Tadalafiil apl 20mg - õhukese polümeerikattega tablett (20mg) - RX.EE\nTadalafiil apl 20mg - õhukese polümeerikattega tablett (20mg)\nATC Kood: G04BE08\nTootja: Alembic Pharmaceuticals Europe Limited\nTADALAFIIL APL 20MG\nTadalafiil APL 20 mg, õhukese polümeerikattega tabletid tadalafiil\n-Kui teil tekib ükskõik milline kõrvaltoime, pidage nõu oma arsti või apteekriga. Kõrvaltoime võib olla ka selline,mida selles infolehes ei ole nimetatud. Vt lõik 4.\n1.Mis ravim on Tadalafiil APL 20 mgja milleks seda kasutatakse\n2.Mida on vaja teada enne Tadalafiil APL 20 mg’ võtmist\n3.Kuidas Tadalafiil APL 20 mg’ võtta\n5.Kuidas Tadalafiil APL 20 mg säilitada\n1.Mis ravim on Tadalafiil APL 20 mg ja milleks seda kasutatakse\nTadalafiil APL 20 mg toimeaine on tadalafiil.\nTadalafiil APL 20 mg on mõeldud arteriaalse pulmonaalhüpertensiooni (kõrge vererõhk kopsudes) ravimiseks täiskasvanutel.\nSee kuulub ravimite rühma, mida nimetatakse 5. tüüpi fosfodiesteraasi (PDE5) inhibiitoriteks, mis aitab veresoontel ümber teie kopsude lõdvestuda, parandades kopsude verevarustust. Selle tulemusel paraneb füüsilise aktiivsuse võimekus.\n2. Mida on vaja teada enne ravimi Tadalafiil APL 20 mg võtmist\nÄrge võtke Tadalafiil APL 20 mg:\n-kui olete allergiline tadalafiili või selle ravimi mis tahes koostisosa(de) (loetletud lõigus 6) suhtes;\n-kui võtate mis tahes nitraate, nagu näiteks amüülnitrit, mida kasutatakse rindkere valu raviks. Tadalafiil võib suurendada nende ravimite toimet. Kui te kasutate mõnda nitraati või ei ole kindel, rääkige sellest oma arstile. (Vaadake ka "Muud ravimid ja Tadalafiil Alembic APL 20 mg");\n-kui teil on kunagi esinenud nägemise kaotus - seisund, mida kirjeldatakse kui "silmainsult" (mitte-arteriitilise eesmise isheemilise nägemisnärvi neuropaatia (NAION);\n-kui teil on olnud viimase 3 kuu jooksul südameinfarkt\n-kui teil on madal vererõhk\n-kui te võtate riotsiguaati. Seda ravimit kasutatakse arteriaalse pulmonaalhüpertensiooni (kõrge vererõhk kopsudes) ja kroonilise trombemboolilise pulmonaalhüpertensiooni (kõrge vererõhk kopsudes koos trombimassidega) raviks. PDE5 inhibiitorid, nagu Tadalafiil APL 20 mg, võivad suurendada selle ravimi vererõhku alandavat toimet. Kui te kasutate riotsiguaati või ei ole kindel, rääkige sellest oma arstile.\nEnne Tadalafiil APL 20 mg võtmist pidage nõu oma arsti või apteekri, kui teil on:\n-ükskõik milline südamehaigus lisaks pulmonaalsele hüpertensioonile;\n-sirprakuline aneemia (ebanormaalse kujuga punased verelibled);\n-ükskõik milline peenise deformatsioon, tahtmatud või pidevad erektsioonid, mis kestavad kauem kui 4 tundi;\nKui teil tekib nägemise järsk halvenemine või kaotus, pöörduge koheselt arsti poole.\nTadalafiil APL 20 mg ei ole mõeldud kasutamiseks lastele ja alla 18 aasta vanustele noorukitele.\nMuud ravimid ja Tadalafiil APL 20 mg\nÄrge võtke Tadalafiil APL 20 mg, kui te võtate nitraate (vt "Ärge võtke Tadalafiil APL 20 mg").\nTadalafiil APL 20 mg võib mõjutada mõningate ravimite toimet või mõjutavad need ravimid Tadalafiil APL 20 mg toimet. Rääkige oma arstile või apteekrile, kui te võtate:\n-bosentaani (ravim pulmonaalse arteriaalse hüpertensiooni raviks);\n-nitraate (valud rinnus);\n-alfa-adrenoblokaatoreid, mida kasutatakse kõrge vererõhu ja eesnäärmeprobleemide raviks;\n-riotsiguaati (sellega ravitakse arteriaalse pulmonaalhüpertensiooni teatud vorme ja kroonilist trombemboolilist pulmonaalset hüpertensiooni);\n-rifampitsiini (bakteriaalsete infektsioonide raviks);\n-ketokonasooli tablette (seennakkuste raviks);\n-ritonaviiri (HIV-i raviks);\n-tablette erektsioonihäirete raviks (PDE5 inhibiitorid).\nTadalafiil APL 20 mg koos alkoholiga\nAlkoholi tarvitamine võib ajutiselt langetada teie vererõhku. Kui te olete võtnud või kavatsete võtta Tadalafiil APL 20 mg, hoiduge liigsest alkoholi tarbimisest (üle 5 ühiku alkoholi), kuna see võib suurendada pearingluse riski püsti seistes.\nKui te olete rase, imetate või arvate end olevat rase või kavatsete rasestuda, pidage enne selle ravimi kasutamist nõu oma arsti või apteekriga. Kui te olete rase, ärge võtke Tadalafiil APL 20 mg, välja arvatud juhul, kui see on vältimatult vajalik ja te olete sellest arstiga rääkinud.\nTablettide võtmise ajal ärge imetage last, kuna pole teada, kas see ravim eritub rinnapiima. Kui te olete rase või imetate, pidage enne ükskõik mis ravimi võtmist nõu arsti või apteekriga.\nKoerte ravimisel tekkis munandites spermatekke vähenemine. Mõne mehe puhul täheldati sperma koguse vähenemist. On ebatõenäoline, et need toimed toovad kaasa viljatuse.\nTeatatud on pearinglusest. Enne autojuhtimist või masinatega töötamist kontrollige hoolikalt, kuidas te reageerite ravimile.\nTadalafiil APL 20 mg sisaldab laktoosi\nKui te ei talu teatud suhkruid, pidage enne selle ravimi võtmist nõuoma arstiga.\n3.Kuidas Tadalafiil APL 20 mg võtta\nTadalafiil APL 20 mg on 20 mg tablett. Tavapärane annus on kaks 20 mg tabletti üks kord ööpäevas. Mõlemad tabletid tuleb võtta samal ajal, üksteise järel. Kui teil on kerge või keskmise tõsidusega maksa- või neeruprobleem, võib arst soovitada teil võtta ühe 20 mg tableti ööpäevas.\nVõtke tabletid tervelt koos veega. Tablette võib võtta koos toiduga või ilma.\nKui te võtate Tadalafiil APL 20 mg rohkem, kui ette nähtud\nKui teie või keegi teine on võtnud tablette rohkem, kui ette nähtud, võtke kohe ühendust arstiga või minge lähimasse haiglasse, võttes ravimid või pakend endaga kaasa. Te võite kogeda kõrvaltoimeid, mida on kirjeldatud lõigus 4.\nKui te unustate Tadalafiil APL 20 mg võtta\nKui annuse vahelejäämisest on möödas vähem kui 8 tundi, võtke annus kohe, kui see teile meenub. ÄRGE võtke kahekordset annust, kui annus jäi eelmisel korral võtmata.\nKui te lõpetate Tadalafiil APL 20 mg võtmise\nLõpetage tablettide võtmine ainult siis, kui olete arstiga nõu pidanud.\nNagu kõik ravimid, võib ka see ravim põhjustada kõrvaltoimeid, kuigi kõigil neid ei teki. Need kõrvaltoimed pole enamasti tõsised.\nKui teil tekib ükskõik milline järgnevatest kõrvaltoimetest, lõpetage ravimi võtmine ja pöörduge koheselt arsti poole:\n-allergilised reaktsioonid, sh lööve (esinemissagedus aeg-ajalt);\n-valu rinnus - ärge kasutage nitraate, vaid pöörduge viivitamatult arsti poole (esinemissagedfus aeg-ajalt);\n-pikaajaline ja võimalik, et valulik erektsioon pärast Tadalafiil APL 20 mg võtmist (esinemissagedus harv). Kui teil on selline erektsioon, mis kestab katkematult rohkem kui 4 tundi, siis pöörduge kohe arsti poole;\n-järsk nägemise kaotus (esinemissagedus harv).\n-seedehäired (sh kõhuvalu ja ebamugavustunne);\n-lihasvalu, seljavalu ja valu jäsemetes (sh ebamugavustunne jäsemetes).\nTeatatud on veel järgmistest kõrvaltoimetest:\nSage (võib esineda kuni 1 inimesesel 10-st)\n-suurenenud või ebanormaalne veritsus kuseteedest;\n-ebaregulaarne südame löögisagedus;\n-veri spermas ja/või uriinis;\nKõrvaltoimed meestel, kes kasutasid Tadalafiil APL 20 mg erektsioonihäirete raviks\nPDE5 inhibiitoreid kasutatakse ka meestel erektsioonihäirete raviks. Teatatud on mõnedest kõrvaltoimetest:\nHarv (võib esineda kuni 1 inimesesel 1000-st)\n-nägemise osaline, ajutine või püsiv vähenemine või kadu ühes või mõlemas silmas;\n-tõsine allergiline reaktsioon, mis põhjustab turset näo või kõri piirkonnas;\n-kuulmise äkiline langus või kadu.\nMehed, kes on võtnud tadalafiili erektsioonihäirete raviks, on teatanud järgmistest kõrvaltoimetest. Need ei esinenud pulmonaalse arteriaalse hüpertensiooni kliiniliste uuringute ajal ja seega on esinemissagedus teadmata:\nEnamikul, kuid mitte kõigil meestel, kes teatasid kiirest südamerütmist, ebaregulaarsest südamerütmist, südameinfarktist ja äkksurmast, olid südameprobleemid enne tadalafiili võtmist. Pole võimalik hinnata, kas need sündmused on tadalafiiliga seotud.