks on Sihtasutus Innove. Projekti maksumus kokku: 255 069,88 eurot, millest ESF toetus on 197 493,98 eurot.\nProjekti eesmärk: on ööpäevaringse intervallhoiuteenuse osutamise abil luua Tallinnas ja Viimsis raske ja sügava intellekti- ning liitpuudega täisealisele isikule ja suure hoolduskoormusega teenuse kasutaja vanemale tingimused tööl käimiseks, töö leidmiseks ja töö säilitamiseks.\nProjekti käigus luuakse 6 intervallhoiuteenuse kohta: 4 kohta Tallinna Päevakeskus Käo Maleva keskusesse ja 2 kohta Viimsi valla AS Rannapere pansionaadi ruumidesse, et kogu projekti jooksul piloteerida teenust vähemalt 16-le raske ja sügava intellekti- ning liitpuudega täiskasvanule.\nNõudlus intervallhoiu järele on suur nii Tallinnas kui ka Viimsis. Päevakeskus Käo saab tänu projektile suurendada teenusekohtade arvu ja Viimsi vallas alustatakse erivajadustega inimestele mõeldud teenuste väljatöötamisega.\nProjekti tulemuseks on kvaliteetsemad ja integreeritumad teenused. Teenuste arendamise ja investeeringute koosmõjul pareneb teenuse kättesaadavus, kvaliteet ja tulemuslikkus.\nRohkem infot leiate veebilehelt www.kaokeskus.ee. Küsimuste korral on võimalus ühendust võtta projektijuhi Merike Melsasega merike [ät] kaokeskus.ee või projekti koordinaatoriga Tõnu Trooniga Viimsis tonu.troon [ät] viimsivv.ee.


Margus Luik`s racewalking page: February 2015\nMöödunud nädalavahetusel toimunud Eesti sisemeistrivõistluseid sobib ülaltoodud Eesti vanasõna päris hästi ilmestama: mina olin lisaks võistlemisele esmakordselt kommentaatori rollis, teenides rääkimise kõrvale ka hõbeda 5000 meetri käimisdistantsilt. Konkurent Lelumees aga istus vaikides kodus, vaatas Delfist ülekannet ning tuli, nägi ja võitis. Samas poleks isegi rääkimata jätmine mind kullale aidanud, kaotus kerge külmetushaigusega võidelnud ja 13. sisemeistritiitli võitnud Lelumehele oli viimaste aastate napim, aga siiski kindel. Mis puutub aga kommentaatori rolli, siis see meeldis mulle väga! Siinkohal suured tänud ettepaneku teinud Timo Tarvele ning nõu ja jõuga abiks olnud Eesti kergejõustikukohtunike grand old manile Peeter Randarule! Nendelt on palju õppida - millise kiiruse ja vilumusega mehed suures ja kiiresti muutuvas infotulvas reageerisid on klass omaette, minu austus!\nStardipaugu kõlades läksime Lelumehega koheselt oma teed. Püsisin Lauril esimesed kolm ringi taga, seejärel tekkis sisse 100-meetrine vahe, mida favoriit suutis hoida lõpuni. Viimastel ringidel kiikas Lelumees aeg-ajalt üle õla, veendumaks, et ma ikka ohutus kauguses oleksin. Enesetunne oli võrreldes paari viimase hooajaga väga hea, treenitus aga mitte parimate aastate tasemel. Vaatamata sellele, täitsin eesmärgi ja Lelumehe käest ringi sisse ei saanud. Lõpuks jäi vahe 18 sekundit, mis viimaste aastate kontekstis on päris napp kaotus! Lauri Lelumehele tagas tiitlivõidu aeg 22.18,62. Sees ja väljas kokku on ta nüüd võitnud rekordilised 25 meistrikulda!\nEnne starti prognoosisin aega 22.20ne kanti. Alust sellleks andis kümme päeva varem trennis suhteliselt kerge vaevaga käidud 3000 meetri aeg 13.31. Paraku läbisin võistluste esimesed kolm ringi Lelumehe taga liialt kiirelt, mistõttu lõpuosas tuli pisut lõivu maksta. Resultaat 22.36,75 erilist rahulolu ei pakkunud, küll aga sai täidetud eesmärk möödunud aastast aega parandada ning ka kaotus Lelumehele ei olnud üleliia suur.\nVõitlus kolmandale kohale jäi Ainar Veskuse ootamatu puudumise tõttu pea olematuks. Veel päev varem oli Sillamäe mees stardiprotokolli kantud, võistluspäeva hommikuks oli aga nimi paberilt kadunud. Seega sai pronksi ja ühtlasi oma esimese täiskasvanute medali meie tulevikulootus Ruslan Sergatšjov, ajaga 24.26,48.\nFinišis kadestasime Lelumehega neljandana lõpetanud narvalase Igor Jakovlevi (aeg 26.01,36) kehaehitust. 19-aastase noormehe atleetlik torso sobiks pigem anatoomia õpikusse või kangisaali kui käijate seltskonda. Kadedus paisus veelgi, saades teada, et noolelik keha on noormehel kaasa sündinud, jõusaali looduslaps ei külasta! Kokku oli stardis viis meest.\nNaiste 3000 meetri käimise stardijoonele rivistus aga koguni 12 käijat! Kuni viimaste ringideni konkureerisid tiitlivõidule KJK Atleetika esindaja Anna Tipukina ja temast neli aastat noorem Sillamäe Kalevi tulevikulootus, 15-aastane Angela Mandel. Lõpuringidel pani Mandel hooaja edetabelijuhina oma paremuse maksma, korrates kolmesekundilise paremusega mullust saavutust. Eesti meistri ajaks märgiti 15.45.04. Teisena lõpetanud Tipukina sai kirja 15.48,61. Pronksi võitnud ja finišis suurest pingutusest oksendanud 14-aastane JK Tempo esindaja Anastasija Skatško sai lõpuprotokolli kirja 16.43,40. Tõeline võitleja, nii sünnaivad meistrid!\nHuvitava faktina jääb möödunud Eesti kergejõustiku sisemeistrivõistluseid ilmestama tõsiasi, et nii kõige noorem kui ka võistluste vanim võitja tulid käimisdistantsidelt. Naiste kuldmedali võitnud Angela Mandel on 15-aastane, ülikogenud meeste meister Lelumees aga 36!\nPosted by Margus Luik at 3:04:00 AM No comments:\n22. veebruaril toimuvad Lasnamäe Kergejõustikuhallis Eesti sisemeistrivõistlused, kus hommikupoolses programmis ka käimisdistantsid.\nKell 11.00 antakse lähe naiste 3000 meetri käimisele. Stardijoonele rivistub seekord 12 sportlast, kellest naiste klassi kuulub tegelikult vaid ülikogenud Anneli Aru, ülejäänud osa moodustab järelkasv. Meistrimedali eest hakkavad rajal mõõtu võtma tiitlikaitsja Angela Mandel ja Anna Tipukina. Jaanuari lõpus toimunud vanuseklasside meistrivõistlustel oli vanem, Tipukina, tiitlikaitsjast mõne sekundi kiirem. Hooaja parimat tulemust hoiab aga siiski Mandel (14.45,5). Tipukina hooaja tippmark on aga vaid kaks sekundit nõrgem, seega on oodata põnevat duelli! Margarita Kozlova ja Anastasija Skatško peaksid paberite järgi võitlema kahvatumat karva medalite eest. Ülejäänud kaheksa käijat on taseme poolest pisut nõrgemad ja medaliheitlusse sekkuda ei tohiks.\nStart meeste 5000 meetri distantsile antakse kohe pärast naisi, kell 11.40. Siin on suurfavoriidiks tiitlikaitsja, kogenud 36-aastane Lauri Lelumees, kes hoiab sel distantsil kõigi aegade edetabelis 20.43,6ga teist kohta. Tiitlikaitsja kommenteeris oma selle hooaja eesmärke ja hetkeseisundit järgmiselt: "Üldjoontes on ettevalmistus kulgenud plaanipäraselt. Eelkõige on eesmärgiks olla aprillis-mais väga heas vormis ja esineda edukalt Euroopa karikavõistlustel 20 km distantsil. Üldist mahtu on kahandanud ebasobivad ilmaolud, mis lubavad korralikult treenida vaid sisehallis või lindil. Suusatanud olen pooled korrad nö vägisi, kehvade lumeolude kiuste." Sellele vaatamata ütleb luureinfo, et Lelumees on heas vormis. Möödunud esmaspäeval läbis 5000 meetri spets Rahandusministeeriumi jõusaali lindil 10 km 44 minutiga, mis lubab prognoosida aega 21 minuti algusesse.\nKuidas iseloomustada enda seisu? Möödunud aastase hõbemedaliomanikuna ei tahaks ka seekord vähemaga leppida. Kindel plaan on käia paremini kui eelmisel korral (22.50,72), mil kimbutasid terviseprobleemid ja roidevigastus. Mahud on küll kõigest sellest tulenevalt kolmandiku võrra väiksemad kui parimatel aastatel, aga treeningute kvaliteet see-eest tõusnud. Vaatamata sellele, et hooaja põhieesmärgiks on püüda isiklikku rekordit 10. oktoobril Saksamaa meistrivõistlustel 50 km käimises, olen kiirustreeningutega vaikselt algust teinud ja päris kangete jalgadega starti ei tule. Isikliku siserekordi (21.23,51) vorm siiski veel jalgades ei ole.\nKolmas medalipretendent on Sillamäe mees Ainar Veskus. Nagu ikka on tegemist nn "musta hobusega", kelle tegemistest ja hetkevormist vähe teada. Fakt on vaid see, et mees on andekas ja kui vähegi liigutab, võib medali võitmiseks vaja minev vorm saabuda üpris kiiresti.\nNeljas medalinõudleja on meie tulevikumees Ruslan Sergatšov. Jaanuari lõpus toimunud vanuseklasside meistrivõistlustel püstitas noormees 3000 meetri käimises uue B-klassi rekordi, ajaga 14.00,56. Medalivõimalus on noormehel siis kui mõnel ülal mainitud konkurendil satub olema väga kehv päev või esineb tehnikaprobleeme.\nÜlejäänud nelik omab medalivõiduks vaid teoreetilist šanssi. Täiesti lootusetus seisus nad muidugi pole, kuna spordis, eriti käimises, võib kõike juhtuda!\nPosted by Margus Luik at 3:02:00 AM No comments:


Kanaldus: varanduse läte\nMis on sinu tegelik rikkus, tõeline hüvis ja varandus? Mis on see, mille nimel sa igapäevaelus pingutad, kuhu oma eluenergiat panustad, tähelepanu suunad, mõtteid mõlgutad? Kas sinu mure ja vaev, pingutused ja püüded, ajakulg ning ajakulu on midagi tegelikkusest ka väärt või on need su kõrvale juhtinud olulisest siin elus?\nMa pole suurem asi uudiste lugeja, aga kui mõned kuud tagasi hukkusid Sri Lanka terrorirünnakus Taani rikkaima mehe kolm last, siis oli see mõtlemapanev ja kurvastas väga.\nMiljonid, mis need enam olid sellele perekonnale väärt? Aeg, panus, töötegemise vaev -kaotasid hetkega oma mõtte ja tuletasid meelde, et inimese tõeline rõõmuallikas ja varandus asub seal, kuhu on suunatud tema südame soppidest kiirgav armastus.\nKui sul on keegi, keda sa oma elus armastad ja sinu elus on keegi, kes sind armastab, siis annabki see elule sügavama tähenduse ja mõtte. Kõik muu selle ümber –edu, karjäär, majad, autod, korterid, reisimised -on ainult BOONUSEKS. Kõrvalprodukt.