\nKui teil tekib ükskõik milline kõrvaltoime, pidage nõu oma arsti või apteekri või meditsiiniõega. Kõrvaltoime võib olla ka selline, mida selles infolehes ei ole nimetatud. Kõrvaltoimest võite ka ise teavitada www.ravimiamet.ee kaudu. Teavitades aitate saada rohkem infot ravimi ohutusest.\nÄrge kasutage seda ravimit pärast kõlblikkusaega, mis on märgitud karbil ja blistril pärast "Kõlblik kuni". Kõlblikkusaeg viitab selle kuu viimasele päevale.\nSee ravim ei nõua säilitamiseks eritingimusi.\nMida Tadalafiil APL 20 mg sisaldab\n-Toimeaine on tadalafiil. Üks tablett sisaldab 20 mg tadalafiili.\nTableti sisu:laktoosmonohüdraat (vt lõik 2), hüdroksüpropüültselluloos, naatriumkroskarmelloos, naatriumlaurüülsulfaat, povidoon (K-25), kolloidne ränidioksiid, magneesiumstearaat.\nPolümeerikate: Opadry Yellow 03F520005.\nOpadry Yellow 03F520005 sisaldab: hüpromelloos (E464), titaandioksiid (E171), makrogool (E1521), talk (E553b), kollane raudoksiid (E172).\nKuidas Tadalafiil APL 20 mg välja näeb ja pakendi sisu\nTadalafiil APL 20 mg on kollane kuni helekollane, ovaalne kaldservadega õhukese polümeerikattega tablett, mille ühel küljel on pimetrükk “L 339“ ja teine külg on sile.\nTadalafiil APL 20 mg on saadaval blisterpakendis, kus on 14 x 1, 28 või 56 tabletti. Pakend, kus on 14 x 1 õhukese polümeerikattega tabletti, on üheannuseline blisterpakend.\nAlembic Pharmaceuticals Europe Ltd Palazzo Pietro Stiges\n103 Strait Street Valletta VLT 1436 Malta\nTadalafiil APL 20 mg, õhukese polümeerikattega tabletid.\nÜks õhukese polümeerikattega tablett sisaldab 20 mg tadalafiili. INN. Tadalafilum.\nTeadaolevat toimet omav abiaine: üks õhukese polümeerikattega tablett sisaldab 326,8 mg laktoosi (monohüdraadina).\nKollane kuni helekollane, ovaalne kaldservadega kaetud tablett, mille ühel küljel on pimetrükk “L 339“ ja teine külg on sile. Pikkus ligikaudu 14,1 mm ja laius 7,1 mm.\nTadalafiil on näidustatud WHO II ja III funktsionaalse klassi arteriaalse pulmonaalhüpertensiooniga täiskasvanud patsientide raviks nende koormustaluvuse parandamiseks (vt lõik 5.1).\nOn tõestatud, et ravim on efektiivne idiopaatilise pulmonaalhüpertensiooni ja sidekoehaigusele kaasuva pulmonaalhüpertensiooni ravis.\nRavi peab alustama ja jälgima ainult arteriaalse pulmonaalhüpertensiooni ravis kogenud arst.\nEakatel ei ole annuse kohandamine vajalik.\nKerge või mõõduka neerupuudulikkusega patsientidel on soovitatav algannus 20 mg üks kord päevas. Annust võib sõltuvalt individuaalsest toimest ja taluvusest suurendada kuni 40 mg-ni üks kord päevas. Raske neerupuudulikkusega patsientidel tadalafiili ei soovitata kasutada (vt lõik 4.4 ja 5.2).\nVähese kliinilise kogemuse tõttu tuleb kerge kuni mõõduka maksatsirroosiga (Child-Pugh klass A ja B) patsientidele pärast 10 mg üksikannuseid manustada 20 mg algannus üks kord päevas. Kui tadalafiili määratakse, tuleb raviarstil hoolikalt kasu/riski suhet hinnata. Raske maksatsirroosiga patsiente (Child-Pugh klass C) ei ole uuritud ja seetõttu ei ole tadalafiili kasutamine nendel soovitatav (vt lõik 4.4 ja 5.2).\nTadalafiili ohutust ja efektiivsust ei ole alla 18-aastastel isikutel veel tõestatud. Andmed ei ole saadaval.\nTadalafiil APL 20 mg on suukaudseks manustamiseks.\nÜlitundlikkus toimeaine või lõigus 6.1 loetletud mis tahes abiainete suhtes. Äge müokardiinfarkt viimase 90 päeva jooksul.\nPDE5 inhibiitorite, sh tadalafiili, ja guanülaattsüklaasi stimulaatorite, sh riotsiguaat, samaaegne kasutamine on vastunäidustatud, kuna võib tekkida sümptomaatiline hüpotensioon (vt lõik 4.5). Patsiendid, kellel esineb mitte-arteriitilise eesmise isheemilise nägemisnärvi neuropaatia (NAION) tõttu ühes silmas nägemise kaotus, hoolimata sellest, kas see episood on või oli seotud PDE5 inhibiitorite eelneva kasutamisega või mitte (vt lõik 4.4).\n-Kliiniliselt olulise aordi- ja mitraalklapi haigusega patsiendid;\n-perikardi konstriktsiooniga patsiendid;\n-restriktiivse või kongestiivse kardiomüopaatiaga patsiendid;\n-vasaku vatsakese olulise funktsioonilangusega patsiendid;\n-eluohtlike rütmihäiretega patsiendid;\n-sümptomaatilise koronaartõvega patsiendid;\n-ravile allumatu hüpertensiooniga patsiendid.\nMõnedel alfa-blokaatoreid ja tadalafiili samaaegselt manustavatel patsientidel võib tekkida sümptomaatiline hüpotensioon (vt lõik 4.5). Seetõttu ei ole tadalafiili ja doksasosiini kombineerimine soovitatav.\nTadalafiili ja teiste PDE5 inhibiitorite manustamisega seoses on teatatud nägemishäiretest ja NAIONist. Patsiendile tuleb teada anda, et järsu nägemishäire puhul peab viivitamatult konsulteerima arstiga (vt lõik 4.3). Patsiente, kellel esinesid teadaolevalt pärilikud degeneratiivsed võrkkestahaigused sh Retinitis pigmentosa, ei kaasatud kliinilistesse uuringutesse ja seetõttu ei ole ravimi kasutamine nendel patsientidel soovitatav.\nTadalafiili ei soovitata kasutada raske neerupuudulikkusega haigetel, kuna tadalafiili süsteemne ekspositsioon (AUC) on neil tõusnud, kliiniline kogemus on väike ning dialüüsil on vähene toime ravimi kliirensile. Raske maksatsirroosiga (Child-Pugh klass C) patsiente ei ole uuritud, seetõttu ei ole tadalafiili annustamine neile soovitatav.\nPDE5 inhibiitoritega ravitud meestel on teatatud priapismi esinemisest. Patsiente tuleb hoiatada, et kui erektsioon kestab 4 tundi või kauem, tuleb kiiresti meditsiinilist abi otsida. Kui priapismi ei ravita koheselt, võib tagajärjeks olla peenise koe kahjustus ja potentsi püsiv kaotus. Tadalafiili tuleb ettevaatlikult ordineerida patsientidele, kellel esineb peenise anatoomiline deformatsioon (nt angulatsioon, kavernoosne fibroos või Peyronie tõbi), või kellel esineb seisundeid, mis võivad olla eelsoodumuseks priapismi tekkele (nt sirprakuline aneemia, hulgimüeloom või leukeemia).\nKrooniliselt tugevatoimelisi CYP3A4 indutseerijaid, nt rifampitsiini võtvatel patsientidel ei ole tadalafiili kasutamine soovitatav (vt lõik 4.5). Patsientidel, kes samaaegselt kasutavad tugevatoimelisi CYP3A4 inhibiitoreid, nt ketokonasooli või ritonaviiri, ei ole tadalafiili kasutamine soovitatav (vt lõik 4.5).\nTadalafiili ohutust ja efektiivsust samaaegsel manustamisel teiste PDE5 inhibiitoritega ja teiste erektsioonihäirete ravimitega ei ole uuritud. Patsiente tuleb informeerida, et nad ei võtaks Tadalafiil APL 20 mg koos nende ravimitega.\nTadalafiili efektiivsust ja ohutust manustamisel koos prostatsükliini või selle analoogidega ei ole kontrolliga kliinilistes uuringutes tõestatud. Seetõttu on samaaegsel manustamisel soovitatav olla ettevaatlik.\nJuba bosentaan-ravil olevatel patsientidel ei ole tadalafiili efektiivsust lõplikult näidatud (vt lõik 4.5 ja 5.1).\nTadalafiil APL 20 mg sisaldab laktoosmonohüdraati. Harvaesineva päriliku galaktoositalumatuse, laktaasipuudulikkuse või glükoosi-galaktoosi malabsorptsiooniga patsiendid ei tohi seda ravimit kasutada.\nSeentevastased asoolid(nt ketokonasool)\nRitonaviir (200 mg kaks korda päevas), mis on CYP3A4, CYP2C9, CYP2C19 ja CYP2D6 inhibiitor, suurendab tadalafiili (20 mg) üksikannuse ekspositsiooni (AUC) 2-kordselt ilma CMAX väärtusi muutmata. Ritonaviir (500 mg või 600 mg kaks korda päevas) suurendab tadalafiili (20 mg) üksikannuse ekspositsiooni (AUC) 32% võrra ja langetab CMAX 30 % võrra.\nBosentaan (125 mg kaks korda päevas), mis on CYP2C9 ja CYP3A4 substraat ning mõõdukas CYP3A4, CYP2C9 ja võib olla ka CYP2C19 indutseerija, vähendas pärast tadalafiili (40 mg üks kord päevas) korduvat samaaegset manustamist süsteemset ekspositsiooni 42% ja CMAX 27% võrra. Juba bosentaan-ravil olevatel patsientidel ei ole tadalafiili efektiivsust lõplikult näidatud (vt lõik 4.4 ja 5.1). Tadalafiil ei mõjuta bosentaani ega tema metaboliitide ekspositsiooni (AUC ja CMAX). Tadalafiili ja teiste endoteliin-1-retseptorite antagonistide samaaegse manustamise efektiivsust ja ohutust ei ole uuritud.