Citroën esitles uut Euroopas toodetud maasturit C5 Aircross: eriti mitmekülgne, mugav ja isikupärane linnamaastur - Citroën\nUudised ja sündmused Citroën esitles uut Euroopas toodetud maasturit C5 Aircross: eriti mitmekülgne, mugav ja isikupärane linnamaastur\nOma rahvusvahelise linnamaasturite tootearendusprojekti käigus esitleb Citroën täna uut C5 Aircross linnamaasturi Euroopa versiooni. Citroëni uus lipulaev, klientide ootustest inspireeritud uue põlvkonna linnamaastur on ainulaadse ja jõulise loomuse ning 30 täiesti uue välisilme kohandamise võimalusega. Citroëni Advanced Comfort® programmi eestvedaja C5 Aircross on oma klassi kõige mitmekülgsemate võimalustega ja mugavaim mudel. Progressive Hydraulic Cushions® vedrustuse ja Advanced Comfort Seats istmetega mudel pakub uut ja samas väga citroënilikku sõidukogemust. Linnamaasturil on enneolematud kohandamisvõimalused: kolm üksteisest sõltumatult liigutatavat, allaklapitavat ja kallutatavat tagaistet ning oma klassi suurim pagasiruumi maht suurusega 580–720 liitrit. Uus C5 Aircross on moodne ja kõrgtehnoloogiline ning varustatud 20 juhiabisüsteemiga, mille hulka kuuluvad näiteks juhi teel abistamise süsteem Highway Driver Assist, autonoomsuse teise taseme juhtsüsteem ning veojõusüsteem Grip Control koos kallakult paigaltvõtu abiga Hill Assist Descent. Linnamaastur on varustatud kuue ühenduvus-tehnoloogiaga, võimaldades muu hulgas ka nutitelefoni juhtmeta laadimist. C5 Aircrossi toodetakse Prantsusmaal Rennes-La Janais’ tehases ning tuuakse Euroopas ja mujal maailmas müügile 2018. aasta lõpus. See saab olema esimene Citroëni mudel, mis tuleb 2019. aasta lõpus välja ka pistikhübriidina.\nPärast selliseid mudeleid nagu C3 Aircross, mida on siiani müüdud koguni 80 000 autot, ning C5 Aircross, mis lasti turule Hiinas ja mida on müüdud juba 40 000, ja C4 Aircross, mille esmaesitlus toimus aprilli lõpus Pekingi autonäitusel, jätkab Citroën oma rahvusvahelise linnamaasturite tootearendusprojektiga, lastes turule C5 Aircrossi Euroopa versiooni.\nCitroën on hoolega kuulda võtnud soove klientidelt, kes ei taha enam praktilisust välimuse arvelt ohverdada, ning asub tegutsema maasturite segmendis, pakkudes sellel hoogsalt kasvaval turul, mis moodustab neljandiku kogu maailma sõidukite müügist, autojuhtidele uusi võimalusi. Citroën lisas C5 Aircrossi kere hoogsale stiilile täiesti uuel tasandil autosisese mugavuse. See näitab Citroëni oskust lisaks enda ainulaadsele identiteedile end taas mugavuse teenäitajana kehtestada, avades tee uuele klientidest inspireeritud linnamaasturite põlvkonnale.\nUus C5 Aircross linnamaastur: ainulaadne ja isikupärane oma klassis\nUus tugeva iseloomuga C5 Aircross paistab silma oma omapäraste, energiliste ja jõuliste joontega. See 4,5 meetrit pikk, jõuline ning võimas, kuid siiski mitte uhkustav mudel paistab maasturite segmendis silma oma voogavate joontega, mida rõhutavad atraktiivsed graafilised detailid, nagu Airbump®, suured 720 mm diameetriga rattad, 230 mm kliirens ja omanäolised katusereelingud. Salong on kaitsev ja avar, armatuurlaud rõhutatult horisontaalne ja istmed mugavalt kumerad. Linnamaasturi kõrgus tekitab tunde, nagu auto domineeriks tee üle, ning mugavust suurendavad ka lai keskkonsool ja soojad materjalid.\nSarnaselt teiste uuemate Citroëni mudelitega on ka C5 Aircrossil palju erinevaid kohandamisvõimalusi. Välisilme kujundamiseks on saadaval ligikaudu 30 kombinatsiooni, seitse keretooni, must kahetooniline katus ja kolm värvipaketti, mille juurde kuuluvad ka värvilised detailid eesmisel põrkeraual, Airbump® esiuste alumisel osal ning katusereelingud. C5 Aircross on saadaval ka viie sisekujunduse paketiga, mille harmoneeruvad värvid ja materjalid lisavad trendikasse ja kvaliteetsesse mugavalt šikki stiili selgejoonelisust ning soojust.\nUus C5 Aircross linnamaastur: oma klassi mugavaim ja suurimate võimalustega\nCitroëni Advanced Comfort® programmi eestvedaja, uus linnamaastur C5 Aircross paistab silma oma mugavuse ja interjöörilahendustega. Täiustatud on Citroënile iseloomulikku üldist mugavust ja viidud läbi kaks suuremat uuendust: Citroëni Progressive Hydraulic Cushions® vedrustus ja Advanced Comfort istmed, millel on enneolematu võime teel ette tulevaid ebatasasusi pehmendada ja pakkuda tõelist sõidumugavust ning seeläbi suurepärast sõidukogemust kõigile reisijatele.\nUus C5 Aircross pakub oma klassis ainulaadseid kohandamisvõimalusi, mis tulenevad Citroëni erakordsest oskusteabest kompaktautode maailmas, uhkeldades näiteks kolme üksteisest sõltumatult liigutatava, allaklapitava ja kallutatava tagaistme ning oma klassi suurima pagasiruumiga, mille maht on 580–720 liitrit.\nUus C5 Aircross: kaasaegne ja kõrgtehnoloogiline uue põlvkonna linnamaastur\nUus C5 Aircross käib ajaga kaasas ning on varustatud 12,3-tollise TFT-näidikupaneeli ja 8-tollise projektsioonmahtuvusliku puuteekraani, 20 uue põlvkonna juhiabisüsteemi, sealhulgas näiteks Highway Driver Assist süsteemiga, ning autonoomsuse teise taseme juhtsüsteemi ja kuue täiustatud ühenduvustehnoloogia. Uus maksimaalse ühenduvusega mudel on varustatud nutitelefoni juhtmevaba laadimise võimaluse ehk ConnectedCAM Citroën® süsteemiga. Võimsate ja töökindlate 130–180 hj bensiini- ja diiselmootorite ning uue EAT8 automaatkäigukastiga C5 Aircross on esimene Citroën, mis 2019. aasta lõpust on saadaval ka pistikhübriidina (PHEV).\nUut C5 Aircross linnamaasturit, mida esitletakse Euroopas 2018. aasta lõpus, toodetakse Prantsusmaal Rennes-La Janais’ tehases.\n„Mul on väga hea meel täna esitleda Prantsusmaal Rennes’is toodetud uut linnamaasturit C5 Aircross, mis tuleb müügile 92 riigis üle maailma. See uue põlvkonna linnamaastur täiendab Citroëni hiljuti uuendatud tootevalikut ja on kogu kaubamärgi identiteediga – kujundus, mugavus ja kohandamisvõimalused – suunatud olulisele linnamaasturite segmendile. Uus C5 Aircross on Citroëni uus lipulaev, mis hakkab vedama kaubamärgi rahvusvahelist kasvu.“ Linda Jackson, Citroëni tegevjuht


Inspired by: Brandon Woelfel – FOTAIL\n© 2019 FOTAIL.\nInspired by: Brandon Woelfel\nElasin vist kuskil augus, et alles mõned kuud tagasi esmakordselt Brandon Woelfeli nime kuulsin. JA ARMUSIN! Tema looming on lihtsalt niivõrd inspireeriv! Kui teatasin, et tahaksin ka midagi sarnast katsetada, ütles sõbranna kiirelt, et tema võib minuga hea meelega pildistama minna (sest ta ka Brandoni fänn).\nTäna ma ilmselt pikemalt sellest sessioonist ei räägigi, sest tahaksin teha nendest fotodest eraldi postituse. Rääkida, mis olid head ja mis olid vead. Kohe selline päris korralik ja mahukas “las ma räägin, kuidas saaks paremini” postitus koos näidetega. Oleks huvi?\nSellel korral piirdun lihtsalt ühe tutorialiga, kuidas põhimõtteliselt asi käib, sest nagu aru olen saanud, on mu lugejate seas nii täiesti algajaid fotohuvilisi kui ka juba kogenenumaid… et tulevane postitus päris keeruline ei tunduks (kuid ma ei tea, võib-olla ongi lihtne :D). Jaaa fyi, vabandan juba ette enda jutu pärast videos… minu jaoks ei olnud selle sessiooni fotode töötlemine lihtne, sest tegin midagi sellist esimest korda. Selle tulemusena ei suuda ma video ajal enamasti üheaegselt rääkida ja mõelda, mis järgmiseks vaja pildil töödelda 😀\nKunagi ammu nägin Instagramis ühe fotograafi ideed pildistada/töödelda mõnele teisele fotograafile omase stiiliga (tahaks öelda, et Jessica Kobeissi või Georgia Rose Hardy… aga ma ei leidnud neid fotosid enam :D). Kuna nüüd sai Brandon Woelfelist inspireerituna fotosessioon läbi viidud, mõtlesin, et võiksin ka edaspidi taolisi sessioone teha, katsetades teiste fotograafide stiile. Aga kes järgmiseks?! Vihjena ütlen, et black&white 😉\nIn Blogi, Enne/Pärast, Fotosessioon, Portree, Tutorial, Video\nMina küll tuleks ☺. Pole õnnestunud veel ühelgi fotosessioonil osaleda, millegi pärast ei ole selleni veel jõudnud, aga soov on tegelikult suur. Peab end kätte võtma.\nMul läks oma mitu aastat enne kui julgesin 😀 😀\nInspired by: Brandon Woelfel, vol 2 - Blog24\nInspired by: Brandon Woelfel, vol 2 – FOTAIL


Broneerimine | Peotuba.ee\nHome / Broneerimine\n*Enne broneerimist, palun tutvuge broneerimise tingimustega ja peotoa kasutamise reeglitega.\nZelluloosi Peotuba saab broneerida saates meile e-kirja, täites meie kontaktvormi või helistades meile telefoni teel + 372 53 422 969. Palun valige sobivam aeg ajavahemikus 10:00-13:00, 14:00-17:00 või 18:00-21:00.\nPeale teie päringu saabumist võtame teiega ühendust 1-3 päeva jooksul. Kui teil on kiire küsimus või broneering jooksvasse nädalasse, parem on helistada meile tel. +372 53 422 969.\nBroneeringu käigus saate valida peojuhte, lisateenuseid, caterig’i teenuseid meie nimekirjast. Rohkem infot siin\nBroneerimistasu (40.- eurot) tasutakse hiljemalt 48h tunni jooksul pelae broneeringu kinnituse saamist, vastasel juhul broneering annuleeritakse. Tasu ootame meie arvele MS EVENTS OÜ, Swedbank a/a EE442200221060051959. Selgitusse palume märkida: Zelluloosi Peotuba, peo kuupäev ja kellaaeg, lapse mimi.\n*Broneeringu tühistamise korral broneerimistasu ei tagastata. Juhul kui laps on haigeks jäänud, palun võta meiega koheselt ühendus, püame leida sobiva lahenduse.Ülejäänud summa palume tasuda enne ürituse algust kohal sularahas või ülekandega. (palun kontrolli et ülekanne on meienini jõudnud õigeks ajaks)\nNB! Soovitame planeerida sünnipäeva 1-2 kuud ette, sellisel juhul saad valida endale sobivama aja sünnipäeva pidamiseks.\nHinnad kehtivad eraklientidele, ainult laste sünnipäevade läbiviimiseks. Eriürituste hinnapakkumist küsi: info@peotuba.ee\nL-P ja riigipühad


Sel nädalal pannakse uue eelarve klotsid kokku - Äripäev\nLemmi Kann 26. mai 2008, 00:00\nSel nädalal esitab valitsuserakondade moodustatud riigieelarve kärpimise töörühm ehk nn kuuepäine krokodill oma ettepanekud, ütles Laar.\nPeaminister Andrus Ansip on korduvalt rõhutanud, et majanduskriisi ei ole. Samas on mitmed analüütikud öelnud, et juba paari järgmise kuu jooksul võib majanduskasvu ette miinusmärk tulla. Kas meil on kriis või ei ole?\nMa praegu ei arutaks majanduskriisi teema üle. Probleem on pikemaajalises perspektiivis ja see tuleneb suurematest möödalaskmistest, mis tehti kiire majanduskasvu olukorras, kus riik hakkas oma püsikulusid väga kiiresti kasvatama mõtlemata sellele, et 18protsendiline majanduskasv ei saa olla igavene.\nKui vaadata kohustusi, on probleemid tekkinud just kõige parematel aegadel, mil tegutseti liiga optimistlikest tulevikuväljavaadetest lähtudes. See on väga inimlik ja toimub kõikides maailma riikides nii. Riikide võime paremat tulevikku tagada sõltub sellest, kuidas nende kriiside ajal käitutakse - kas kriisile suudetakse reageerida või püütakse teha nägu, et pole midagi hullu juhtunud ja üritatakse kuidagi edasi vegeteerida.\nKas Eesti jäi majanduse jahtumisele reageerimisega hiljaks?\nNii ja naa, sest lugu ise on pikem ja põhimõttelisem. Peamised probleemid, mida me peame lahendama, ei ole ju 2008. aasta negatiivne eelarve, kus oldi liiga optimistlikud. See oli koht, kus tõesti ei reageeritud piisava kiirusega sellele, mis tulema hakkab. Kas see lisaeelarve on ideaalne või mitte, selle üle võib muidugi vaielda.\nOn selge, et valitsusel midagi muud üle ei jää, kui põhimõtteliste kärbetega välja tulla. Padaril oli julgust tulla nende probleemidega täiesti üheselt lagedale ja ta on pannud numbrid tuima näoga laua peale, mis on olnud ainuvõimalik taktika. Arvudega saab teatavasti igasuguseid asju teha ja tal oli võimalus käituda täiesti teistmoodi. Padar on toonud kõik avalikuks, mis on äärmiselt kiiduväärt. Peale seda ei olnud enam kellelgi võimalik öelda, et ärme midagi tee.\nKuhu nn kuuepäine krokodill oma tööga praeguseks jõudnud on?\nJärgmisel nädalal (sel nädalal - toim) peab töörühm oma klotsid ehk põhimõttelised lahendused kokku lükkama ja see on äärmiselt ebameeldiv üritus. Meeldivaid valikuid ei ole. Eriti probleemne on see, et paljudele tehtud kulutustele saab küll piduri peale tõmmata, aga see ei vii kokkuhoiule sellise kiirusega, nagu tegelikult vaja oleks. Muudatuste elluviimine võtab aega ja otsest kokkuhoidu esimestel aastatel ei tule, mis muudab selle töö eriti raskeks, sest inimestel tekib õigustatud ootus, et kohe läheb paremaks.\nEnne kui neid klotse liigutama hakatakse, peab kokkuleppele jõudma, milliseid klotse ja mis suunas liigutatakse.\nMina arvan, et kindlasti ei ole töörühm see poliitiline kogu, kes suudab kõikides klotsides kokkuleppele jõuda, need otsused lähevad koalitsiooni ette. Sisuliselt on see on uue koalitsioonilepingu tegemine. Ma ei usu, et me suudame töörühmas kõikide klotside osas kokkuleppele jõuda. See protsess on väga valuline ja samal ajal möödapääsmatu ning nõuab väga suurt poliitilist vaprust, et nendega välja tulla.\nKuidas Te suhtute stabiliseerimisreservi kasutusele võtmisesse?\nSügava ettevaatusega, nii ahvatlev ja kerge, kui see ka tundub. Ma ei pea kindlasti õigeks minna stabiliseerimisreservi kallale, kui see olukord on tingitud meie enda vigadest ehk üle jõu elamisest. Siis me ei tulekski kriisist välja. Me mätsiksime üle jõu elamise lihtsalt kinni. See lahendus viiks Eesti pikemaajalisse stagnatsiooni.\nKas 10 miljardi kroonine kärbe toob riigi vee peale?\nRahandusminister on arvutused aastateks 2009-2011 teinud negatiivsematest stsenaariumidest lähtudes ja 10 miljardi krooni suurune kärbe peaks olema piisav. Eks elame, näeme.


Leili metsalood » Blog Archive » Tuisukitsed.\nNüüd tean, kuhu kitsed praegu kogunevad. Ma pole ammu nii palju loomi koos ja korraga näinud kui täna – kokku 16 tk talirapsi põllul, kus lume all rohelised taimed peidus. Kaht püüdsin põõsaste vahelt ka pildistada, kuigi vahemaa oli kauge ja ilm tuisusegune. Ülejäänud nosisid kõik sama põllu servas või magasid võsa varjus. Lähemate majadeni on vaid mõnisada meetrit.\nSee kari on arvatavasti osa neist kitsedest, kes elasid läinud talve üle suurfarmi söödahoidlas. Ja küllap sündis suvel tallesidki juurde. Kambas on karmil ajal ohutum.\nMitte mina üksi, vaid ka mitmed teised räägivad sama juttu, et metsades kitsesid praegu ei näe. Tundub, et loomad võtsid eelmisest talvest õppust ja hakkasid lume tulekul kohe inimeste lähedusse hoidma, kus aedadest suurem tõenäosus toitu leida ja kiskjate oht väiksem. Kui vaid need hulguskoerad…\nAina sagedamini võib kuulda või lugeda, et metskitsed satuvad isegi linnadesse. Eks inimene jälle tungib oma masinatega metsa, võtab suured alad puudest lagedaks ja muudab loomade elamispaiku. Pole ime, et loomad kolivadki uude keskkonda (taluaiad, suvilate ümbrus), kus on rohkem lootust ellu jääda.\nPostitatud Sunday, December 19th, 2010 kell 10:45 pm\tkategooria Loodus.\nÜks vastus “Tuisukitsed.”\nDecember 21st, 2010 at 12:26 am\nMöödunud karmi talve teisel poolel jäi meie kandis Põhja Tartumaal üks kitsekari ellu tänu odavale viljahinnale. Talumees jättis suure põllu suvinisu koristamata. Umbes 30 pealine kari oli ööpäevaringselt põllu keskel. Ometi nägin ka korjuseid kevadel ümberkaudsetel maadel. Üks jahimees rääkis,et ka sead olid kõvasti radasid kaevanud,aga neid ma mööda sõites ise ei näinud. Aga jah, sel aastal pole talv veel alanudki ja kevadeni aega palju…


Tööandja järgmine kiusatus - Sekretär\n20. oktoober 2009 09:33\nAlates 1. juulist 2009. a täienes see nimekiri veel ühe argumendiga, kirjutab Oü Expert2Expert partner Kaire Lang. Sellest kuupäevast muutus oluliselt töötajale töölt puudumise aja eest hüvitise maksmise kord. Kui varasemalt oli hüvitise maksmise kohustus vaid Haigekassal, siis nüüd on kaasatud sellesse ka tööandja. Seni oli nii töötajal kui käsundus- või töövõtulepingu alusel töötaval inimesel (vt täpsemalt ravikindlustuse seaduse ?§ 5 lg 2 p 5) õigus Haigekassa poolt makstavale haigushüvitisele alates töökohustuste täitmisest vabastuse teisest päevast.\nTööandja blogi Äripäev


ZA/UM: Martin Andersen Nexø – “Morten Punane”\n“Morten Punase” võtsin ma riiulist välja juba viimati, kui ma vanaema juures käisin. Kuid siis ma seda suuremat ei lugenud. “XX sajandi romaan”, kaanel vibutab ilmne kommunist rahva ees rusikat,taustal paistab vabrikukorsten. Jättis mulje,nagu ta võiks olla veidike igav, raskemeelne ja koosneda suuresti asjadest,mida ma juba tean. Osati aitas sellele kaasa ka see, et kui ma viimati mõtlesin samast sarjast mingit head vana kooli kommunismi saada, ebaõnnestusin ma suuresti. See oli endise suure sürrealisti Louis Aragoni “Aurelién”. Vabandan siinkohal ühe ZA/UM-i kaastöölise ees, kes toda raamatut suurersti austab,aga mu-meelest oli tegemist... noh, see on nagu naistele mõeldud ajaviitekirjandus, mõnes mõttes. Ainult et parem. Ja lõpus on positiivne moraal, kui sihita hepik rantjee ning naistemees läheb vabrikusse tööle. Keegi vist ka hukkus õnnetult. Ma ei lugenud seda tegelikult täieliselt läbi. Keelekasutus oli vohavalt väljakannatamatu. Hinnang võib olla seotud ka minu üldise antipaatiaga prantsuse meelelaadi vastu.\nTaas vanaemal külas haarasin ma “Morten Punase” uuesti kätte ja tegin keskelt lahti. Ja – oo imet – see rääkis minuga. Ma jäin seda lugema ja see meeldis mulle. Meeldis niivõrd, et ma lisan ta oma kohustusliku kirjanduse nimekirja. Kui J. Fraisi “Mehed maa-aluselt mandrilt” oli raamat ägedusest ja B. Traveni “Kindral džunglist” oli raamat revolutsioonist, siis “Morten Punane” on raamat sotsialistiks olemisest.\nRomaan on autobiograafiline, kirjutab suhteliselt suure täpsusega reaalselt toimunud sündmustest. Selline sotsialistist Taani kirjanik oligi. Sündmus toimub Esimese Maailmasõja ajal. Sotsialismiga on üldiselt halvasti. Ära vajuma hakkab ja sotsiaaldemokraatia võtab kõikjal ohjad enese kätte. Suhteliselt suur osa raamatu probleemiteravikust näitab süüdistavalt sotsiaaldemokraatia maotuse ja väikekodanlikkuse poole. Kõik sotsiaaldemokraatlikud valitsused Esimeses Maailmasõjas toetasid jäägitult oma valitsusi. Algne sotsialistlik plaan oli aga olnud see, et kui sõjaks läheb, siis töölised ei hakka üksteise pihta laskma, ei lähe sõjaväkke ja kui üldse tulistama hakatakse, siis nende pihta, kes neid sõtta tahavad ajada. See ilus plaan jäi ära. Keegi ei viitsinud seda ajada. Patriotismi promokampaania oli tugevam, olgugi, et 1914. aasta töölisel (kas ainult?) ei tohiks sellest eriti mingit vahet olla, milline kuningas teda valitseb või mis maa kapitalist talle liiga vähe palka maksab. Üldiselt jääb mulje, et Morten on Taani ainuke punane, või vähemalt ainus, kes midagi teha viitsib. See, mida ta teha viitsib, on põhiliselt agitatsioon ja punaste artiklite kirjutamine, organisaatorina temast asja ei ole. Ja tema noorepõlve võitluskaaslane – Vallutaja Pelle – organiseerib mingeid muudsuguseid asju. Teeb sotsiaaldemokraatliku partei liidrina rahulikku arengut. Lõpuks saab temast, muide, Taani kauaaegne peaminister. Ka tema oli päriselt olemas. Morteni ja Pelle vastandus on romaanis tähtsal kohal. Pelle võidab reaalses elus, ta on majanduslikult kindlustatud ja koht,millele ta jõuab, on kõrgeim võimalikest, aga ta on hälbinud oma algsetest ideaalidest. Mortenit saadab kirjanikuna mõningane edu - oli ta ju esimene Taani vaestest kirjutaja - kuid üldiselt on ta vaene ja põlatud naljakas üksik punane, kelle artikleid avaldatakse, kuigi need kellegi poliitilisele joonele ei vasta, sellepärast, et need kuidagi sobivad tasakaalu, on hästi kirjutatud ja inimestele meeldib neid lugeda. Aga oma ideaale ta ei hülga. Hoopis järjest punasemaks läheb.\nMõtle ja aruta: Kumb meestest sinu arvates vägevamalt talitas? Kumb tahaksid ise olla? Mispärast?\nPeale sotsiaaldemokraatia, kapitalismi ja väikekodanluse sarjamise ning üldise lootusetuse õhkkonna oli publik väga liigutatud ka Punase Morteni sita abielu narratiivist. Shit is s o real! Morten on kergelt vanapoisiohtu mees, eksju. Aga mitte mingisugune vanatoi. Erilisi kogemusi tüdrukutega ei ole. Puberteet jõudis hilja kohale, sest noorus oli raske, ja edaspidi kanaliseeris ta oma energia pigem sotsialismitisse. We-ell, kuskil vabrikutes tavapäraseid toimetusi ajades ringi kolades kohtab ta noort Veerat. Noor Veera võtab ta sihikule ja tahab, et Morten talle võõraid keeli õpetaks. Nüüd nad istuvad Morteni juures ja ennäe! Mingeid võõraid keeli pole ja katsutakse hoopiski teineteist. Ennäe – Veera ootab last! Morten abiellub temaga, sest Morten on hea poiss.\nOh sa tuline jutt! Veera on neurootiline väikekodanlane! Temaga ei ole üldse lahe abielus olla! Ta kahtlustab muudkui vaid, et Morten petab teda (tegelikult käib Morten lihtsalt sotsialismitit tegemas, et kuidagiviisi peret toita), räägib naabritele, et Morten peksab teda jalaga kõhtu (niimoodi ka ei ole, seda räägib ta lihtsalt puhtast kurjusest) ja tahab... uhkemat elu, asju ja muid sääraseid lollusi. Midagi kasulikku ta ei tee ja emana ei hiilga. Tema kasuks tuleb öelda, et ta ei ole pidevalt oma kõige ebanormaalsemas olekus ja et ta näeb väga hea välja. Ka Morten on üldiselt tüdrukute hulgas populaarne.\nMorten kannatab oma olukorda üsna heroiliselt,mitte küll olukorda kõige efektiivsemalt lahendades, kuid mitte ka sellel oma isiksust muuta lastes. Ning sisimas soovib ta, et tema väljavalitu oleks samuti sotsialistisk, jätaks võrdse inimese mulje ja mõjuks kaasvõitlejana. Ja ühiskonnast, kus taolised suhted on normiks. Morten on inimolend.\nRaudteejaamas ostis Morten ajalehti. “Sa tõid mulle muidugi “Õhtulehe” ka?” küsis Veera, kui nad rongis istusid: see oli ainus ajaleht,mida ta hoolis lugeda. Ei, Mortenil ei olnud tahtmist selle kõmulehe peale raha raisata. “Seal ei ole ju midagi peale suurte pealkirjadega kuritahtliku sensatsiooni,” ütles ta.\nVeera laskis akna alla ja kutsus ajalehemüüja. “Mul peab ometi õigus olema ise otsustada,missugust lehte ma loen, “ väitis ta ja lõi ajalehe lahti.\n“Seda küll, aga see on päris poriprits, armas Veera,” ütles Morten veenvalt. Muud ta ei teegi, kui püüab tööliste vastu viha äratada. Ja pealegi on ta tõeline sopaleht. Ma ei mõista, kuidas su vanemad seda välja kannatavad.”\n“Teda ostavad ju ka paljud töölised,” vaidles Veera solvunult vastu. “Sa võiksid mu isa ja ema ajalehe sopaleheks nimetamise väga hästi jätta.”\n“Aga ta on seda. Ta saab raha, millega teda välja antakse, kusagilt kõrgemalt poolt, jumal teab, missugusest sogasest allikast, ja teda kirjutatakse keldrielanike jaoks. Tema peamiseks eesmärgiks on väikeste inimeste hulgas, nagu sinu vanemad, tööliste vastu viha äratada.”\n“Isa ja ema ei ole sugugi väikesed inimesed, nad on äripidajad!”\n“Väikekodanlased siis! Sa ütled ju ise, et nad teenivad vähem kui mõni tavaline tööline.”\n“Seda küll, aga see just ülekohtune ongi! Ja siis tahavad töölised veelgi rohkem saada.”\nMorten naeris: “Kui on aga keegi, kelle peale ülevalt alla võib vaadata, siis on kõik korras – see on tüüpiline väikekodanlik mõtteviis. Ja see on omane ka üsna kõrgetele ringkondadele – su vanemad on heas seltskonnas. Ainus asi, mis mõnda professorit ühiskonna vastu mässule võib ajada, on mõte, et on töölisi, kes teenivad niisama palju kui tema.”\n“Aga kas see sinu meelest siis ülekohtune ei ole?”\n“On küll, töölise suhtes! Professoril ei tule mõttessegi oma sissetulekuid võrrelda suurärimehe või mõne teise suurte maksude maksja omadega. Sest ta on väikekodanlane, mõistad sa; ta roomab suurte kukrute ees!”\n“Mina ei saa sellest aru,” ütles Veera põiklevalt. “Aga ega me kõik ei või ometi aina nõuda!”\n“Miks mitte? Sa tahaksid ju hea meelega, et me ise rohkem teeniksime.”\n“Noh, see on midagi muud! Aga töölised? Neid on ju ka nii palju.”\nAnalüüsi Veera karakterit. Miks ta niimoodi teeb?\nSõnaga, raamatus on head portreed ja mõistlikud probleemid, millest sugugi mitte kõik ei ole täiesti ebaaktuaalseks muutunud. Väikekodanlane on näiteks endiselt meiega. Samuti pakub see ilusas annuses viha ja lootusetust ja argipäeva, millele vastandub peategelase heroiline figuur. Raamatus on ka liigutavaid kohti ja ploti tviste, mida ma teile ette ära ei anna. Expect Lenin to win in Russia, though. WTF, Lenin, where did this come from?\nRaamat pidi olema kolmas raamat triloogiast – “Vallutaja Pelle”, “Inimlaps Ditte” ja “Morten Punane”. Aga siis sattus tubli punane oma autobiograafia kirjutamisest hoogu ja kirjutas sellele veel kaks osa, mis munas triloogia konseka ära. “Morten Punane” neid kahte osa ei sisalda. Lõpus on peaaegu nagu kliffhenger. Selles suhtes, et tahaks veidi teada, mis temast ka edasi sai. Kohe raamatu alguses on ka sellekohane spoiler - on 40-ndad, kirjanik on seitsmekümne aastane, vedeleb koos oma kolmanda elukaaslasega, kelles, tundub, ta leidis selle, keda ta otsis, ja noorte lastega. Mööduvad suvitajad loobivad repliike, nagu "su maja pihta tuleks sülitada" ja "sind tuleks rattale tõmmata." Ta tundub sellega suhteliselt rahul olema. He has made it. Maailm liigub õiges suunas.\nOleks ilus, kui ma kunagi ka kirjaniku ülejäänud teoseid näha saaks. Mingis mulle mõistetavas keeles.\nautor Martin Luiga at 3:41:00 PM\nLabels: Martin Luiga, Morten Punane, review\nAnonymous May 1, 2010 at 5:23 PM\nYour little butt-buddy would like you to know that he enjoyed this very much.\nEi tea, mida arvasid Luiga ülejäänud fännileegionid?\nMartin Luiga May 7, 2010 at 3:46 PM\nMa sain just kaltsupoest kaks ühikut Morten hin Rödet jumalamuidu!\nAlso, analüüsisin veits oma enimkiidetud teoseid. Neid ühendab see, et nad on didaktiline kirjandus. Ja nii Nexö kui Fraisi raamatu puhul on tegemist autobiograafiliste sugemetega raamatutega, mis ei hoidu eriti eneseimetlusest. Seal on väike inimene suure maailma vastu, ja sellest hoolimata väike inimene ei masendu, tema kõvadus on temaga koos ja ütleb talle "Sa oled kõik õigesti teinud ja megakõva."\nKunagi sai Robertiga arutletud, et kultuuri üks eesmärke võiks olla kirjutada raamatuid, mis panevad inimese ennast paremini tundma. Tundub, et selliseid ikkagi kirjutatakse.\nMade Luiga February 25, 2011 at 1:15 AM\nLuiks on jälle vanaemal külas! Mida ta loeb? See on elementaarne, et maale tuleb viia kogu väärtkirjandus.\nÜldiselt, mis saab luulekogudega. Enne kui ma nad 10 sendi eest maha müün, võiks ju neist kirjutada?\nMul oneneid kohutavalt palju. Ja mulle tegelikult meeldib luule aga ma ei loe seda. St, olen lugenud. Võib-olla see saab jälle nooreks, kes luulet loeb?