\nCYP3A4 indutseerija, rifampitsiin (600 mg päevas), vähendas tadalafiili AUC 88% võrra ja CMAX 46 % võrra, võrreldes ainult tadalafiili (10 mg) AUC ja CMAX väärtustega.\nKliinilis-farmakoloogilistes uuringutes uuriti tadalafiili (10 mg ja 20 mg) võimet tugevdada antihüpertensiivsete ravimite hüpotensiivset toimet. Peamiste antihüpertensiivsete ravimirühmade ravimeid manustati uuringus kas monoteraapiana või osana kombineeritud ravist. Ravile hästi mittealluva hüpertensiooniga patsientidel, kes võtsid mitut vererõhuravimit, saavutati suurem vererõhu langus kui ravile hästialluva hüpertensiooniga patsientidel, kelle vererõhulanguse tulemused olid minimaalsed ja sarnased tervete isikutega. Kaasuvat antihüpertensiivset ravi saavatel patsientidel võib\n20 mg tadalafiili tekitada vererõhu languse, mis on (v.a doksasosiini puhul, vt ülalpool) üldiselt kerge ega oma tõenäoliselt kliinilist tähtsust.\nAlkoholi ja tadalafiili (10 mg või 20 mg) samaaegsel manustamisel alkoholi kontsentratsioonid ei muutunud. Lisaks ei leitud ka tadalafiili kontsentratsiooni muutusi pärast alkoholiga samaaegset manustamist. Tadalafiil (20 mg) ei süvendanud alkoholi (0,7 g/kg või ligikaudu 180 ml 40 % alkoholi [vodka] 80 kg-sele mehele) poolt tekitatud vererõhu langust, kuid mõnedel isikutel täheldati posturaalset pearinglust ja ortostaatilist hüpotensiooni. Tadalafiil (10 mg) ei süvenda alkoholi poolt mõjutatud kognitiivseid funktsioone.\n10 mg tadalafiili manustamisel koos teofülliiniga (mitteselektiivne fosfodiesteraasi inhibiitor) ei täheldatud farmakokineetilisi koostoimeid. Ainus täheldatud farmakodünaamiline toime oli vähene südamelöögisageduse tõus (3,5 lööki minutis).\nTasakaalukontsentratsiooni tingimustes suurendab tadalafiil (40 mg üks kord päevas) etinüülöstradiooli ekspositsiooni (AUC) 26% võrra ja CMAX 70% võrra võrreldes suukaudsete kontratseptiivide manustamist platseeboga. Levonorgestreelile ei leitud tadalafiilil olevat statistiliselt olulist toimet, mistõttu võib arvata, et toime etünüülöstradioolile on seotud sulfaatimise inhibeerimisega sooles tadalafiili poolt. Selle leiu kliiniline tähtsus ei ole teada.\nSamasugust AUC ja CMAX tõusu, mida nähti etünüülöstradiooli puhul, võib oodata ka terbutaliini suukaudse manustamise järgselt, ilmselt sulfaatimise inhibeerimise tõttu sooles tadalafiili poolt. Selle leiu kliiniline tähtsus ei ole teada.\nTadalafiilikasutamisest rasedatel naistel on piiratud andmed. Loomkatsetes ei täheldatud otsest ega kaudset kahjulikku toimet tiinusele ja embrüo/loote arengule, poegimisele ega postnataalsele arengule (vt lõik 5.3). Ettevaatusabinõuna on soovitatav tadalafiili raseduse ajal mitte kasutada.\nOlemasolevate farmakodünaamiliste/toksikoloogiliste andmete järgi on loomadel täheldatud tadalafiili eritumist rinnapiima. Riski imetatavale lapsele ei saa välistada. Tadalafiil APL 20 mg ei tohi imetamise ajal kasutada.\nKoertel täheldati toimeid, mis võivad viidata fertiilsuse häiretele. Kahes järjestikuses kliinilises uuringus näidati, et see toime on inimesel ebatõenäoline, kuigi mõnedel meestel täheldati sperma kontsentratsiooni langust (vt lõik 5.1 ja 5.3).\nTadalafiil APL 20 mg-l on ebaoluline toime autojuhtimisele ja masinate käsitsemise võimele. Ehkki kliinilistes uuringutes registreeriti pearingluse juhte tadalafiili ja platseebo rühmas ühesuguse sagedusega, peavad patsiendid enne autojuhtimist ja masinate käsitsemist olema teadlikud sellest, kuidas nad tadalafiilile reageerivad.\nTadalafiiliga läbiviidud olulise tähtsusega platseebokontrolliga PAH ravi uuringus, said 323 patsienti tadalafiili annustevahemikus 2,5 mg…40 mg üks kord ööpäevas ja 82 patsienti platseebot. Ravi pikkus oli 16 nädalat. Üldine ravikatkestamise sagedus tekkinud kõrvaltoimete tõttu oli madal (tadalafiil 11 %, platseebo 16 %). Kolmsada viiskümmend seitse (357) selle olulise uuringu lõpetanud isikut alustasid pikaajalist laiendatud uuringut. Uuritud annused olid 20 mg ja 40 mg üks kord ööpäevas.\nAlltoodud tabelis on loetletud platseebokontrollitud PAH kliinilises uuringus tadalafiiliga ravitud patsientidel tekkinud kõrvaltoimed. Samuti on tabelisse kaasatud mõned kõrvalnähud/-toimed, mida on teatatud tadalafiili puhul kliinilistes uuringutes ja/või turuletulekujärgsest kogemusest meeste erektsioonihäirete ravimisel. Need kõrvaltoimed on märgitud kui esinemissagedusega „teadmata“, sest PAH haigetel ei ole olnud olemasolevate andmete alusel võimalik sagedust määrata või määrati esinemissagedus olulise tähtsusega platseebokontrolliga tadalafiili kliinilise uuringu andmete põhjal. Esinemissagedus: väga sage (≥1/10), sage (≥1/100 kuni < 1/10), aeg-ajalt (≥1/1000 kuni <1/100), harv (≥1/10 000 kuni<1/1000), väga harv (<1/10 000) ja teadmata (sagedust ei ole olemasolevate andmete alusel võimalik määrata).\nneuropaatia (NAION), reetina\nÄkiline kuulmise kadu\n, eksfoliatiivne dermatiit\nPriapism, peenise veritsus,\n(1)Kõrvalnähud, mida registreeritud uuringutes täheldatud ei ole ja seetõttu nende esinemissagedust olemasolevate andmete alusel määrata ei saa. Kõrvaltoimed on lisatud siia tabelisse turuletulekujärgsete või kliiniliste uuringute andmete põhjal, kus tadalafiili on kasutatud erektsioonihäirete raviks.\n(2) Enamikul patsientidest, kellel neid nähte esines, olid eelnevalt olemas kardiovaskulaarse riski faktorid.\n(4)Kliiniline mitte-MedDRA termin, et kaasata ebatavalise/liigse menstruatsiooni verejooksu seisundit kirjeldavad raportid, nt menorraagia, metrorraagia, menometrorraagia või vaginaalne verejooks.\n(5)Kõrvaltoimed on lisatud siia tabelisse turuletulekujärgsete või kliiniliste uuringute andmete põhjal,\nkus tadalafiili on kasutatud erektsioonihäirete raviks ning lisaks on esinemissageduse määramise aluseks vaid 1 või 2 patsiendi kogemused, kellel kõrvaltoimed tekkisid olulise tähtsusega platseebokontrolliga tadalafiili kliinilises uuringus.\n(6) Kõige sagedamini teatatud kõrvaltoime oli peavalu. Peavalu võib tekkida ravi alguses ning isegi ravi jätkudes aja jooksul taanduda.\nTervete isikutele on antud kuni 500 mg ühekordseid annuseid ning erektsioonihäiretega patsientidele on antud kuni 100 mg ööpäevaseid korduvannuseid. Kõrvaltoimed olid samasugused kui väiksemate annuste korral. Üleannuse korral tuleb vajadusel rakendada tavapäraseid toetavaid abinõusid.\nHemodialüüsist on tadalafiili elimineerimisel vähe abi.\nIn vitrouuringud on näidanud, et tadalafiil on selektiivne PDE5 inhibiitor. PDE5 on ensüüm, mida leidub kavernooskeha silelihastes, veresoonte ja vistseraalelundite silelihastes, skeletilihastes, trombotsüütides, neerudes, kopsudes ja väikeajus. Tadalafiil toimib PDE5-le tugevamini kui teistele fosfodiesteraasidele. Tadalafiil on PDE5 suhtes üle 10 000 korra tugevama toimega kui südames, peaajus, veresoontes, maksas ja teistes elundites leiduvatele ensüümidele PDE1, PDE2 ja PDE4. Tadalafiilon PDE5-le üle 10 000 korra tugevama toimega kui südames ja veresoontes leiduvale ensüümile PDE3. See PDE5 valikuline eelistus PDE3-ga võrreldes omab tähtsust seetõttu, et PDE3 on ensüüm, mis on seotud südamelihase kontraktiilsusega. Lisaks on tadalafiil ligikaudu 700 korda tugevama toimega PDE5 kui reetinas leiduva, fototransduktsiooni eest vastutava ensüümi PDE6 suhtes. Tadalafiil toimib samuti üle 10 000 korra tugevamini PDE5-le kui ensüümidele PDE7 kuni PDE10.\nPatsiendid randomiseeriti ühte viiest ravigruppidest (tadalafiil 2,5 mg; 10 mg; 20 mg; 40 mg, või platseebo). Patsiendid olid vähemalt 12-aastased ja PAH diagnoosiga, mis oli idiopaatiline, seotud kollageenhaiguse, anoreksigeensete ravimite kasutamise, inimese immuunpuudulikkuse viiruse (HIV) infektsiooni, kodade vaheseina defektiga või kaasnes vähemalt 1 aasta kestnud kaasasündinud süsteemse ja kopsuvereringe šundi kirurgilise korrektsiooniga (nt vatsakeste vaheseina defekt, avatud arterioosjuha). Uuringus osalenute keskmine vanus oli 54 aastat (vahemikus 14 kuni 90 aastat), enamik patsiente olid heledanahalised europiidsest rassist (80,5 %) ja naissoost (78,3 %). Pulmonaalse arteriaalse hüpertensiooni (PAH) etioloogia oli peamiselt idiopaatiline PAH (61,0 %) või seotud vaskulaarse kollageenhaigusega (23,5 %). Enamikul patsientidest oli Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) klassifikatsiooni järgi III (65,2 %) või II (32,1 %) funktsionaalne klass. Keskmine 6- minutikäimistesti vahemaa (6MWD) algtasemel oli 343,6 meetrit.\nEsmaseks efektiivsuse tulemusnäitajaks oli 16. nädalal 6-minuti-käimistesti vahemaa (6MWD) muutus algtasemelt. Protokollis sätestatud olulise taseme saavutas ainult tadalafiil 40 mg – platseeboga kohandatud mediaan suurenes 6MWD testis 26 meetrit (p=0,0004; 95 % CI: 9,5; 44,0; Eel-sätestatud Hodgesi-Lehmani meetod) (keskmine 33 meetrit, 95 % CI: 15,2; 50,3). Läbitud vahemaa pikenemine ilmnes alates 8ndast ravinädalast. 6MWD märkimisväärset paranemist (p<0,01) demonstreeriti 12ndal nädalal, kui patsientidel paluti edasi lükata uuringuravimi võtmist, et määrata toimeaine madalaimat kontsentratsiooni. Tulemused olid üldjuhul alagruppides kooskõlas vanuse, soo, PAH etioloogia ja WHO funktsionaalse klassi algtaseme ja 6MWD’ga. Platseeboga kohandatud 6MWD tõusu mediaan oli neil patsientidel, kes said tadalafiili 40 mg lisaks bosentaanile (n=39) 17 meetrit (p=0,09; 95 % CI: : -7,1; 43,0; Eel-sätestatud Hodgesi-Lehmani meetod) (keskmine 23 meetrit, 95 % CI; -2,4; 47,8) ja neil patsientidel, kes said ainult tadalafiili 40 mg (n=37) 39 meetrit (p<0,01, 95 % CI:13,0; 66,0; Eelsätestatud Hodgesi-Lehmani meetod) (keskmine 44 meetrit, 95 % CI: 19,7; 69,0). 16. nädalaks WHO funktsionaalse klassi paranemisega patsientide proportsioon oli sarnane tadalafiili 40 mg ja platseebogrupis (23 % vs. 21 %). Kliinilise seisundi halvenemise esinemissagedus 16. nädalal oli tadalafiili 40 mg saanud patsientide grupis väiksem (5 %; 4 patsienti 79-st ) kui platseebogrupis (16 %; 13 patsienti 82-st). Borgi düspnoe skoori muutused olid väikesed ja mitteolulised nii platseebo kui tadalafiil 40 mg grupis. Lisaks täheldati tadalafiil 40 mg grupis paranemist võrreldes platseeboga SF- 36 kehalise tegevuse, kehalise rolli, kehalise valu, üldise tervise, vitaalsuse ja sotsiaalse tegevuse valdkondades. Mingit paranemist ei täheldatud SF-36 emotsionaalse rolli ja vaimse tervise valdkondades. Võrreldes platseeboga täheldati tadalafiil 40 mg grupis paranemist EuroQol (EQ-5D) US ja UK indeksi skoorides, mis hõlmasid liikumist, enesega toimetulekut, tavalist aktiivsust, valu/ebamugavust, ärevuse/depressiooni komponente, ning visuaalse analoogi skaalal (VAS). Kardiopulmonaalset hemodünaamikat uuriti 93 patsiendil. Tadalafiil 40 mg suurendas südame väljutusmahtu (0,6 L/min), vähendas kopsuarteri rõhku (-4,3 mmHg) ja kopsu vaskulaarset resistentsust (-209 dyn.s/cm5) võrreldes algtasemega (p<0,05). Siiski näitas post hoc analüüs, et kardiopulmonaalse hemodünaamika näitajate muutused algtasemega võrreldes ei ole tadalafiil 40 mg ravigrupis platseebogrupist märkimisväärselt erinevad.\n20 mg tadalafiili manustamine tervetele ei põhjustanud võrreldes platseeboga märkimisväärseid erinevusi süstoolse ja diastoolse vererõhu osas lamavas asendis (keskmine maksimaalne langus\nvastavalt 1,6/0,8 mm Hg), süstoolse ja diastoolse vererõhu osas seistes (keskmine maksimaalne langus vastavalt 0,2/4,6 mm Hg) ega olulisi muutusi südame kontraktsioonisageduses.\nEuroopa Ravimiamet on peatanud kohustuse esitada tadalafiiliga läbi viidud uuringute tulemused laste ühe või mitme alarühma kohta arteriaalse pulmonaarse hüpertensiooni ravis (teave lastel kasutamise kohta: vt lõik 4.2).\nToit ei mõjusta tadalafiili imendumise kiirust ja määra, mistõttu Tadalafiil APL 20 mg võib manustada nii koos toiduga kui ilma. Manustamise aeg (hommikul versus õhtul pärast 10 mg üksikannuse manustamist) ei mõjusta oluliselt imendumise kiirust ja ulatust.\nKeskmine jaotusruumala tasakaalukontsentratsiooni tingimustel on ligikaudu 77 l, mis näitab, et tadalafiil jaotub kudedesse. Terapeutiliste kontsentratsioonide korral seostub 94 % tadalafiilist plasmas valkudega. Neerufunktsiooni kahjustus ei mõjusta valguga seonduvust. Alla 0,0005 % manustatud annusest on avastatud tervete inimeste ejakulaadist.\nAnnuste vahemikus 2,5 kuni 20 mg suureneb tervetel isikutel tadalafiili plasmakontsentratsioon (AUC) annusega proportsionaalselt. Annuste vahemikus 20…40 mg täheldatakse ekspositsiooni väiksemat kui proportsionaalset tõusu. Manustades tadalafiili annuses 20 mg ja 40 mg üks kord päevas, saabub tasakaalukontsentratsioon 5 päeva jooksul ning ekspositsioon on ligikaudu 1,5 korda sellest, mis saadakse pärast ühekordse annuse manustamist.\nTervetel eakatel inimestel (65 aasta vanustel ja vanematel) tuvastati tadalafiili madalam kliirens pärast 10 mg annuse suukaudset manustamist, mille tulemuseks oli 25 % suurem tadalafiili AUC kui tervetel 19 kuni 45-aastastel inimestel. See vanusest tulenev mõju ei oma kliinilist tähtsust ning ei nõua annuse kohandamist.\nKerge (kreatiniini kliirens 51 kuni 80 ml/min) või mõõduka (kreatiniini kliirens 31 kuni 50 ml/min) või dialüüsravi saavate lõppstaadiumi neerupuudulikkusega patsientidega läbiviidud kliinilise farmakoloogia uuringutes oli pärast ühekordse tadalafiili annuse (5...20 mg) manustamist tadalafiili AUC ligikaudu kaks korda suurem kui tervetel inimestel. Hemodialüüsi patsientidel oli CMAX 41% kõrgem kui tervetel. Tadalafiili eliminatsioonis on hemodialüüsil tühine osa.\nPärast 10 mg tadalafiili manustamist kerge või mõõduka maksapuudulikkusega (Child-Pugh klass A ja B) patsientidele on tadalafiili AUC võrreldav vastava näitajaga tervetel. Tadalafiili määramisel peab raviarst hoolikalt kaaluma individuaalset kasu/riski suhet. Maksapuudulikkusega patsientidele üle 10 mg tadalafiili annuste manustamise kohta andmeid ei ole. Raske maksatsirroosiga patsiente (Child- Pugh klass C) ei ole uuritud, mistõttu nendel patsientidel ei ole tadalafiili manustamine soovitatav.\nMittekliinilised andmed, mis põhinevad tavapärastel ohutus-, korduvtoksilisuse, genotoksilisuse, kantserogeensuse ja reproduktsioonitoksilisuse uuringutel, ei ole näidanud ohtu inimesele. Rottidel ega hiirtel, kes said tadalafiili kuni 1000 mg/kg/ööpäev, ei ilmnenud teratogeensust ega\nembrüo- või fetotoksilisust. Roti prenataalse ja postnataalse arengu uuringus oli annuseks, mille korral\ntoksilisi toimeid ei täheldatud, 30 mg/kg/ööpäevas. Selle annuse korral oli vaba ravimi arvestuslik AUC tiinel rotil ligikaudu 18-kordne võrreldes AUC-ga inimesel pärast 20 mg annust.\nIsastel ega emastel rottidel ei täheldatud fertiilsuse kahjustust. Koertel, kellele anti tadalafiili iga päev 6…12 kuu jooksul annustes 25 mg/kg/ööpäevas (mille tulemuseks on vähemalt 3 korda suurem plasmakontsentratsioon [vahemik 3,7...18,6] kui inimesel pärast 20 mg üksikannust) ja rohkem, esines seemnetorukeste epiteeli taandarengut, mille tagajärjeks oli spermatogeneesi vähenemine mõnel koeral. Vt ka lõik 5.1.\nOpadry kollane 03F520005\nSee ravim ei vaja säilitamiseks eritingimusi.\nAlumiinium/alumiinium ja alumiinium/PVC/PCTFE blistrid, kus on:\n14 õhukese polümeerikattega tabletiga blister (28 või 56 õhukese polümeerikattega tabletti karbis). Alumiinium/alumiinium perforeeritud üheannuselised blistrid ja alumiinium/PVC/PCTFE perforeeritud üheannuselised blistrid karpides (14 x 1 õhukese polümeerikattega tabletti karbis). Kõik pakendi suurused ei pruugi olla müügil.\nAlembic Pharmaceuticals Europe Ltd