Kas Eesti aasta ettevõte on müügis? Baltcapi nõukogu esimees selgitab - ärileht.ee\nKas Eesti aasta ettevõte on müügis? Baltcapi nõukogu esimees selgitab\nMagnetic MROFoto: Madis Veltman\nTäna kirjutas BNS uudise, et eile õhtul Eesti Aasta Ettevõtteks 2017 valitud Magnetic MRO on müügis. Ära on toodud ka võimalik hind. Baltcapi partner ja nõukogu esimees Kristjan Kalda ütles Ärilehele, et ajakirjanik on asjast valesti aru saanud.\nTeema tekkis kuna Baltcapi juhatuse liige Jonas Batautis ütles eile Vilniuses, et Baltcap on võtnud konsultatsioonifirma Magneticu müüki nõustama. Butautise hinnangul oleks ettevõtte ligikaudne turuväärtus ettevõtte intressikulu, maksukulu ja amortisatsiooni eelse kasumi (EBITDA) seitsmekordne väärtus.\n„Kuna tegu oli M&A konverentsiga ja pärast presentatsiooni läks vabaks vestluseks, kus esitati küsimusi, esitas Jonas vestluse käigus oma isiklikku arvamust, milline võiks olla Magnetic MRO väärtus. Sellest ei saa järeldada, kas, millal ja mis hinnaga Baltcap oma osalust müüb," selgitas Kalda.\nPraegu kuulub lennukihooldusega tegeleva firma 70% suurune enamusosalus erakapitalifondile BaltCap.\nFOTOD | Magnetic MRO avas uue angaari


FOTOD ja VIDEO | Uueks haigekassa juhiks valiti Microsofti endine juht Rain Laane - ärileht.ee\nFOTOD ja VIDEO | Uueks haigekassa juhiks valiti Microsofti endine juht Rain Laane\nLaane: infotehnoloogia kasutamine on see, mida peaks arendama\nTäna valiti haigekassa juhiks Microsofti endine juht Rain Laane. Senine juht Tanel Ross otsustas uuesti mitte kandideerida ning jättis tooli ise vabaks. Fotosilma ette jäi täna varahommikul valdkonnas pikki aastaid tegutsenud Mart Levo. Tema oli teine kandidaat. Kaks kandidaati jõudsidki nõukogu ette. Rain Laane alustab tööd 16. oktoobril.\nÄrileht kirjutas Laane kandidatuurist juba eelmisel nädalal, kui mees ise ei kinnitanud seda ega lükanud ka ümber. Loe sellest täpsemalt siit.\nRain Laane ütles ajakirjanike ette tulles, et ta tänab nõukogu talle usaldatud vastutuse eest. Tema põhipunktideks on inimene, inimesekeskus, avatud suhtlemine ja läbipaistvus.\n"Kindlasti on teatud suunad, mille poole saaks haigekassas edasi liikuda. Näiteks infotehnoloogia kasutuse digitaalne transformatsioon, kus saaks teha paremaid arendusi ja läbi selle paremaid juhtimisotsuseid. Nüüd sektorivälise inimesena võtan ma paar kuud aega, et aru saada, mis seisus me oleme ja kohtuda partneritega. Saame selguse majja ja paari kuu jooksul juhatus koos nõukoguga teeb edasised otsused, kuidas järgmised viis aastat edasi liikuda," rääkis Laane.\nNõukogu esimees Jevgeni Ossinovski sõnul laekus uuele konkursile kokku kolm avaldust ning nõukogu ette toodi kaks kõige tugevamat kandidaati. Juhatuse kandidaat peab saama 2/3 häältest ning 11 häälega osutus valituks Rain Laane, kelle kasuks rääkis tema pikaajaline juhtimiskogemus.\n"Me ootame, et erasektori tipp-juhina toob ta erasektori saavutusvajadust ja tulemustele orienteeritust siia kaasa. Haigekassa ja tervishoiu tulevased muudatused on kolossaalsed ning demograafia. Küsimus on, kuidas pakkuda selle vähese rahaga Eesti inimestele parimat võimalikku tervishoiuteenust. See nõuab loovust, nutikust ja väga tugevat töövõimet," rääkis Ossinovski.\nHaigekassa juhi valimise viis on saanud väga palju kriitikat oma suletuse tõttu. Tervise- ja tööminister toonitas, et kandidaatidest mitte rääkimine enne valimist on olnud nõukogu konsensuslik otsus. "See amet nõuab väga põhjalikku ja mitmekesist oskust. Tervishoius on väga palju osapooli ja erinevaid huvisid, ehk avalikkus ei pruugi olla parim valija personaliotsuste puhul."\nOssinovski sõnul ei olnud eelmisel nädalal konkursi nurjumine puudulike dokumentide küsimus. "Nõukogus tekkis arutelu, mille tulemusel puudus täielik kindlus, kas konkursi kõiki punkte on täidetud sellisel viisil, mis võimalaks juriidiliselt korrektselt otsust langetada. Nimelt ütleb haigekassa põhikiri, et kandidaadid peavad olema leitud avalikul konkursil, mis tähendab, et teisi viise kandidaatide leidmiseks pole. Üks kahest kandidaadist polnud konkursi tähtajaks dokumente esitanud. Erinevate tõlgenduste järgi oleks võinud nõukogu hääletamiseni jõuda, kuid me ei tahtnud seda riski võtta," rääkis ta. See kandidaat ei olnud Ossinovski sõnul Rain Laane.\nVaata intervjuud Rain Laanega siit.


Müüa maja, Otto, Sakla, Hiiumaa vald, Hiiumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa maja - Otto, Sakla, Hiiumaa vald, Hiiumaa\nKinnistu, elamispind 56 m²\nMüüa talukompleksi kuuluvad hooned - laut, garaaž, kelder ja viljakuivati. Viljakuivati katusekorrusel välja ehitatud eluruumid, momendiseisuga suviseks kasutamiseks, uus korsten ja ahju võimalus. Elamumaad talu juures 0,36ha, maatulundusmaad metsa ja põllumaana 14,29ha. Hea juurdepääs, asub Sakla külatee ääres, ca 800m Kärdla - Heltermaa maanteeni. Põllu ja metsa andmed 63901:001:0266\nLähim lasteaed ~ 790 m Palade Lasteaed\nLähim kool ~ 1.7 km Palade Põhikool\n47 934 € 0 €/m2\nTere Soovin saada rohkem informatsiooni KV.EE'st leitud kuulutuse kohta - Müüa maja - Otto, Sakla, Hiiumaa vald, Hiiumaa Vastust ootama jäädes\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/3071538 Kommentaar:


Massey Ferguson kasvatab konkurentsi Eesti kombainiturul - Põllumajandus - Maa Elu\nMassey Ferguson kasvatab konkurentsi Eesti kombainiturul\n7. aprill 2016, 9:16\nINTRAC Eesti juhatuse esimees Tanel Teimann, Massey Fergusoni Kesk- ja Lääne-Euroopa ärijuht Frederic Moreau, Massey Fergusoni turundusjuht Campbell Scott, kombainide valdkonna ärijuht Põhja- ja Kesk-Euroopas Jens Christian Otte ja INTRAC Group AB juhatuse liige ja turundusjuht Fredrik Brandhorst tutvustasid läinud nädalal Pärnus uusi tooteid.\nFOTO: Eiliki Pulk\nRasketehnika müüja INTRAC hakkab sellest hooajast esmakordselt Eestis müüma Massey Fergusoni kombaine. Seni teatakse Eestis peamiselt Massey Fergusoni traktoreid.\nINTRAC Eesti juhatuse esimehe Tanel Teimanni sõnul on eesmärk jõuda kombainide müügis paari aastaga 15protsendilise turuosani. See tähendab, et astutakse kandadele siinsel kombainiturul juba tuntud kaubamärkidele, nagu Claas, New Holland või John Deere. „Turg on tõepoolest üsna täis ja konkurents tihe, aga oleme selleks valmis,” märgib Teimann.\nMassey Fergusoni turundusjuhi Campbell Scotti meelest on neil uue tulijana lihtsamgi kui turuliidritel, sest nullist alustades on kerge ennast ületada. „Minu meelest on väga huvitav, mida teeb näiteks Claas selleks, et oma turuosa hoida. Pakume neile kindlasti tugevat konkurentsi,” räägib ta. „Aga me oleme kannatlikud. Ootasime kümme aastat Eestisse tulekuga. Võime oodata veel aasta-paar, kuid varem või hiljem võidame kindlasti turgu juurde. See on vaid aja küsimus,” on ta veendunud.\nINTRACi ja Massey Fergusoni partnerlus viimase põllutehnika müümiseks Eestis on üsna värske: novembris sõlmiti kokkulepe ja töö algas selle aasta jaanuaris. Varem oli Massey Fergusoni esindaja Eestis Konekesko, kuid firma pidi tegema valiku kahe konkureeriva brändi vahel ning otsustas keskenduda üksnes Claasi kombainide ja traktorite müügile.\n„Me ei lõpeta ühtegi partnerlust kergekäeliselt ega sõlmi uusi kokkuleppeid rutakalt,” ütleb Campbell Scott. INTRACi kasuks rääkisid Campbell Scotti sõnul mitmed põhjused, nende hulgas pikaaegne kogemus rasketehnika müümisel ja tugev hooldemeeskond. „Tähtis ei ole müüa ainult väga head toodet, vaid pakkuda ka tasemel järelteenindust,” toonitab Campbell Scott.\nLätis, kus Massery Fergusoni esindajaks sai samuti Intrac, on esimene kombain tänavu juba müüdud. „Eestis on läbirääkimised pooleli ja tehingud õhus. Loodan, et sügisel näeme Massey Fergusoni kombaini juba Eesti põldudel töötamas,” ütleb Tanel Teimann.\nKui pöörata pilk rahvusvahelisele turule, siis Campbell Scott nendib, et tehnikamüük sõltub paljuski põllumeeste kindlustundest. „Kui põllumees tunneb ennast kindlalt, siis ta investeerib isegi siis, kui tal raha eriti ei ole. Kui põllumees on ebakindel, siis ta pigem ei osta seni, kuni julgus on tagasi.” Ta möönab, et maailma madalad toiduhinnad ja mitmes riigis kahanenud toetused ei sisenda põllumeestesse just usku. Kõige suurem tehnikamüügi madalseis on Põhja- ja Lõuna-Ameerikas, kus odavad toiduhinnad on andnud suure tagasilöögi.\nKõige keerukamas seisus on Campbell Scotti hinnangul keskmise suurusega tootjad. „Nad pole enam nii väiksed, et hoiaksid kulusid kokku, aga nad pole ka nii suured, et saavutada mastaabiefekt suure tootmismahu pealt. Nad ei saa osa ei suurte ega väikeste ettevõtete tugevustest raskel ajal, vaid jäävad kahe vahepeale,” nendib Campbell Scott.\nSamas toimib põllumajandus Campbell Scotti sõnul tavaliselt umbes kuueaastase tsüklina, mille sisse jääb nii tõus kui ka langus. Samuti ei liigu kõik turud korraga samas suunas – mõni on kehvemas seisus, teine paremas. „Rahvusvahelisel firmal nagu meie on oluline osata ajastada, mida ja millal me mingitel turgudel teeme ja kuhu oma energiat rohkem suuname. Turgudega tuleb käia päripäeva, mitte vastupäeva.”\nStepanakert: Aserbaidžaan alustas Mägi-Karabahhi aktiivset ründamist (26)