Reeglid | KIRJUTAJATE KOMMUUN\nKirjutajate Kommuuni eesmärk ei ole jutuvõistluste korraldamine, vaid loovkirjutamine. Lihtsalt rõõm kirjutamisest ja võimalikust avaldamisega seonduvast tagasisidest.\nKirjutajate Kommuuni liikmed ja külalised suhtuvad üksteisesse sõbralikult, ei rivaalitse ega jäta irisevaid või solvavaid kommentaare. Kui kirjutaja ei soovi üldse tagasisidet, siis paneb ta oma postituse kommentaarid kinni.\nUusi juttude pealkirju on kommuuni liikmetel võimalik jooksvalt lisada Pealkirjade panipaika. Sinna kogunenud pealkirjadest loositakse välja 3, mis lähevad hääletuseks polli.\nEelmise kirjutamistähtajaga samal päeval kuulutatakse välja uus pealkiri (sulgub eelnev poll) ja pannakse üles ka uue pealkirja valiku poll. (Vt. Tähtajad) Seega nii jutu kirjutamiseks kui uue pealkirja valikuks on aega 2 nädalat.\nUued osalejad saavad osalussoovist märku anda sellesama lehe kommentaariumi, lisades oma meiliaadressi. Või teatades e-mailile: kirjutajatekommuun@yahoo.com. Kommuuni liikmed, kes soovivad seekord kirjutada, registreerivad end lehel Osalejad hea tava kohaselt hiljemalt pealkirja väljakuulutamisega samal päeval.\nKõik jutu kirjutamisel osalejad esitavad lood samal kokkulepitud kuupäeval, postitades loo siia blogisse. Postituse pealkirjas peab kajastuma jutu pealkiri ja autori nimi (sulgudes): nt. „Ristisõdija kojutulek“ (Keit.T) . Postituses määrata kategooriaks (category) jutu pealkiri nt. „ristisõdija kojutulek“. Sildina (tag) panna kaasa žanrimääratlus („novell“ või „jutustus“ või „riimluule“ või „näidend“ jne.)\nproosaluule (kogu mitteriimuv luule k.a. lühivormid, nagu haiku, tanka jt.)\nminiatuur – lühike proosavormis teos (meeleolupilt)\nIga autori siin blogis avaldatud teos on sellesama autori omand. Autoril on õigus oma looming siit blogis eemaldada niipea, kui ta seda soovib.\nKõiki Kirjutajate Kommuuniga seonduvaid küsimusi ja ettepanekuid saab esitada ja arutada sellesama lehe kommentaariumis.\nKeit T. said, on jaanuar 18, 2010 at 3:01 e.l.\nNoh, kas paistab välja, et olen kunagi bürokraadina töötanud? 😀\nÜldiselt võite hakata nüüd kritiseerima.\nTegin teid kõiki blogi “autoriteks”. Kuna mul pole õrna aimugi, mis õigusi see teile blogis annab ja mis vahe sel on contributor’iga või editor’iga, siis proovige järele ja andke mulle teada. Näiteks uurige keas saate Osalejate nimekirja muuta või muid INFO alla kuuluvaid lehekülgi. Oma juttu avaldada peaks kindlasti saama, ma loodan.\nP.S. Erandiks Kaamos, kui bloggeri kasutaja, kellele saatis WP kutsega meili. Anna teada, mis samme peab astuma, et sind autoriks teha, eks.\nKaamos said, on jaanuar 18, 2010 at 4:14 p.l.\nMa olin piisavalt loll, et tõsta su liituma kutsuv kiri töökaustast erakirjade kausta, mis paraku mulle kodus kättesaamatu on. (nonsenss, ma tean!). Homme tõstan ta sealt üldkausta tagasi ja siis saan alles nuputada, mis edasi. Teine võimalus: pliis, saada näiteks uus kutse, kui võimalik, siis saan täna tegutseda.\nKritiseerima ei hakka, bürokraate on ohtlik kritiseerida :). Eriti veel siis, kui midagi ette heita ei olegi, tubli töö!\nKeit T. said, on jaanuar 18, 2010 at 5:49 p.l.\nSaatsin uue kutse su emailile.\nKeit T. said, on jaanuar 19, 2010 at 4:38 p.l.\nMul on selline küssa, et kas ma lisan meie blogi blog tr ee’sse?\nRohkem lugejaid – rohkem osalejaid?\nJ.A. said, on jaanuar 19, 2010 at 5:22 p.l.\nKuis isu on. Kui on hea kraam, leiavad ise niigi üles 🙂\nKeit T. said, on jaanuar 19, 2010 at 5:41 p.l.\nOk, eks ma pea olema siis see (edev?) patuoinas, kes otsuse vastu võtab.\nAga tegelikult arvas V.A. ka, et võiks.\nV.A. said, on jaanuar 19, 2010 at 7:04 p.l.\nTõsi. Arvasingi. Mu mõttekäik oli see, et varem või hiljem lisab ta sinna nagunii keegi. Ja miks mitte siis ise see lisaja olla.\nJ.A. said, on jaanuar 19, 2010 at 6:59 p.l.\nNii, uurisin asja. Et lehekülgi muuta, peab vähemalt editori seisuses olema. S.t. et osalejate nimekirja redigeerimiseks näiteks on see vajalik.\nDetailne info WP õiguste kohta on kättesaadav siin:\nHakkasin uurima, sest nagu Pollide juures kommenteerisin, ei keela suvalisel lugejal miski meile uut pealkirja ära valida. Iseenesest muidugi osalusdemokraatia vaimuga kokkusobiv olukord, aga reglemendi järgi vist mitte päris selline, mida me tahtsime.\nLihtsaim võimalus selle vältimiseks on kasutada mingit pollimissüsteemi, mis hoiab polli olemasolu salajas; omadele kättesaadavaks tegemise eesmärgil aga peaks pollide leht olema mitte Avalik, vaid Privaatne. Kui Authoritest teha Editorid, siis on see piisav, et omad neile ligi saaks.\nKeit T. said, on jaanuar 19, 2010 at 8:49 p.l.\nNii, nüüd on asi korraldatud sedasi, et kõik, kes siia praeguseni oma jutu on kirjutanud, on ka editorid.\nV.A. said, on jaanuar 20, 2010 at 9:41 e.l.\nLugesin nüüd need reeglid korralikult läbi.\nMa arvan, et meil on väga head reeglid.\nMis minu enda jaoks on kõige keerulisem, on kommentaarid. St minu jaoks on suur küsimus, et kui kriitilised need võivad olla.\nJa siin on see ka, et omavahel, nelja silma all, võiks öelda ju igasugu asju, ja vääritimõistmise saaks lahendada pilgu ja tooniga. Aga kui midagi kriitilisemat kirja panna ja võrku riputada, siis see jääb sinna ja võib segadust tekitada.\nMa ütlen ka kohe ära, et mulle ei meeldi kritiseerida. Eriti ei meeldi mulle kritiseerida kirjandust, ehkki ma olen filoloog. Mäletan, kuidas ma ülikoolis kord tundsin, et mida rohkem ma loen igasugu tekste, seda vähem on mul tahtmist nende kallal nuriseda. Kuidagi lihtsalt mul on põhimõtteline respekt nende ees, ja nende kirjutajate ees muidugi veel enam. Ja kirjutajad on sageli ka päris tundlikud, aga tagasisidet ometi tahaksid väga.\nSamas, lihtsalt öelda kommentaariks, et hea lugu! — see on ka nagu igav, minu arust. Nii et ma ei teagi. Ja üldse kommenteerimata jätmisest võib jälle midagi välja lugeda, eks.\nMa ise mõtlen, et tahaks üritada öelda alati natuke rohkem, aga ikka nii, et see oleks konstruktiivne ja toetav, aitav. Sest lugupidamine on mul teksti ja autori vastu nagunii. Kuidagi nii.\nSelle pealkirja vormistamise kohta tahtsin öelda, et võib-olla oleks hea panna autorinimi jutumärgistatud pealkirja järel sulgudesse. Kuidagi õigekirjaliselt tundub see mulle põhjendatum, ei tekita segadust — muidu järgneb ta vahetult pealkirjale.\nJ.A. said, on jaanuar 20, 2010 at 10:21 e.l.\nKritiseerimine on muidugi keeruline, olen täiesti nõus. Samas leian, et seni kuni inimesed oma arvamust avaldavad, ei saa kellelgi olla põhjust solvumiseks.\nKõigile ju ei saa ja ei peagi meeldima, samas vähemalt mina tahan teada, mis on teiste arvates minu vead, mis võiks olla teisiti ja loomulikult on hea teada ka seda, mis minu kirjutiste juures lugejatele meeldis.\nKui heast toonist kinni pidada ja arvamuseavaldused ilkumiseks ei muutu, on kõik ok.\nSeda veel, et kui ikka infotehnoloogilistest avarustest peaks hakkama hoogsalt sappi kokku voolama, saab alati kommenteerimist piirata ja ebasobivaid arvamuseavaldusi maha kustutada.\nMe ei ole siin ju mingi “tõekomisjon” kes ajalugu kogu tema roiskuvas hiilguses autentsel kujul säilitama peab.\nJ.A. said, on jaanuar 20, 2010 at 10:34 e.l.\nJa sulgutagu siis pealegi sulgudesse, olen selle ettepanekuga nõus.\nÜhtlasi võiks üle võtta ka selle stiilišniti, millega Keit alustas – hiljemalt peale esimest paari lõiku võiks wordpressi editori kasutades vajutada korra seda ‘more’ nuppu – see on see ühe suure ja ühve väikese valge kasti ja lõikejoonega, paremalt neljas pilt tekstiakna kohal.\nSiis on avaleht ülevaatlikum ja vähema kerimisega.\nkaamosrules said, on jaanuar 20, 2010 at 7:23 p.l.\nMina omalt poolt ütleks, et kriitikat ma saada tahaksin, kui ikka on mingi konkreetne ämber, mida ma jala otsas järgi vean aga ise ei märkagi – miks siis vait olla?\nKuna olen (tundub, ei salga) siin kõige vähesema kirjutiste avalikustamise kogemusega, siis ise kohe teisi kritiseerima ei jookse. Seega – mis kritiseerimisse puutub, siis minu kommentaarid on Tädilt Tänavalt.