Eluarmastuse otsingul olijad, pange tähele: on neli tähemärki, kellele sobib vallaliseelu igati paremini - Delfi Naistekas\nEluarmastuse otsingul olijad, pange tähele: on neli tähemärki, kellele sobib vallaliseelu igati paremini\nEhk siis nende peale ei tasu sul oma aega kulutada, kui soovid end sättida mõnusalt romantilisse suhtesse.\nKaksikud tunnevad end palju paremini üksi kui kellegagi koos. Ja mitte sellepärast, et neile ei meeldiks kellegagi koos olla, vaid sellepärast, et nad hindavad oma vabadust liiga kõrgelt ja ei taha end siduda ning tõotusi anda, millest nad kinni pidada ei saa ega taha. Armusuhe peab olema lõbus meelelahutus, meeldiv ajaviide ja mitte kohustused ja igapäevane stress ning rutiin. Ta ei saa ega taha mõelda liiga palju kellegi teise vajadustele ja soovidele. Ta elu on niigi liiga keeruline, milleks end veelgi koormata kellegi teise muredega?\nSõnni tähtkujus sündinud isikud on tegelikult väga keerulise loomusega. Nad eelistavad olla pigem üksi kui siduda end kellegagi, kelles nad päris kindlad ei ole. Vallalisena on ta väga õnnelik, sest selle asemel, et teha nägu, nagu oleks ta õnnelik ajal, kui asjad tegelikult teisiti on, võib ta olla rahulikult üksi ja oodata õiget inimest.\nAmbur on just üks sellistest tähemärkidest, kes on kõige õnnelikum vallalisena. Talle meeldib armastus ja kõik sellega kaasaskäiv, aga talle ei meeldi liiga tõsised suhted. Ta pole lihtsalt emotsionaalselt selleks valmis. Talle ei meeldi, kui keegi talle ettekirjutusi teeb ja kui ta märkab, et tema elu kontrollima hakatakse, lõpetab ta üldse suhte ära. Niikaua, kuni ta pole ideaalset kaaslast leidnud, jääb ta vallaliseks.\nVeevalaja on kindlalt see, kes kõige rohkem oma vabadusest hoolib. Ta on äärmiselt iseseisev. Ja tema vabameelne vaim sobib hästi vallaliseeluga. Üksi elades võib ta teha, mida tahab, ilma et keegi koguaeg talle sõnu peale loeks. Vabadus on see, mis teda õnnelikuks teeb. Ja sellepärast ongi ta kõige õnnelikum üksinda.