\nkaamosrules said, on jaanuar 20, 2010 at 7:32 p.l.\nAhjaa: nokin kõik õpetused WP kasutamiseks siit aplalt üles, aitäh! Ise on tiba kõhe leiutada ja aretada, äkki keeran midagi kihva..\nKeit T. said, on jaanuar 20, 2010 at 9:45 p.l.\nAbiks WP võhikule 🙂 :\nKui sa oled oma postituse lehel, siis seal on kirjutamise kasti üleval äärest võimalik valida kahe vaate vahel – üks “Visual”, teine “HTML”. Klõpsad “Visuali” peal.\nSiis ilmub sulle kirjutamise kasti ülalservas hulk nuppe. Ühel nupul on kujutatud kaht valget kasti, mida teineteisest eraldab punktiirjoon. Kui lähed oma kirjutises sulle sobivasse kohta ja siis klõpsad sellel nupul, siis “murtaksegi” su kirjutis kaheks osaks – see osa, mis jääb murdekohast ülespoole paistab avaldamisel momentaalselt, teist osa näeb lugeja alles siis, kui klõpsab kirjutise lõpus “Read more” peal.\nkaamosrules said, on jaanuar 21, 2010 at 6:57 e.l.\nLäbi tehtud (ka see valesti minemise osa) 😀\nJ.A. said, on jaanuar 23, 2010 at 12:56 e.l.\nLeidsin hea alternatiivse novelli määratluse. Luuletus ja romaan on seal kah…\nKeit T. said, on jaanuar 23, 2010 at 1:20 p.l.\nIrw, mull meeldis enim see luuletuse võrdlus 😀 Krt, kooki tahaks.\nHelen said, on jaanuar 29, 2010 at 10:17 p.l.\nVõtsin endale vabaduse avaldada tähtajast hiljem ja muuta teemat ühe tähevääratusega endale sobivaks.\nKeit T. said, on jaanuar 30, 2010 at 7:44 e.l.\nNoh, mis sinuga siis nüüd teha? Anda vitsu või teha pai? 😀\nÜldiselt mu meelest et kena, et midagigi tuli (ja veel tuleb).\nKadunud tütre kojutulek või midagi. 🙂\nHelen said, on jaanuar 30, 2010 at 12:31 p.l.\nIrw. Mul polnud lihtsalt eile õhtul muhvigi teha.\nKeit T. said, on veebruar 1, 2010 at 1:56 p.l.\nHei! Keegi võiks seekord loosimise ja pollitamise mu asemel enda peale võtta. Kes viitsib?\n(p.s. vt. tähtajad)\nV.A. said, on veebruar 1, 2010 at 3:48 p.l.\nNo ma võin loosida etc. Kui sa mulle kirjutad (kirjuta e-kiri palun), kuidas see loosimine käib jne (eksisteerivat mingi Randomizer, mida ma pole aga uurinud).\nKeit T. said, on veebruar 1, 2010 at 6:14 p.l.\njaanuar 4, 2010 at 20:49 e\nSee oleks kõige lihtsam võimalus – http://www.random.org/lists/\nsiis lihtsalt nimekirjast kolm esimest ja kombes”\nEt siis kõik olemasolevad ja kasutamata pealkirjad sinnasamma listi ja sealt randomiga kolm esimest polli jaoks.”\nMillal polli üles panna ja sulgeda, leiab tähtaegade alt, polli ülespanek võiks toimuda hommikul, siis rohkem aega valida.\n(ei hakand pikalt e-mailima, see võtab sama palju aega, kui mul asja ise teha. pealegi teistel ka kunagi vaja teada mida ja kuidas).\nKeit T. said, on veebruar 5, 2010 at 5:01 p.l.\nKuna V.A. lisas žanri-labeli “lühijutt”, siis on ta äkki nii kena ja seletab ka lahti, mis on lühijutu ja miniatuuri vahe?\nV.A. said, on veebruar 5, 2010 at 8:20 p.l.\nMiniatuuriks või ka laastuks nimetan ma väga lühikest proosateksti, mida loed mõne hingetõmbega, või natuke kauem. Eks need žanripiirid ongi alati hägused ja igasugu eri kultuuride traditsioonidest pärinevaid tähistusi ringleb samaaegselt, eriti väikesel maal, kust mõjusid tuleb igalt poolt. Vahel tuleb uus põlvkond ja ütleb: me ei kirjuta novelle, oo ei, kirjutame lühijutte, mis on hoopis midagi muud. Jne.\nMul pole ka käepärast mu head Gero von Wilperti kirjandusleksikoni (vedeleb mu töölaual), kust saaksin tema autoriteetset seisukohta refereerida. Igatahes kujutan hästi ette, et mõnda teksti võib pidada väga veenvate põhjendustega ühtaegu miniatuuriks, lühijutuks, novelliks jne (ka näiteks näidendiks). Mina arvan, et siin mingit korda ei tule iial. Ja las olla. Näiteks Grass nimetab oma raamatut “Im Krebsgang” novelliks, ehkki see on 216 lk pikk ja võiks olla minu arust vabalt ka romaan (isegi mitte lühiromaan), milleks teda lugejad enamasti peavadki, kui pole tiitellehelt pealkirja alt lugenud sõna “novell”.\nAga arvan, et autoril on õigus oma teksti kuidagi žanriliselt määratleda. Ja samas ma arvan ka, et autor ei tarvitse väga oma pead murda selle üle, mis asi see täpselt on, mida ta kirjutab — kirjandusteadlased, raamatukaupmehed jne peavad sellele paratamatult rohkem mõtlema, nemad elatavad end tekstidetulvas korraloomisest.\nNovelli puhul pean ma üheks tunnuseks puänteeritud lõppu, lühijutu puhul pole see minu arust nii oluline. Kui nüüd Goethele mõelda, kellele defineerida meeldis, siis tema meelest peaks novelli põhiliseks tunnuseks olema “mingi toimunud ennekuulmatu sündmus” (üsna klassikaliseks saanud definitsioon). Ja ses mõtteks oleks mu kirjutis “Ma langesin …” justkui novell. Aga ma ei pea teda ise selleks. Minu “Ristisõdija kojutulekut” pean pigem.\nKeit T. said, on veebruar 5, 2010 at 10:02 p.l.\nOlgu, ma küsin siis nii – miks lühijutt ja mitte miniatuur?\nAsi on selles, et mu meelest võiks neid žanri- määratlusi siin võimalikult lihtsana hoida, mitte tekitada hunniku üksteisega kattuva tähendusega labeleid, mis pole lõpuks ju muud kui segadusseajav infomüra.\nKeit T. said, on veebruar 6, 2010 at 9:05 e.l.\nKuna on olnud kosta ärritunud häälekesi, 🙂 et ma siin liialt teistele pähe istun, siis sellega seoses on mul kommuuni liikmetele palve:\nKUI MISKI EI SOBI, SIIS TEHKE OMA NOKK LAHTI SIIN KOMMENTAARIUMIS\nmitte ärge siutsuge kuskil nurgataguses kommentaaris!\nKui on ettepanekuid, siis käige need siin välja ja hääletame demokraatlikult (lootuses, et teised kommuuni liikmed ka asjast midagi arvavad). 😀\nalandlikult, teie türann\nRents said, on veebruar 6, 2010 at 1:46 p.l.\nKui karm teil siin bürokraatia on, daamid? Kas ma tõesti ei või enne liituda, kui nüüd 14. veebruaril või võin praegu ka liituda, aga kirjutada ei tohi enne kui sel uuel teemal, mis 14. veebruaril antakse? Sellest punktist seal üleval sain nagu niiviisi aru.\nKeit T. said, on veebruar 6, 2010 at 2:17 p.l.\nkuna seekord tuli kaks lugu suurema või väiksema hilinemisega, siis ma ei näe isiklikult põhjust, miks ka osalejaid ei võiks vastu võtta hilinemisega. Samas, et mitte näida jälle isevalitsejana, oleks vaja selle otsuse tegemiseks ehk ka mõne teise kommuuniliikme nõusolevat mõminat. Kuigi ma miskipärast arvan, et see nõusolev mõmin tuleb nii ehk naa, nii et hakka aga kribama.\nP.S. KirjuKomm liikmed, selle osalemise värgi peaks ehk kuidagi ümber sõnastama? Miskeegiarvab? KAAMOS? V.A.? J.A.? HELEN??\nNt. Uued osalejad saavad osalussoovist märku anda sellesama lehe kommentaariumi, lisades oma meiliaadressi. Või teatades e-mailile: blvdblvd@yahoo.com. Juba olemasolevad kommuuni liikmed, kes soovivad seekord kirjutada, registreerivad end lehel “Osalejad” pealkirja väljakuulutamisega samal päeval. ???\nRents said, on veebruar 6, 2010 at 2:50 p.l.\nÄnksa, siis võiks saata mulle kutse aadressile jailbreax@hotmail.com\nKeit T. said, on veebruar 6, 2010 at 3:15 p.l.\nHehe, ei mingit kutset. WP blogiomanikud regan nende siinses kommentaaris nähtava meiliadre abil. Nii et sa oled juba autor. Editoriks saad, kui esimene lugu esitatud.\nJ.A. said, on veebruar 7, 2010 at 12:42 e.l.\nMa saan muidugi sellest ka aru, et alati lihtsalt ei saa või ei jõua või ei taha kirjutada, aga minu arvates oleks jube aus osaleda alati, kui pealkirja oled hääletanud. Sealjuures ei ole vahet, milline pealkiri valituks osutub.\nNii, et minu arvates võiks ennast tegelikult osalejana üles anda enne hääletust. See on umbes nagu loteriiga, et pilet maksab alati, kas siis parajasti võidad (ehk läheb nagu loodad) või mitte. Ütleme – poeetiline õiglus.\nSee on muidugi lihtsalt minu tagasihoidlik seisukoht ja midagi, mille järgi ma ise paratamatult seni ka tegutsenud olen.\nJ.A. said, on veebruar 7, 2010 at 12:32 e.l.\nKõneldes enese ja sugugi mitte daamide nimel võin bürokraatia kohta esialgu öelda vaid seda, et arvestades Euroopa Liidu õigusruumi kehtimisega ei saa tegelikult siin kommuunis bürokraatia üle väga kurta.\nLegislatiivne kord on meil siin üldiselt umbes nii nagu ikka, selle täitmises aga on tänaseni märgata teatud, ütleme sellist pisut lõunapoolsemat temperamenti, kui luteripärase piitsalöögiga harjunud põhjamaa turjalt oodata oskaks. See tähendab mitte päris ‘mõisaköis las lohiseb’, vaid pigem nii, et kui probleeme ei põhjusta, siis pole neid ka oodata.\nMa ise arvan, et on hea, kui reeglid on selged ja paigas ja veel parem, kui nende rakendamisel ei tehta sääsest elevanti, et kaamel iga hinna eest läbi nõelasilma ajada.\nJ.A. (üldse mitte daam, noh)\nkaamosrules said, on veebruar 6, 2010 at 2:56 p.l.\nMmmm..mõmm (nõusolev mõmin)\nEraelus olen absoluutne eskapist, võimaluse korral ei hakka silmatorkavalt selgete ettepanekute vastu vaidlema.\nMulle meeldib väga mõte uutest kirjutajatest, veel lisa huvitavatele inimestele on teretulnud!\nkaamosrules said, on veebruar 6, 2010 at 2:58 p.l.\nPüüan oma osalussoovist õigeaegselt teada anda, aga mõnikord lihtsalt ei jõua. Siit ka palve: kui ma hilinen, siis palun mind lugeda kommunistiks (kaasalööjaks, tähendab).\nKaheteiskünesammulise trepi esimene aste: olen grafomaan.\nKeit T. said, on veebruar 6, 2010 at 3:20 p.l.\n“Juba olemasolevad kommuuni liikmed, kes soovivad seekord kirjutada, registreerivad end lehel “Osalejad” 2-3 päeva jooksul pealkirja väljakuulutamisest.” ?\nkaamosrules said, on veebruar 6, 2010 at 4:40 p.l.\nIlus, siis peaks ka uimasem kuju jõudma oma osavõtust teatada.\nV.A. said, on veebruar 7, 2010 at 11:50 e.l.\nMinu jaoks on reeglites tähtsaim esimeses punktis märgitu, tähendab, kogu asja eesmärgiks on rõõm kirjutamisest. Ja nii ma arvan, et kõik ülejäänu peaks seda eesmärki teenima.\nSeega ma mõtlen, et osalemine võiks olla võimalikult vaba ja lahtine. Igast osalejast, olgu ta vana või uus, võiks tunda heameelt. Kui keegi tahab kirjutada, siis kirjutagu, ükskõik kas ta on end registreerinud või mitte. Kui ta endast teada annab ja pealkirjakohase teksti saadab, siis ma pooldan selle teksti ülesriputamist. Sest ükski tekst ei ole ülearune. (Hüva, kui saadetud tekst mitte mingil moel pealkirjale ei vasta või kui teksti sisuks on mingi ilmselge irvitus kogu ettevõtmise aadressil vms — viimast võimalust ei saa blogikeskkonnas ju kahjuks välistada –, siis ma loomulikult ei avaldaks seda teksti.)\nTähtaegade koha pealt ma leian, et need ei peaks olema mitte niivõrd karmid ja kõigutamatud seadused, vaid pigem hea tava. Loomulikult on tore ja tervitatav ja kena, kui tekst avaldatakse just sel päeval, mis on eelnevalt kokku lepitud ja kui autor on ka end õigel ajal kirja pannud ja hääletusel osalenud jne. Aga kirjutamine on juba kord selline tegevus, et alati ei jõua see parimagi tahtmise juures tähtajaks valmis (mõtet on ju avaldada võimalikult häid tekste, ja eks kõik osalejad ole ju hõivatud ka muuga ega tegele ainult kirjutamisega, või ainult selle blogi jaoks kirjutamisega). Ja alati ei saa hääletada jne.\nÜhesõnaga: las siis hilinenud tekst ilmub ajal, mil ta on parajasti valmis saanud. On ju kahju sellest, kui tekst valmis saab ja temaga polegi enam nagu midagi teha, sest ta on valmis saanud lihtsalt õigest ajast (kas või pisut) hiljem. Jah, ma arvan isegi, et väljakuulutatud pealkirjaga tekste võiks avaldada vajadusel lausa tagantjärele — isegi siis, kui parajasti on aktuaalne hoopis teine pealkiri. (Ja võib-olla võiks iga osaleja avaldada soovi korral ka mitu teksti sama pealkirjaga, kui ta seda tahab ja teisiti ei saa.)\nNäiteks kui keegi nüüd, täna, tuleks ja saadaks siia teksti “Ristisõdija kojutulek”, siis mina ei keelduks seda avaldamast. Veel kord: reeglid on minu meelest tähtsad, et kogu see üritus koos püsiks ja kaos ei tekiks, aga nad ei tohiks muutuda ahistavaks ega tekitada osalejates stressi. Mulle isiklikult stress rõõmu ei valmista, ja minu jaoks järelikult reeglite esimene punkt niiviisi täidetud ei oleks.\nSee oli nüüd üsna äärmuslik seisukoht, aga las ta olla siin välja öeldud.\nP.S. Žanrilise määratluse jätaks ma võimalikult vabaks. Ja žanrite tag’id täiendatavaks ad infinitum.\nKeit T. said, on veebruar 7, 2010 at 6:42 p.l.\nMa ikka oponeerin sulle selles tagide küsimuses. Kui on väga palju tag’e mille tähendus kattub või mille tähendus vaid autori enda jaoks tähendab midagi, siis segab see lugejal, kes eelistab mingit kindlat žanrit, leida endale meelepärast lugemist.\nPraktiline näide niisugusest segadusest: http://www.maailm.net/creation/1\nP.S. Oli ka küsimus miks proosaluule ja riimluule, mitte lihtsalt luule.\nSelgitan – mõni inimloom ei pea proosaluulet üldse luuleks, ega taha seda lugeda. Tema meelest on ainult riimluule see tõeline ja õige – klassikaline luule. Seega võiks teha sellisele inimesele omale meelepärase asja ülesleidmise lihtsamaks.\nV.A. said, on veebruar 7, 2010 at 7:20 p.l.\nEsimese küsimuse probleemid poleksid vast nii suured, vähemalt esialgu, sest ega meil neid tekste nüüd nii palju ka ei ole, et silme eest kirjuks läheks. Pealegi, saab teha ju nii, et üks tekst esindab mitut žanri. Lihtne näide. Ütleme, ma kirjutan lastejutu, kus on sees õige mitu luuletust (või kas või üks), mis on ka lauldavad. Ja see lastejutt on novellistruktuuriga. Siis tekib küsimus: mis see on? Mina lisaks siis sinna kõik neli žanri. (Sellist totaalset žanrite segamist, näiteks proosat koos luulega, armastasid omal ajal näiteks romantikud).\nRiimitud ja riimimata luule. Hm, ma ei tea. Enam selle üle nii väga ei diskuteerita Eestis (1960. aastatel küttis see ideoloogilistel põhjustel väga palju kirgi). Samas on mul ka ükspuha, need eristused võivad meil siin ju vabalt olla. Ma ise eelistaksin küll tegelikult lihtsalt mõistet “luule” või isegi “luuletus”. Pealegi, kui palju neid riimijaid tänapäeval üldse enam Eestis on … Eesti keeles on nagunii tükk maad raskem riimitud luulet kirjutada kui mõnes indoeuroopa keeles.\nKeit T. said, on veebruar 7, 2010 at 11:11 p.l.\nNojah, mu meelest võiks natuke kaugemale mõelda sest “esialgust”. Pärast on tunduvalt raskem midagi korrigeerida. Ja kui kirjutad lastejutu segatuna laulude ja luuletustega, siis on see eelkõige ikkagi lastejutt (s.o. lastele ja lapsemeelsetele suunatud). Iseenesest lastejutt pole misteab hea žanrimääratlus, aga vähemalt ütleb ta lugejale kohe ära, kas teda huvitab see temaatika v mitte. Lastele suunatud luuletused jäävad aga nii ehk naa enamuses riimluule alla, nii et seal ei pea ehk eraldi žanrit leiutama.\nP.S. Kui põikad sisse Poognasse, siis leiad (nii lastele kui täiskasvanutele mõeldud) riimluulet lademes.\nKeit T. said, on veebruar 7, 2010 at 6:31 p.l.\nKAS PANEN UUE POLLI KOHE ÜLES? Vaata tekkinud arutelu lehelt. https://kirjutajatekommuun.wordpress.com/pollid/\nP.S. Muidugi võib selle loosimise ja pollitamise teha ka keegi teine, aga seda tingimusel, et selle polli sulgemine jääb samuti tema vastutusele.\nkaamosrules said, on veebruar 7, 2010 at 6:46 p.l.\nMinu poolest OK.\nV.A. said, on veebruar 7, 2010 at 6:44 p.l.\nMul on pollide suhtes paar mõtet pähe tulnud.\nKõigepealt muidugi see, et kes saab hääletada. Tore oleks ju ikka, kui hääletaksid need, kes ka kirjutavad. Halvim variant oleks, et siit blogist põikab läbi mingi hulk inimesi, kes hääletavad ja panevad siis sisuliselt pealkirja oma valikuga paika, aga ei mõtlegi ise kirjutada (blogikeskkonnas ei saa seda stsenaariumi ju välistada.\nTeiseks see, et võib-olla oleks tore sätestada mingi umbes selline punkt, et kui keegi on juba kord uue pealkirja välja pakkunud ja see on nimekirja lisatud — seega saanud uute loosimiste/hääletuste objektiks –, siis see pealkirja pakkunud inimene peaks ka järgmisel korral kirjutama (siis, kui valitakse pealkirjade hulgast, kus on ka tema pakutud pealkiri). Ja kui ta mingil põhjusel ei kirjuta, siis tal uueks järgmiseks korraks õigust uut pealkirja välja pakkuda ei ole (aga ülejärgmine kord juba jälle on). Midagi sellist. Noh et printsiibil: aidaku siis ka seda suppi süüa, mida ta keeta aidanud on 🙂 Muidu neid pealkirju kuhjub ja kuhjub. (Ma ei tea, kas see sai nüüd selgelt sõnastatud.)