Merekultuuriaasta 2016 < Koostöö < Eesti Mereakadeemia < Asutused < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil!\nHaridusprogrammi 11 eriauhinda Haridusprogrammi külastatud koolide kaart\nKuressaare politseijaoskond haridusprogrammis "Näoga mere poole" 5. mail toimus Saaremaal järjekordne haridusprogramm „Näoga mere poole“ eesmärgiga tõstatada noorte teadlikkust merest, ohutusest ja karjäärivalikutest.Külalisõpetajateks olid Kuressaare linna ja Ruhnu saare piirkonnapolitseinik Žanna Kreštšenko, noorsoopolitseinikud Kaisa Nurm, Minna Raun ja vanempiirivalvur Andres Brõsov, laevameeskond koosseisus: kapten Vaido Luks, kokk-tekimees Taavi Klein, vanemmehaanik Vahur Klee ja pootsman Mihkel Naagel. Ruhnu saare kultuurilist poolt aitasid tutvustada Ruhnu vallavanem Jaan Urvet ja vallavolikogu esimees Heiki Kukk.Kuressaare gümnaasiumi 10. klassid ja Ruhnu põhikooli õpilased viidi merele, kus jagati teadmisi politseiametnike tööst merel ja laevas, merepäästevõimekusest ja -varustusest ning mereturvalisusest üldiselt. Lastele anti eksklusiivne võimalus proovida merepäästet ja selles kasutatavaid vahendeid. Ühtlasi oli Kuressaare õpilastel võimalus tutvuda Ruhnu saare elu ja kultuuriga: „Tänane päev oli parim laevareis! Sain palju õppida ja avastasin ka Ruhnut. Saime politsei inimestega väga headeks sõpradeks. Sooviksin veel selliseid projektipäevi. Kõik oli superluks! Päikest kõigile,“ kommenteeris üks osalejatest.Merekultuuriaasta haridusprogrammi raames on Kuressaare politseijaoskond korraldanud mitmeid ettevõtmisi kaasates nii kogukonna nooremaid liikmeid kui ka merendusega seotud inimesi. Näiteks külastati Saaremaa lasteaedu, kus kohtuti umbes 120 lapsega. Läbi on viidud joonistusvõistlus „Oleme mererahvas“, navigatsioonihooaja avaseminar „Saarlased näoga mere poole“, mis tõestas, et saarlastele on mereohutus südamelähedane ning on oluline pöörata tähelepanu noorte seas mereohutuse ja -turvalisuse teadmiste tõstmisele.Lähiajal plaanitakse merehariduspäeval osalenud gümnasistide väljasõit TTÜ Eesti Mereakadeemiasse, kus tutvutakse merenduse erialadega.\nKaitseliidu Meredivisjoni juhatuse liige Kuno Peek Tallinna Tehnikagümnaasiumis Kaitseliidu Meredivisjoni juhatuse liige Kuno Peek Tallinna TehnikagümnaasiumisKuno Peek andis 13. aprillil Tallinna Tehnikagümnaasiumis kokku kaks loengut 10. ja 11. klasside õpilastele teemal "Minu meri", milles keskendus 1) merele üldiselt, 2) merele ja riigikaitsele, 3) merele ja purjetamisele ning 4) merele kui parimale trennikaaslasele. Eva Ronk ja Liilia Buschman külastasi Kaarli kooli Tallinnas\n8.aprill külastasid Eva Ronk ja Liilia Buschman Kaarli kooli Tallinnas.Nad tutvustasid Meremuuseumit ja muuseumi tegevuse seotust merega, rääkisid merendusterminitest ja morsekoodist. Kuulamas oli 1.-3.klass (u 70 õpilast) ja pildil on 1.klass. Merepäästekoolitaja Marge Kohtla Tartu Karlova Gümnaasiumis\nTartu Karlova Gümnaasiumis toimus 31. märtsil perepäev „Vanemalt lapsele!“, kus külalisõpetajaks oli merepäästekoolitaja Marge Kohtla. Külalisõpetaja tegi Merekultuuriaasta haridusprogrammi raames 3.A klassile merendusteemalise õpitoa ja rääkis seitsmendatele klassidele karjäärivõimalustest merel.\nLaevajuhtimise eriala tudeng Andrei Pridannikov Pärnu Tammsaare koolis\nAndrei Pridannikov käis Merekultuuriaasta haridusprogrammi raames 12. aprillil Pärnu Tammsaare koolis kõnelemas teemal "Merehariduse ja karjääri võimalused Eestis ning maailmas". Andrei õpib Eesti Mereakadeemias laevajuhtimise erialal.\nPärnu Ülejõe Gümnaasiumi vilistlane Mari-Liis Kuuse käis Brüsseli Euroopa koolis\nMerekultuuriaasta haridusprogrammi raames käis külalisõpetajana Brüsseli Euroopa koolis rääkimas Mereakadeemia tudeng Mari-Liis Kuuse. Mari-Liis viis 6. aprillil läbi kaks külalistundi Eesti õpilastele, kus ta tutvustas Mereakadeemiat ning meretranspordi eriala. Juttu tehti ka maailma suurtest sadamatest ning merenduse teemal toimus aktiivne arutelu, millest õpilased huviga osa võtsid. Mari-Liisi külalistunnist on huvitatud ka Brüsseli Eesti kool, kus loeng loodetavasti ka õige pea toimuma saab.\nLähte Keskkooli vilistlane Heldur Suun külastas Narva Lasteülikooli Tartus\n21. aprillil külastas Lähte Keskkooli ja Merekooli vilistlane Heldur Suun Narva Lasteülikooli Tartus. Heldur rääkis 15 õpilasele ümbermaailma reisimisest ja teda kuulati suure huviga. Kuulajaskonnas olid 8-12 aastased lapsed. Loengu salvestise leiad SIIT. Kose Gümnaasiumi vilistlane ja alpinist Jaan Künnap külastas Märjamaa Rahvamaja\n19. märtsil külastas Kose Gümnaasiumi lõpetanud ja alpinismiga tegelev Jaan Künnap Märjamaa Rahvamaja. Jaan rääkis kõigile kohale tulnud huvitlistele merekultuuriaastast, olulistest sõlmedest merendusest ja isegi õpetas mõne neist selgeks. Mereakadeemia lektor Loreida Timberg ja üliõpilane Joonas Piirits külastasid Lustivere Põhikooli\n16. märtsil külastasid Mereakadeemia kalanduse tehnoloogiate majandamise ja juhtimise lektor Loreida Timberg ja tulevane külmutusseadmete mehaanik Joonas Piirits Jõgevamaal asuvat Lustivere Põhikooli.Kuulajaskonnas oli ligikaudu 40 6.-9. klassi õpilast. Loreida rääkis kalandusvaldkonnas töötamise kogemusest ja Joonas õpetas sõlmi ning rääkis Mereakadeemiast.\nMeremuuseumi kunstnik Roman Matkiewicz külastas Narva Kesklinna Gümnaasiumit\n15. märtsil külastas Eesti Meremuuseumi kunstnik Roman Matkiewicz Narva Kesklinna Gümnaasiumit, kus ta viis läbi kolm mereteemalist tundi koos praktiliste tegevustega. Roman tutvustas lastele meremärke, rääkis päästevestide kasutamisest ja õpetas meremehesõlmi. Üritusest võtsid osa Narva Kesklinna Gümnaasiumi keelekümblusklassid. Kokku osales tundides 91 õpilast nii algklassidest kui ka 8. E klassist.\nTallinna 6. Keskkooli vilistlane Roman külastas Narva Soldino Gümnaasiumit 15. märtsil külastas Tallinna 6. Keskkooli vilistlane Roman Matkiewicz Narva Soldino Gümnaasiumit. Kuulama oli tulnud 20 1. klassi õpilast. Lisaks vahvale merendusega seotud töötoale, said lapsed võistelda päästevesti selga panemises - kes kiiremini päästevesti selga sai, oli võitja. Mereakadeemia tudengid külastasid Tori Põhikooli\n18. märtsil külastasid Tori Põhikooli TTÜ Eesti Mereakadeemia üliõpilased Helena Rattus, Risto Rohtlaid, Marek Siinvert koos turunduspraktikandi ja purjetamishuvilise Karl-Hannes Taguga ning legendaarse maskotiga Triibert. Üheskoos lahendati ristsõnu ja õpiti meremehe sõlmi. Saaremaa Ühisgümnaasiumi vilistlane Tiina Nuum külastas Orissaare Gümnaasiumit\n14. märtsil külastas Saaremaa Ühisgümnaasiumi vilistlane ja Eesti Meremuuseumi kommunikatsiooni projektijuht Tiina Nuum Orissaare Gümnaasiumit. Koos õpilastega arutleti, miks on tore ja kasulik elada mereäärses riigis, kuid meenutati ühtlasi, milliseid ohutusnõudeid merele minnes järgida tuleb. Jutuks tuli ka Lennusadamas eksponeeritud Maasilinna laeva vraki lugu. Kuulama olid tulnud 1.-4. klassi õpilased. Mereväe motorist Andero ja sideoperaator Urmet külastasid Adavere kooli\n11. märtsil külastasid mereväe motorist Andero Luhamets ja sideoperaator Urmet Riisalu Adavere Põhikooli. Andero ja Urmet rääkisid oma ametist, õpitud erialast ja erinevatest merendusega seotud karjäärivalikutest. Kuulama oli tulnud 35 õpilast 7.-9. klassidest. Tallinna Järveotsa Gümnaasiumi vilistlane Helena Urva külastas Maidla kooli\n11. märtsil külastas Helena Urva, Tallinna Järveotsa Gümnaasiumi vilistlane ja Eesti Meremuuseumi haridustöö kuraator, Maidla Kooli, mis asub Ida-Virumaal. Räägiti teemal "Meie, prügi ja mereprügi", mida oli kuulama tulnud 40 õpilast 1.-9. klassidest. Koeru kooli vilistlane Ilmar Veskimäe külastas enda kodukooli\n9. märtsil külastas Ilmar Veskimäe Koeru Gümnaasiumit ja rääkis merendusega seotud erialadest ning erinevates karjäärivalikutest. Kuulama oli tulnud 55 õpilast - 10 ja 12 klassidest. Eesti Laevajuhtide Liidu juhatuse esimees Janno Laende külastas Põlula kooli\n29. veebruaril külastas Eesti Laevajuhtide Liidu juhatuse esimees Janno Laende Põlula kooli ja rääkis õpilasele meremeeste elukutsest. Kuulama oli tulnud kogu koolipere - 47 õpilast ja 7 õpetajat. Kuressaare politseijaoskond rääkis Pargi lasteaias merendusest\n29. veebruaril külastas Kuressaare politseijaoskond Pargi lasteaeda. Külalisõpetajaks oli Kuressaare linna piirkonnapolitseinik Žanna Kreštšenko ja teda abistasid Kuressaare SAR grupi liikmed Geito Reek ja Urmas Vilukas.Lastele räägiti Merekultuuriaastast 2016 ja selle raames põhjalikumalt mereohutuse teemadest. Presenteeriti merepäästevarustust ja põhjalikult räägiti lahti kuidas üks või teine merepäästevahend toimib, töötab ja kaitseb hädaohus. Lapsed said ise ka kõiki asju katsuda, uurida ja proovida. Tunnis osales 28 last vanuses 6-7.a. Lapsed ise kinnitasid, et nendel oli tore ja huvitav päev. Kuressaare Pargi lasteaia lapsed on juba “Näoga mere poole“. Häädemeeste kooli lõpetanud Indrek Hanson külastas Saku Terakese Lasteaeda\n25. veebruaril 2016 külastas Häädemeeste kooli vilistlane Mereväebaasi ülem Indrek Hanson Sakus asuvat Terakese Lasteaeda. Ta rääkis merendusest, mereväest ja näoga mere poole olemisest. Teemad tundusid väga huvitavad ja lapsed olid elevil, et said kuulata põnevaid lugusid ning proovida vahvaid kostüüme. Kohal olid kõik lasteaia rühmad. Jakob Westholmi Gümnaasiumi vilistlane Mari Kaldma külastas koos abilistega Viljandi Gümnaasiumi ja Viljandi Kesklinna Kooli\n11. veebruaril 2016 külastas Jakob Westholmi Gümnaasiumi vilistlane ja Eesti Mereväe navigatsiooniohvitser Mari Kaldma Viljandi Gümnaasiumi ja Viljandi Kesklinna Kooli. Kaasa olid kutsutud ka abilised: allohvitserid Aleksander Lemešenko, Aleksandr Popolitov, Urmet Riisalu ja Andero Luhamets ningmehaanikaohvitser Veli-Juhan Veiman. Külalistunnis osalejaid oli ligi 60. Räägiti mereväest ja sõjakoolist ning erinevates karjäärivõimalustest nendes organisatsioonidest. Kuulajaskond koosnes 8.-12. klasside õpilastest. Samal ajal pidas kaptenmajor ja EML Sakala komandör Ott Laanemets merd, merendust ja merekaitset tutvustava ettekande EML Sakala sõpruslinna Viljandi linnavalitsuses. Rakvere Reaalgümnaasiumi vilistlane Annika Malva külastas Saue Gümnaasiumi\n16. veebruaril külastas Rakvere Reaalgümnaasiumi vilistlane Annika Malva Saue Gümnaasiumi. Ta rääkis 80 õpilasele merepäästest ja tutvustas ka Merevalvekeskust. Osalejad olid 3.-4. klassi õpilased.\nMereakadeemia dotsent Anatoli Alop külastas Rocca al Mare Kooli\n1. veebruaril külastas Mereakadeemia dotsent Anatoli Alop Rocca al Mare kooli. Loeng, mida ta läbi viis, kandis nime "Sissejuhatus merendusse". Kuulajateks olid 4.-6. klassi õpilased. Kokku oli kogunenud 216 õpilast. Eesti Põllumajanduse Akadeemia vilistlane Terje Pulk külastas Pärnu Ülejõe Gümnaasiumi\n18. veebruaril külastas Eesti Põllumajanduse Akadeemia vilistlane Terje Pulk Pärnu Ülejõe Gümnaasiumi. Publikuks olid 2A ja 2B klassi õpilased. Kuulajaid oli kokku 52. Tallinna Reaalkooli vilistlane Margus Zahharov külastas Meremäe kooli 16. veebruaril külastas Tallinna Reaalkooli vilistlane Margus Zahharov Setomaal asuvat Meremäe kooli. Räägiti mere teemadel ja võeti ette muid huvitavaid tegevusi. Osales ligikaudu 50 õpilast. Pärnu Ülejõe Gümnaasiumi vilistlane Reet Laos külastas Kihnu Kooli\n3. veebruaril külastas Pärnu Ülejõe Gümnaasiumi ja Mereakadeemia vilistlane ning Kihnu Mere Seltsi liige Reet Laos Kihnu kooli. Räägiti Kihnu Mere Seltsist. Osalesid kõik klassid ja õpilasi oli kokku 40. Türi Gümnaasiumi vilistlane Rein Albri külastas Jakob Westholmi Gümnaasiumi\n10. veebruaril külastas Türi Gümnaasiumi vilistlane ja Mereakadeemia õppejõud Rein Albri Jakob Westholmi Gümnaasiumi. Külalistunnis räägiti merestiilist ja meremehe vormist. Osalesid 350 õpilast alates 1. kuni 4. klassini. Teine külalisõpetajate koolitus toimus 18. veebruaril\n18. veebruaril kell 15:00-17:00 toimus Mereakadeemia peamajas teine külalisõpetajatekoolitus. Koolitust viis läbi Anželika Raagmets (Noored Kooli õpetaja). Esimene külalisõpetajate koolitus toimus 4. veebruaril ning seal osales ligikaudu 70 inimest. Hetkel on Haridusprogrammi „Näoga mere poole“ külalisõpetajateks registreerunud 142 inimest. Toimunud on 14 tundi üheksas erinevas koolis - Rocca al Mare Kool, Nõo Põhikool, Tallinna Humanitaargümnaasium, Kihnu Kool, Viljandi Gümnaasium, Viljandi Kesklinna Kool, Jakob Westholmi Gümnaasium, Meremäe kool ja Saue kool. Tulemas on 12 tundi seitsmes erinevas koolis - Lustivere Põhikool, Keila Kool, Pärnu Ülejõe gümnaasium, Vinni-Pajusti Gümnaasium, Tallinna Ülikool, Saaremaa Ühisgümnaasium ja Koeru Gümnaasium. Läbirääkimised käivad 28 kooliga - Adavere Põhikool, Jõõpre Kool, Türi Ühisgümnaasium, Koonga Põhikool, Gustav Adolfi Gümnaasium, Kilingi-Nõmme Gümnaasium, Kullamaa Keskkool, Pärnjõe Põhikool, Osula Põhikool, Sõmerpalu Põhikool, Virtsu Kool, Pärnu Vanalinna Kool , Pärnu Rääma Põhikool, Paikuse Põhikool, Meremäe Kool, Lõpe Põhikool, Rakvere Põhikool, Tallinna Ühisgümnaasium, Tallinna Tehnikagümnaasium, Sauga Põhikool, Hargla kool, Võsu Põhikool, Pärnu Raeküla Gümnaasium, Are Põhikool, Mustjala kool ja Paide Gümnaasium, Saaremaa Ühisgümnaasium ja Kunda Ühisgümnaasium. Huvi on üles näidanud ka Jõgeva Maakonna Keskraamatukogu.Merekultuuriaasta teine teemalaine (mereharidus- ja ohutus) kestab ametlikult märts-mai 2016, ent külalistunnid koolides toimuvad terve aasta vältel.Kolmas koolitus toimub 2. märtsil kell 15:00-17:00 Mereakadeemia peamajas ning koolituse viib läbi Kristjan Lukk (Noored Kooli õpetaja). 4. veebruaril toimus haridusprogrammi "Näoga mere poole" avaüritus\n4. veebruaril algusega kell 13:30 toimus Mereakadeemia peahoones Kopli 101 üle-eestilise haridusprogrammi „Näoga mere poole“ avaüritus, kus anti kõikidele registreerunud külalisõpetajatele ülevaade, kuidas viia läbi huvitavat tundi. Mõiste külalisõpetaja tuleb sihtasutuselt „Tagasi Kooli“, mis on juba mitmeid aastaid on ärgitanud Eesti inimesi minema tagasi kooli külalistunde andma ning sarnase kontseptsiooni peale on üles ehitatud ka Merekultuuriaasta haridusprogramm „Näoga mere poole“. Haridusprogrammi avaüritus algas õpilaste paneeliga, kus Haabneeme kooli 2. klassi õppurid rääkisid, milline külalistund ja külalisõpetaja on lahe. Mis siin salata – lapsed on lati kõrgele ajanud ja nüüd ei ole muud kui nende ootustele vastata. Allpool mõned väljavõtted laste ootustest:„Külalisõpetajad teavad kõiki maailma asju ja õpetavad ka õpetajatele uusi asju.“„Külalisõpetajad ei ole koolis iga päev, vaid käivad rääkimas lastele nendest asjadest, mis neile meeldib teha.“„Külalisõpetajad võiksid olla rõõmsad ja naeratavad ning mitte kurjustada kui midagi ei tea.“„Tore kui õpetaja laseks erinevaid hääli, näitaks krabisid või selliseid asju.“„Kõige rohkem tahan selliseid kogemusi, mis tulevikus vaja läheb.“„Tahan õppida juurde sellepärast, et saada teada uusi asju. Siis ei ole suurena selline inimene, kes midagi ei tea.“„Parim tund on vahetund. Ja siis tuleb alati ju veel põnevam tund.“Vaata pildigaleriid siit. Veebruari teiseks pooleks on haridusprogrammi end kirja pannud üle 140ne merendushuvilise üle Eesti, 4. veebruari koolitusel käis neist üle 70ne. Järgmised kaks koolitust toimuvad: 18. veebruaril kell 15:00-17:00 Mereakadeemia peamajas Kopli 101. 2. märtsil kell 15:00-17:00 Mereakadeemia peamajas Kopli 101. Lõpupidu kõikidele külalisõpetajatele toimub 26. mail algusega kell 19:00 Lennusadama kohvikus Maru. Üle-eestiline haridusprogramm „Näoga mere poole“\nÜle-eestiline haridusprogramm "Näoga mere poole", märts-mai 2016Märtsis algab Merekultuuriaasta 2016 teine laine, mis keskendub mereharidusele ja -ohutusele. TTÜ Eesti Mereakadeemia koordineerib selle raames üle-eestilist haridusprogrammi "Näoga mere poole". Programmi jooksul lähevad erinevate mereelukutsete ja -erialade esindajad üldhariduskoolidesse üle Eesti ning räägivad õpilastele oma tänasest ametist, õpitud erialast ja võimalikest karjäärivalikutest. Samuti on võimalik läbi viia populaarteaduslikke loenguid ning mereteemalisi töötubasid (merepääste ja meremärgid, meremehesõlmede õppimine jm).Veebruari keskpaigaks on külalisõpetajana end haridusprogrammi kirja pannud üle 140ne merendushuvilise üle Eesti. Külalisõpetajate hulgas on laevajuhid ja kaptenid, laevamehaanikud ja -insenerid, tippjuhid ja ettevõtjad, kalanduse valdkonna eksperdid, mereajaloolased, kunstnikud, logistikud, õppejõud, purjetajad, merepäästjad, keskkonnaspetsialistid ning paljud teised inimesed, kelle töö või tegevus on seotud merendusega. Organisatsioonidest on esindatud muuhulgas Tallinna Tehnikaülikool, Tallink, Tallinna Sadam, Eesti Meremuuseum, Veeteede Amet, Merevägi, Maaeluministeerium, Politsei- ja Piirivalveamet, Eesti Mereinstituut jm.Kuidas saada külalisõpetajaks? Külalisõpetajaks sobivad kõik merendusvaldkonnaga seotud inimesed, kes on nõus loovutama 45 minutit, et rääkida õpilastele enda lugu. Oma soovist tuleb teada anda haridusprogrammi koordinaatorietel aadressil haridusprogramm at ttu dot ee. Külalisõpetajaks registreerumisel soovime teada: isiku nime, e-maili, telefoninumbrit, tänast ametit ja ettevõtet ning lõpetatud üldhariduskooli (põhikool/keskkool).Kutsu haridusprogramm kooli!Haridusprogrammi kooli kutsumiseks võta ühendust programmi koordinaatoritega aadressil haridusprogramm at ttu dot ee ning anna teada, millise kontseptsiooniga külalistundi soovid: 1. Merenduse valdkonna töötaja isiklik karjääri- või kogemuslugu2. Merenduse valdkonna populaarteaduslik loeng mõne aine raames (nt matemaatika, keemia, füüsika, geograafia jt)3. Praktiline merenduse töötuba:Merepääste töötubaMeremehesõlmede õppimise töötubaMeremärkide töötuba poide ja toodritegaPakume igale koolile välja just teie vajadustele sobiva külalistunni. Tule ülikooli! Erialad, sisseastumisinfo Täienduskoolitused Kursused õpilastele Teenused ettevõtetele Vilistlasüritused Ülikoolist TTÜ tutvustus Kontaktid Otsi töötajat Tööpakkumised Hanked Hoiame ühendust Liitu uudiskirjaga Liitu vilistlasportaaliga Kuhu minna Toeta ülikooli Kiirelt leitav Raamatukogu ÕIS | Moodle


Puukentsefaliit | Haiguste ABC - Kliinik.ee\nPuukentsefaliit\tAutor: Tiiu Aug\nPuukentsefaliit on viiruslik nakkushaigus, millesse nakatutakse puugihammustuse kaudu. Puugid ise saavad viirust paljudelt loomadelt, eelkõige aga väikestelt närilistelt, kelle verd nad imevad. Puugid on suhteliselt paiksed, kuid lindude ja loomade vahendusel võivad nakkust kandvad puugid levida paljudesse piirkondadesse. Eesti puugiliikidest on ohtlikud võsapuuk, kes elab tiheda alusmetsaga hõredates sega- ja lehtmetsades, samuti puisniitudel, ning laanepuuk, kes elutseb sagedamini põlislaantes. Viirust leitakse nakatunud puugi süljes ja eritistes. Puugi arengus on kolm staadiumi: vastne, nümf ja valmik. Et jõuda uude arengustaadiumi, peab puuk ühe korra toituma, kusjuures talle piisab vaid paarist tilgast verest. Puuk annab nakkust edasi oma järglastele ja võib igas arengustaadiumis eritada viirust – täiskasvanud emane puuk rohkesti, nümf vähem, vastne minimaalselt.\nEestis on puukentsefaliiti diagnoositud 1950. aastast alates. Alguses ei ületanud see 10 haigusjuhtu aastas, kuid näiteks 1997. aastal diagnoositi juba 404 juhtu. Haigestumist esineb aprillist novembrini, sest puukide aktiivseks elutegevuseks peab ööpäevane keskmine temperatuur olema vähemalt +5 kuni +7 °C. Aktiivne puuk varitseb sageli oma saaki mõnel rohukõrrel umbes paarikümne sentimeetri kõrgusel maapinnast. Puugihammustust harilikult ei tunta, sest puuk eritab oma süljega ka veidi tuimastavat ainet, samuti vere hüübimist takistavat ainet. Viirusega võib nakatuda ka sõrmedel olevate pisikriimustuste kaudu, kui puuki sõrmede vahel katki vajutada. Nakatuda võib haigete kitsede piima või sellest piimast valmistatud toodete tarvitamisel.\nEnamasti haiged paranevad. Järelnähtudena võivad ilmneda varasemast kiirem väsimine, töövõime langus, üldine närvilisus ja pingepeavalud. Sageli võib vanematel inimestel püsiva närvisüsteemikahjustusena jääda jäsemete halvatus, mälu- ja koordinatsioonihäired. Haiglaravi on vajalik, et täpsustada diagnoosi, kergendada haige vaevusi ja määrata neuroloogilise kahjustuse ulatus. Ravi on sümptomaatiline, puukentsefaliidi viiruse vastane ravim puudub. Sõltuvalt haiguse staadiumist on voodirežiim vajalik 1–2 nädala vältel.\nHaiguse läbipõdemine annab eluaegse kaitse, haigestutakse ainult kord elus. Et haigestumist vältida, tuleb lasta end vaktsineerida – kolmest süstist kaks esimest tehakse 1–3-kuulise vaheajaga, kolmas aga aasta pärast. Lisaannus vaktsiini süstitakse iga kolme aasta tagant, et kaitset säilitada. Süstekoht on tavaliselt natuke aega hell ja tõusta võib väike palavik.\nPuugi eemaldamiseks nahast kasutatakse lamedaotsalisi pintsette, millega haaratakse puuki võimalikult pea poolt ja nahale nii lähedalt, kui võimalik. Puuk tõmmatakse nahast välja otsesuunas. Seejärel pestakse haava vee ja seebiga või mõne desinfitseeriva vahendiga. Kui puugi hammustuskohale tekib ringjas nahapunetus või esineb muid häirivaid sümptomeid, tuleb kohe pöörduda arsti poole.\nVt ka putukaallergia.


Puhastusettevõtte äriplaan koos arvutustega 2022\nKodu / äriplaani näide / Puhastusettevõtte äriplaani näidis koos arvutustega\nViimastel aastatel on kasvanud ettevõtete professionaalse koristamisega tegelevate ettevõtete arv. See kehtib eriti suurte linnade kohta. Vaatleme puhastusettevõtte äriplaani ja uurime, kui tulus see on.\nLühike projekti investeerimismemorandum\nAnalüütiliste prognooside kohaselt on professionaalsed puhastusettevõtted Venemaa turul kõige lootustandvamad. Kui arenenud riikides valitseb karm konkurents, siis on meil puudus kvaliteetseid puhastusteenuseid osutavatest asutustest. Ainult 1/5 kaubandusettevõtetest on ametlikud lepingud puhastusettevõtetega. Ülejäänud palkavad osariigis koristajaid, kuid nende teenused piirduvad igapäevase pindade koristamise ja tolmutamisega.\nEnne puhastusettevõtte asutamist tasub hinnata sellise ettevõtte juhtimise eeliseid:\nOsta puhastusettevõtte äriplaan\nKulud makstakse ära esimese aasta jooksul, mis on suurepärane näitaja. Investeeringute suurus sõltub otseselt sellest, millist ettevõtet unistab ettevõtja luua. Olulised on järgmised funktsioonid:\nettevõtte üldine finantsseisund;\npakutavate teenuste ulatus;\nKõiki näitajaid võetakse eraldi arvesse. Kõrge investeeringutaseme korral märgitakse kiiret üleminekut tasuvusele, mis ei ületa kuut kuud.\nKogu puhastusteenuste turu saab jagada kahte tüüpi:\nEttevõtted, mis pakuvad ainult esimest tüüpi teenuseid, on suurtes linnades laialt levinud. Moskvas ja Peterburis peavad nad konkureerima, samas kui teist tüüpi teenused jäävad kogu riigis arendamata.\nKorista mitte majas, kus nad koristavad, vaid seal, kus nad korda peavad. Aga kui te süstemaatilist puhastust ei tee, siis asetub segadus kõige puhtamate omanike majas. Kuid tänase meeletu elutempo juures ei saa kõik endale lubada koristamisele aja raiskamist. Seetõttu on koristusettevõtted üha populaarsemad, kust saate majja tellida mis tahes koristusteenuse. Nišš on just hakanud kujunema ja algajate ettevõtjate jaoks võib koristusäri olla tõeline õnnistus, kuna ettevõtte avamine nullist pole nii kulukas. Puhastusettevõtte üksikasjalik äriplaan on esitatud allpool. Näide sobib äri alustamiseks suures Venemaa piirkonnas.\nEttevõtte juriidiline teave\nPõhitegevus: järgmist tüüpi puhastusteenused:\nKorterite ja eramajade koristamine.\nKontorite ja tööstusruumide puhastamine.\nKodune keemiline puhastus.\nEbameeldivate lõhnade kõrvaldamine tubades.\nJuriidilise registreeringu vorm: füüsilisest isikust ettevõtja.\nSihtkasutajad: keskmise või ülemise keskmise sissetulekuga inimesed.\nAsukoht: üüritud ruumid kesklinnas, büroo pindala on 15 ruutmeetrit. Seadmeid hoitakse renditud garaažis, mille pindala on 10 ruutmeetrit.\nTeenuse omadused: klient tuleb kontorisse või jätab päringu sotsiaalvõrgustike või veebisaidi kaudu. Koristusjuht külastab objekti ja sõlmib kliendiga lepingu. Kokkulepitud ajal saadetakse meeskond professionaalsete vahendite ja varustusega.\nMaksude aruandlus: lihtsustatud maksustamissüsteem (skeem “tulud miinus kulud”).\nTööaeg: kontor töötab iga päev kell 8.00–17.00, saate jätta rakenduse veebisaidile või suhtlusvõrgustike kaudu ööpäevaringselt, meeskond lahkub ööpäevaringselt.\nÄriplaan ja soovitused\nKoristusettevõte on paljulubav äri paljudes Venemaa linnades. Konkurents selles nišis on praegu üsna nõrk.\nKoristamine on paljulubav suund oma ettevõtte loomiseks. Euroopas on korterite ja äripindade puhastamine tegutsenud juba aastaid, seda peetakse väga kasumlikuks ja nišš on peaaegu täis. Mis puutub siseturusse, siis siin ilmusid eelmise sajandi lõpus esimesed puhastusettevõtted ja suund ise on just aktiivselt arenema hakanud.\nKoristusettevõte tegeleb ruumide koristamisega nii sees kui ka väljaspool, sõltumata nende eesmärgist. Lihtsamalt öeldes on puhastusettevõtete tegevus meetmete kogum, mille eesmärk on tagada ruumides puhtus.\nViimastel aastatel on seda tüüpi teenused nõudlust kasvanud tänu suurenenud nõudlusele professionaalse koristamise järele ning probleemidele, millega ettevõtted peavad oma teenuste loomisel kokku puutuma.\nPuhastusettevõttel on järgmised eelised:\nTurg on aktiivse kasvu staadiumis, nišš pole täidetud, seega on võimalus uute ettevõtete arendamiseks. Vaatamata sellele on puhastusteenused kodutarbijatele juba ammu tuttavad ja nende järele nõutavad.\nPeamine kliendibaas on juriidilised isikud, kes soovivad pidevalt koostööd teha.\nMadal konkurents ja minimaalsed investeeringud lihtsustavad oluliselt turule sisenemist.\nNagu juba märgitud, võite alustada väikese investeeringuga. Põhikulud hõlmavad vahendeid seadmetele, mida saab ka laenata või rentida, ning personali palkamist.\nKuidas alustada koristusäri\nOma puhastusettevõtte avamiseks peate väljastama load, ostma või rentima seadmeid ja palgama kvalifitseeritud spetsialiste.\nTöötajate koolitamisele tuleb pöörata hoolikat tähelepanu, sest puhastusettevõtte ja tavalise koristamise peamine erinevus on kõrge professionaalsus ja spetsiaalsete seadmete kasutamine. Peate veenduma, et teil on kõrgelt kvalifitseeritud spetsialiste, kes saavad hakkama neile määratud ülesannetega.\nKoristusfirma peamine missioon on muuta koht, kus inimesed viibivad, mitte ainult puhas, vaid ka turvaline.\nPuhastusettevõtte äriplaan on selle eduka asutamise ja arendamise võti. Multifunktsionaalse puhastusagentuurina nõuab see nii organisatsiooniliselt kui ka arenduslikult erilist tähelepanu, mistõttu on detailne äriplaan eriti oluline just algajale ettevõtjale.\nKoristusteenused on tänapäeval nii eraklientide kui ka juriidiliste isikute (kaubanduskeskused, laod, bussijaamad, spordirajatised jne) seas väga nõutud, äriplaani kujundamiseks on see äärmiselt oluline, seega projektina näib see olevat väga paljutõotav ja asjakohane.\nPuhastusettevõtte avamine: äriidee analüüs\nKoristusteenuste osutamise äriplaani pädevaks väljatöötamiseks on oluline seda ideed kõigist külgedest analüüsida, selgitada välja selle tugevad ja nõrgad küljed.\nKoristusettevõtete populaarsus kasvab, potentsiaalsete klientide ring laieneb iga päevaga ning nõudlus nende teenuste järele on stabiilne.\nÄriplaanis on koristusettevõtte potentsiaalsed riskid siiski järgmised:\nSotsiaalmajanduslikud või poliitilised muutused riigis\nKonkurentide taseme vale hindamine\nVale eelarve arvutamine\nOluline on välja selgitada viisid soovimatute olukordade ületamiseks isegi planeerimise etapis. Lisaks on kasulik koostada äriplaan, et hinnata oma võimalusi ja vahendeid puhastusteeninduse agentuuri avamiseks.\nNäide puhastusettevõtte äriplaanist koos arvutustega\nKoristusteenus on elamute puhastusteenuste pakkumine kõrgklassi peredele, kontoritele, hoonetes ja ruumides. Meie riigis on sellised tegevused alles hakanud arenema, kuid saavad kiiresti hoogu. See puhastusettevõtte äriplaan aitab omanikul minna üle käivitusele ja sellele järgnevale tootmise juhtimisele.\nArvutuste kohaselt maksab puhastusettevõtte nullist alustamine umbes 13 000 dollarit.\nPeamised investeeringud hõlmavad järgmist:\nPuhastusettevõte pakub igat tüüpi koristamiseks laia valikut teenuseid:\nEsmane puhastamine. See on korrastamine pärast remonditöid ruumides - akende, uste, sanitaartehniliste seadmete pesemine, tolmu eemaldamine pindadelt.\nkorrastama asju iga päev. See tähendab tolmu eemaldamist, põranda märg pühkimist, prahi väljaviimist.\nLisaks tehakse ehitiste ja territooriumi välispuhastustöid (välisseinte puhastamine, katustelt lume eemaldamine, akende pesemine, duralumiiniumköite puhastamine jne).\nPuhastusettevõtte omakirjutatud äriplaani näites toodud ligikaudne hindade hinnakiri koosneb järgmistest elementidest:\nEsmane tellimine pärast ehitus- ja remonditöid - 0,00 dollarit / ruutmeetrit.\nigapäevane asjade korrastamine - 00 dollarit. päevas ruutmeetri kohta.\nÜldine puhastus - 0,0 dollarit ruutmeetri kohta.\nPõranda pesemine - 0 dollarit ruutmeetri kohta.\nAkende puhastamine - 3 USD / ühik.\nvalgustusseadmete pesemine - 1 USD / tk.\nRaamatupoe äriplaan: kuidas arukat ettevõtet üles ehitada


väike kuradike kirjutas: Kastreerimise soovitatav vanus oleneb sellest, kas tegemist on emase või isase loomaga. Isastel loomadel toob jooksuaeg kaasa teatud ebameeldiva lõhna, häälitsused ja kombed(kui loomi on rohkem kui 1) ning märgistamise, aga eluohtlik see neile ei ole, kui kastreerimisega veidi viivitada. Mõnedel loomadel algab jooksuaeg varem, mõnedel hiljem. Minu omadel algas natuke peale 5 kuu vanuseks saamist, aga ma ei saanud nendega kohe kastreerima minna, ja ütleme nii, et nii mõnigi kord läksin ma tol ajal närvi, eriti kui öösel magada ei saanud, sest Arnold pidas vajalikuks oma tunge Sylvesteri peal välja elada ning viimane häälitses siis vääga valjult Lõppes asi sellega, et Sylvester veetis ööd puuris ning Arnold üritas väljastpoolt sisse saada, et mina vähegi normaalselt magada saaks öösiti.\nLiisu- , väikekuradike juhatas sind enne just lugema Diana postitust.\nDiana kirjutas: Kui see teema juba jälle üleval on, siis ütleks ka sõna sekka.


Eesti mälu: Karl August Hindrey „Minu elukroonika I–V”\nKultuur 10. september 2010\nPaguluses ilmunud koguteose „Eesti riik ja rahvas Teises maailma-sõjas” KGB üllitatud lisaköiteis nimetatakse Karl August Hindreyd fašistidega koostööd teinud kirjanikuks. Vaatamata sellele avaldati kaks tema novellikogu ja üks lasteraamat ka sovetiaegses Eestis.\nKarl August Hindrey oli mees, kes iseseisvuseelse ja -aegse Eesti maavillase kultuuripõhivooluga ei sobinud. Ta ise kirjutab: „Oli juba minu kasvatus ja minu senine eemalolek hoopis teistes ringkondades mind nagu mujale asetanud...” Ta oli õppinud Peterburis ja Lääne-Euroopas ning ka päritolult pigem saks kui talupoeg. Samal ajal oli ta liiga andekas, et teda lihtsalt ignoreerida. Ta tundis isiklikult enamikku olulisemaid Eesti avaliku elu tegelasi, rääkimata Viljandi, Pärnu ja Tartu koolikaaslastest ning Peterburi eestlaskonnast. Muu hulgas oli Hindrey igapäevane külaline EÜS-is Tartus ja seisnud ka Riia Vironia asutamise juures, mille vapi kavandi ta joonistas.\nSeekord ühtede kaante vahel avaldatavad mälestused katavad 35 aastat autori sünnist kuni tädimehe surma ja Pakkuli talu müümiseni 1910. aasta paiku. Esimeses osas jõuab autor Pärnu gümnaasiumist väljalangemiseni, teine osa käsitleb põhiliselt Treffneri gümnaasiumis õppimise aega ja kolmas osa kunstiõpingud Peterburis ja Münchenis. Neljanda osa „Murrang” põhisisuks on Hindrey läbielamised Pariisis ja viies osa „Tõnissoni juures” katab aastad 1904–1910. Loomulikult ei olnud Hindrey pidevalt välismaal. Niisiis kirjutab ta palju ka oma isatalust Ruhja lähedal ning seltsielust Riias, Tartus, Pärnus ja mujalgi.\nKoolipoiss ja kunstiüliõpilane\nTegemist ei ole päris tavaliste mälestustega, kus kõik rangelt kronoloogilises järjekorras lõpuni jõuab. Ta teeb pikki kõrvalepõi-keid ja tagasivaateid ning pühendab palju ruumi nii inimeste ja olude välisele kirjeldamisele – ikkagi kunstnik – kui ka eluteel kohatud isikute ja rahvaste psühholoogilisele analüüsile, mis siis oli ka mõneti moeasi. Kuid Hindrey on hea kirjutaja ja tema mälestuste lugemine ei lähe isegi kiirel ajal kunagi päris tüütuks. Siiski tahaks kirjastajatega nuriseda: parema loetavuse huvides tulnuks laiemale avalikkusele suunatud väljaannet veidi kommenteerida. Kahjuks ei kuulu saksa keel enam kolme kohaliku keele hulka – rääkimatagi prantsuse keele oskusest – ja osa teksti jääb seetõttu tavalugejale arusaamatuks. Samuti on muist buršielu termineid, mida autor kasutab ka üliõpilaselust väljaspool asuvate asjade seletamiseks, praegu teada vähestele asjatundjatele. Ajalukku on hääbunud mõned omaaegsed iseenesestmõistetavused: näiteks kus oli Viljandis „stifti vastas” või kes teab enam, mida tähendab maltreteerima?\nAbja õllepruulist isa saksakeelses kodus kasvanud Hindrey, kelle lapsepõlve parim mängukaaslane oli parun Walter Sta-ckelberg, Abja mõisa omaniku poeg ja hilisem Tartu advokaat, ei olnud päris tavaline 19. sajandi viimase veerandi eesti koolipoiss. Peenemas seltskonnas liikumine ja kodus omandatud perfektne saksa keel andsid talle hea ettevalmistuse, kuid ka enesekindluse, millest koolielus rohkesti tüli tõusis. Kõige rohkem meeldis talle õppida rüütelkonna Viljandi maagümnaasiumis, mille õpilased ja õpetajad Hindreyle meeltmööda olid. Kuid siis pani isa poja hoopis Pärnu gümnaasiumi, mis oli kroonugümnaasium ja kus õppis hoopis teist masti seltskond: Pärnu pürjelite ja laeva-omanike ning aadlimeeste võsude kõrval ka hulk ebamäärasemat päritolu poisse, nende hulgas poolakaid, venelasi ja juute, lätlastest rääkimata. Pärnu gümnaasiumis jäi Hindrey „istuma” – õpetajate pahatahtlikkuse tõttu, nagu ta väidab – ja isa pani ta Tartu Treffneri gümnaasiumi, mis on ju üldiselt tuntud kui esimese põlve eesti haritlaskonna oluline sepikoda.\nHindrey mälestused Treffneri koolist ja Treffnerist endast on aga eranditult negatiivsed. Eriti vastumeelt on talle Treffneri füüsiline vägivald õpilaste vastu. Tartust lahkub Hindrey diplomita ja astub Peterburis Stieglitzi kunstikooli. Sealgi tekib tal sekeldusi ja ta degradeeritakse kuulajast vabakuulajaks, mis tähendab stipendiumist ilmajäämist. Pärast isa surma hakkavad ka perekonna rahalised võimalused kahanema, kunstistuudiumi Münchenis ja Pariisis veedab Hindrey juba peaaegu näljapajukil. Alles Pariisi-aja lõpuks hakkab laekuma sissetulekut joonistuste ja ajalehe-artiklite eest.\nMuidugi ei olnud Hindrey ajastu ja olude süütu ohver ja sellisena ta end ka ei esita. Kuldses keskeas kirja pandud mälestustes tunnistab ta valehäbita oma puudusi: boheemlusele kalduvat loomust, oskamatust rahaga ümber käia, ülbet iseteadlikkust ja tapluslusti. Harva loobus ta võimalusest au eest välja astuda. Vehklemiskunsti valdas ta hästi ja ka püstolilaskmises ei kuulunud viimaste sekka. Hindrey ei tee saladust ka linna- ja üliõpilaselu toonastest varjukülgedest, alates mõõdutundetust võlgadetegemisest ja joomisest kuni psüühiliste kokkuvarisemiste, enesetappude ja üliõpilaste seas hoogsalt levivate suguhaigusteni.\nHindrey oli eestlasest balti burš, kes kunagi ülikoolis ei õppinud. Ta kirjutab: „Tartus läbisõidul viibisin ma sagedasti kauemgi, kui seda tavaliselt läbisõitude puhul tehakse. Mind köitis üliõpilaselu, minus oli tungi teda kas või natukenegi kaasa teha ühes tema eriliste vormidega ja comment’iga, vahest seda rohkem, et mul paaril korral „külgesündinud kommangitunnet” öeldi olevat – Münchenis nimetati seda Comment im Leibe – ja et ma vastava kirjanduse kaudu ette olin valmistatud, kus üliõpilaselu etendas suurt osa, nagu Panteniuse „Üksi ja vabas” [mille ta ka eesti keelde tõlkis], või päämistki, nagu Gregor Samarowi „Saxoborussenides”.” Ta annab värvirohke pildi toonaste kõrgemate seisuste elu sellest poolest, mis oli eesti mälestuskirjanike jaoks kas lihtsalt tundmatu või mida nad sageli häbenesid kui liiga saksalikku.\nEhkki pärit talupojaseisusest – tema teadvusse jõuab see õieti alles välispassi soetades, kuhu seisus märgitakse –, on Hindrey enesetunnetuselt esialgu baltlane või õieti mulgiohtu baltlane. Eesti päritolu pole talle probleemiks, ehkki keskkond on suuresti saksakeelne. Juba lapsepõlves selguvad mõned kahe vahel oleku positiivsed küljed: kui parunivõsul Walteril lubatakse küll mängida temaga, kuid mitte talumeeste ja saunikute lastega, siis Hindrey jaoks pole see probleemiks. Hindrey puutub kokku kõigi Liivimaal elavate rahvastega – peale eestlaste ja sakslaste ka lätlaste, venelaste, juutide ja poolakatega – ning tema eelistused, vähemalt veerandsajandilises tagasivaates, tunduvad langevat eestlaste kasuks sakslaste kõrval. Igal juhul leiab ta juutides, venelastes, poolakates ja eriti lätlastes, Pariisis elades ka prantslastes rohkesti negatiivset, mis aga ei takista isiklikke südamlikke suhteid kõigi nende rahvaste esindajatega. Tema väljendusviis on seejuures poliitkorrektsuse-eelselt otsekohene.\nMahajäänud Vene impeerium oli eelkõige seisuslik riik, mis seisusepiiridesse takerdus ja mille alamad iga hinna eest oma seisuseväärikusest maksimumi püüdsid võtta. Nooremad ja maailma näinud inimesed suhtusid asjasse juba kompleksivabamalt, lubades sedakaudu isegi demokraatiat tögada: „Isa oli tal millegipärast tõeliseks riiginõunikuks saanud [tõelise riiginõuniku teenistusaste andis pärandatava aadlitiitli] ja Nany v. E. tarvitas selle kaudu saadud aadlipredikaati ainult väljamaal, sest see iseäranis demokraatlikes maades, nagu seda Prantsusmaa on, väga kasulikuks osutub.”\nHindrey noorusaeg möödus venestusajal, mis rööbiti eesti rahvusliku liikumise tõusuga seadis ta rahvusliku valiku ette. Kõrgklass poleks teda kunagi enda sekka arvanud – Walteri sünnipäevale Liivimaa maagümnaasiumis õppimise ajal kutsuti vaid rüütelkonna liikmed, lapsepõlve südamesõber jäeti ukse taha. Saksikute kadakate ja madalamast seisusest pärissakslaste seltskond teda ei veedelnud. Ühest Taageperas käigust kirjutab ta: „Esimest korda ajasin ma siis ühe naisterahvaga eesti asjadest juttu, kõnelesime Koidulast ja tol ajal esile kerkivast Anna Haavast. Kõnelesime kõige puhtamas mulgi keeles, mitte saksa keelt nagu see muidu viisiks oleks olnud, ning see jutuajamine oli jälle üks verstapostike edasi sel teel, mis mind eestluseni viis.”\nHindrey säilitab kainelt iroonilise suhtumise ega astu vihaste saksavastaste sekka: „Kuidagiviisi vastumeelt on mulle alati olnud 700 aasta rõhutamine esiteks ja sellega ühenduses oleva jus primae noctis’e esile toomine. Võisin siiski aru saada teatavast depressioonist, mille all pidid olema inimesed, kes endid tundsid segaverelistena ja kes eestlaste poolt rõhutatud eesõigust, mis aga alati ja igal maal on olnud suurte ja tugevate eesõigus, nüüd ikka veel kandsid oma kurvas mälestuses. Selle mentaliteedi vastu ilmus ka pilt juba märtsikuus. Saksa üliõpilane küsib eesti üliõpilaselt: „Kuulge, härra Saar, teil olevat minuga palju sarnasust – kas teie ema mitte meie juures toatüdrukuks ei ole olnud?” – „Ei, parun, aga mu isa oli teie juures kutsariks.” Ja kes tundis meie maa ja mõisa vahekorda, see teadis, et võimalused palju väiksemad ei olnud kui mõisnikele ette heidetud, kuid kaugeltki mitte reeglipäraseks saanud nähtused.” See on ju palju tervem vaatenurk kui mõne ajaloolase läinudnädalane Mahtra-manitsus kolmveerand sajandit hiljem.\n(15. VIII 1875 – 9. I 1947)\nSündis Abja mõisa jõuka õlle-pruuli pojana. Hiljem ostsid vanemad Pakkuli (Pakla) talu Naukše¯ni mõisa all Ruhja kihelkonnas Põhja-Lätis. Pärast isa surma pidas talu Hindrey õe-mees, kes läks pankrotti. Perekond oli sunnitud enne I maailmasõda talust loobuma.\nÕppis Viljandis Friedrich Kuhlbarsi algkoolis ja Liivimaa rüütelkonna Viljandi maagümnaasiumis, seejärel Pärnu gümnaasiumis ja lõpuks Hugo Treffneri gümnaasiumis Tartus. Gümnaasiumi ei lõpetanud. 1894–1898 õppis Alexander Stieglitzi kunstikoolis Peterburis.\n1898–1904 elas vaheldumisi isatalus ning õppis ühe semestri Münchenis Anton Ažbè kunstikoolis ja kaks talve Pariisis. Pariisis hakkas kirjutama eesti lehtedele ja neile karikatuure joonistama.\n1904–1928 toimetuse liige, ajakirjanik ja karikaturist Postimehe ja Päevalehe juures\nAastatel 1905–1915 ja 1923– 1924 enda asutatud Postimehe pilkelisa Sädemed tegevtoimetaja, 1925– 1926 Päevalehe pilkelehe Kratt toimetaja\n1917–1918 osales eesti rahvus-väeosade asutamises, oli Eesti Sõjaväelaste Tartu Komitee esimees, Vabadussõja ajal rindekirjasaatja.\n1927 tegi reisi Kongosse, millest avaldas reisikirja „Kongosõit” (1929).\nAastast 1928 vabakutseline kirjanik, elas Tartus.\n1941. aasta suvel Tartus aktiivne Omakaitse liige\n1944 jäi Eestist lahkumisega hiljaks. Väidetavalt peideti ta vana sõbra, 1940. aastal pärispunaseks pööranud August Alle kaasabil Iru vanadekodusse, kus elas Hans Kuuse nime all kuni oma surmani.\nBrüsseli uus tuul hakkab Eesti tabusid murdma kliima, palkade, võrdse kohtlemise ja maksude vallas 119\nFestivalide korraldajad püüdlevad roheluse poole 2\nSillamäe kooli direktor: me ei suuda jälgida, kuidas lapsed omavahel õues suhtlevad 275\nKäes on koostöökeskuste rajamise teine laine. Üks siinne tegija tõstab oma keskuste arvu 12-ni 1\nKas Veerpalu käitus valesti? „Kui inimesel on süü-, au- ja häbitunne, hoiduks ta võistlemisest.” 167\nElektritõukerataste regulatsioon lonkab kahte ratast 11\nLeaf lükkas saba seina ehk Naftariiki Norrat on tabanud elektriautode buum 72\nKomide fosforiidisõda – Moskva prügi lammutab Venemaad 25