\nKeit T. said, on veebruar 7, 2010 at 6:49 p.l.\nEsimese küsimuse puhul ma olen juba oma arvamust avaldanud.\n“J.A. said, on jaanuar 19, 2010 at 6:37 p.l.\nEi miski. Üldiselt ma ei arvanud, et see on probleem, sest arvestades praegu reaalsete kirjutajate arvu, saame me napilt polli hääletuseks hääled kokku ja tegelikult võib minna nii, et viimane hääletaja otsustab, mis lugu valitakse. Nii et ehk on hea, kui juures on faktor X, kes/mis võiks niimoodi ettearvatavat tulemust muuta?\nMuidugi võib polli lk ka privaatseks muuta, nagu sa märkisid.”\nNii et kui enamus tahab teha pollide lehekülge privaatseks siis mul suva – teeme.\nTeine asi aga kipub kuidagi keeruliseks. Ma arvan, et piisab sellest kui pealkirju on enam-vähem proportsionaalselt tulnud kõigilt ja asi ants. Aga jällegi – kui enamus tahab, siis palun väga. Kuid siis annan sulle võimaluse seda ise reeglites sõnastada 😀\nV.A. said, on veebruar 7, 2010 at 7:07 p.l.\nKeeruline jah see “oma”-“võõra” küsimus. Ma ei teagi, kuidas seda lahendada. Saaks teha nii, et kui inimene on pealkirja välja pakkunud, siis saaks ta ka juba hääletada. Kuidas seda aga võimaldada, ma ei tea. Sest sIis ta peaks juba enne teksti kirjutamist n-ö blogiautorite hulka arvatama ja saama administreerimisõigused vms (ma neid võimalusi, mida WordPress pakub, tõtt-öelda täpselt ei tea). Mis oleks võib-olla veidi kergekäeline. Saaks teha ka nii, et administreerimise suure au saab see kirjutaja, kes on ütleme kolm teksti juba kirjutanud.\nÜhesõnaga ma ei tea. Võimalik, et praegune süsteem ongi parim. Muidu on oht, et tekib üks igavesti keeruline arvepidamine (ja mingi “järgutabel” nagu Vene impeeriumis omal ajal) ja bürokraatia lööb vohama.\nVõib-olla on niisiis praegune avatud süsteem parim. Tuleb loota lihtsalt inimeste heatahtlikkusele. Mis polegi võib-olla üldse rumal ja asjatu lootus.\nkaamosrules said, on veebruar 7, 2010 at 7:29 p.l.\nMa prooviks nüüd oma (wordpressialgaja) poolse arvamuse ka sõnastada: usun, et selle nurgakese eesmärk on siin pakkuda võrdlus-, koostegemis- ja avastamisRÕÕMU neile, kes tunnevad kirjutamisest lõbu. Võistlemine ei ole eesmärk, võrdlemine on.\nMa ei pelgaks nö võõraste pakutud pealkirju ja nende ligipääsu pollile, võibolla olen natuke lihtsameelne, ent usun, et kirjutajate fantaasia suudab ka sõgeda pakutud pealkirjad lustiga lahendada. kui asi kisub lausrõvedaks või tahab keegi nimme troppi mängida on alati võimalik adminnidel oma pisike valge käsi vahele lükata. Aga enamuse soov olgu seadus!\nUusi tundmatuid osalejaid võiks, jah, algul pisut testida ja siis alles nuppude juurde lubada.\nJa veel: kriitika suhtes võib äkki mõni kirjutaja tõepoolest tundlik olla, seepärast meeldib mulle (mm, otsisisn, ei leidnud, kes selle võimaluse välja käis) idee kommentaaride kinnikeeramise võimalusest, kui äkki kriitika suhtes paanika tekib.\nAga mina palun küll kriitikat, olen juba praegustest kommentaaridest, ka teistele suunatuist, endale palju tulusat kokku kraapinud ; )\nRents said, on veebruar 7, 2010 at 8:41 p.l.\nTeeme jah natuke pikemalt polli.\nKeit T. said, on veebruar 8, 2010 at 12:00 e.l.\nNii, mitme inimese (mina, Kaamos, Rents ja V.A. vist ka) nõusoleval mõminal on uus poll üles pandud.\nTeeksin muudatused reeglitesse järgmises sõnastuses:\n•Uusi juttude pealkirju on kommuuni liikmetel võimalik jooksvalt lisada Pealkirjade panipaika. Sinna kogunenud pealkirjadest loositakse välja 3, mis lähevad hääletuseks polli.\n•Eelmise kirjutamistähtajaga samal päeval kuulutatakse välja uus pealkiri (sulgub eelnev poll) ja pannakse üles ka uue pealkirja valiku poll.(Vt. Tähtajad) Seega nii jutu kirjutamiseks kui uue pealkirja valikuks on aega 2 nädalat.\n•Uued osalejad saavad osalussoovist märku anda sellesama lehe kommentaariumi, lisades oma meiliaadressi. Või teatades e-mailile: blvdblvd@yahoo.com. Juba olemasolevad kommuuni liikmed, kes soovivad seekord kirjutada, registreerivad end lehel Osalejad hea tava kohaselt hiljemalt pealkirja väljakuulutamisega samal päeval.\nPalun lähipäevil komliikmetelt sellekohast nõustumismõminat või vastuporinat. ENNE MA MUUDATUSI EI TEE\nJ.A. said, on veebruar 8, 2010 at 4:38 p.l.\nMul ei ole vastuväiteid.\nkaamosrules said, on veebruar 8, 2010 at 6:53 e.l.\nHommik, kiire, rohkem ei jõua 🙂\nV.A. said, on veebruar 8, 2010 at 6:18 p.l.\nJah, las ta olla nii. Nõus.\nOrtograafia- ja grammatikafriigina tegin ühes punktis väikesed kohendused:\nUued osalejad saavad osalussoovist märku anda sellesama lehe kommentaariumis, lisades oma meiliaadressi. Või teatades e-mailile blvdblvd@yahoo.com. Kommuuni liikmed, kes soovivad kirjutada, registreerivad end lehel “Osalejad” hea tava kohaselt hiljemalt pealkirja väljakuulutamise päeval.\nKeit T. said, on veebruar 27, 2010 at 11:26 p.l.\nolge kenad, andke IDEID, kuidad KK’d edasi arendada. Sest võiks ju nende 2-nädalaste kirjutamismaratonide vahepeal, mil siin valitseb täielik tuulevaikus, ka midagi ette võtta, või mis? Ma ei ütle, et alati peaks kõigil selleks aega olema, aga samas võiks olla midagi, mida saaks teha, kui selleks vaba hetk leidub. Ma vahepeal mõtlesin, et ehk keegi tahab nt raamatuarvustust kirjutada? Ma ise eriti ei taha (not my cup of tea) aga ehk mõnele just meedib?\nJa siis ma mõtlesin veel, et millalgi võiks ehk ühe ühisjutu kirjutada, sellise juturongi, kus keegi annab alguse ja siis järjekorras kirjutavad teised peatükkide kaupa edasi. A vb on see loll mõte, maitea.\nV.A. said, on veebruar 27, 2010 at 11:52 p.l.\nOlen ka mõelnud, et need vahepealsed kaks nädalat on nagu … tühjavõitu siin. Külastajate hulka vaadates ka. Aga ega mul häid ideid ei ole praegu kahjuks, kui kohe midagi ütlema pean. Aga ma püüan mõelda veidi sellele.\nMuidu see lühiseriaaljutt või kuidas seda nimetada, seda võiks ju naljaviluks katsetada küll vähemalt korra. Võib-olla tõesti teha mingi lühiseriaal, järjejutt ses mõttes, et, noh, ütleme tal on viis või ma ei tea mitu osa, kokku moodustab terviku. Ja igaüks siis teeb ühe osa. Kuidagi nii. Mingites tegelaskujudes võib enne kokku leppida laias laastus. Või ma ei tea.\n(P.S. Praegu olen kuidagi unine, lähen vist magama, igal juhul arvuti juurest ära.)\nJ.A. said, on märts 7, 2010 at 12:25 p.l.\nElementaarne, Watson…! Loobume tähtaegadest; inimesed panevad töid üles jooksvalt – s.t. millal isu tuleb ja tegevus jaotub pikemale ajale nagu imeväel. Tähtajad jääksid ainult uute pealkirjade jaoks – s.t. iga kahe nädala tagant lisanduks uus teema.\nMul on arusaam, et selles joonistajate blogis, mida natuke ka selle idee eeskujuks võib pidada, käib asi enam-vähem sedasi.\nKordamööda kirjutamisest võtaksin osa.\nKeit T. said, on märts 7, 2010 at 4:50 p.l.\nMina igatahes olen tähtaegade kaotamise vastu (põhjendanud olen juba eespool). Ja nagu olen aru saanud, siis Joonistajate blogis on seesugune olukord välja kujunenud mitte sellepärast, et nad algusest peale oleks nii planeerinud, vaid et osa rahvast ei viitsinud/suutnud tähtaegadest kinni pidada. Ja see on mu meelest juba igaühe isiklik probleem. 2 nädalat on piisav aeg novelli kirjutamiseks ja kui novelli ei jõua, siis kirjutad lihtsalt midagi lühemat. Või ei kirjuta üldse. Ja päeva-paar on alati hilinejate järgi oodatud.\nP.S. sellega seonduvalt, kas sinu poolt on oodata juttu pealkirjale “Teisiti ma ei oska” või võib sind Osalejatest maha tõmmata?\nJ.A. said, on märts 7, 2010 at 9:19 p.l.\nJutuks olnud Joonistajate blogi liini edasi arendades leian ma end olevat seisukohal, mille järgi ei ole töötavate lahendusteni jõudmise nimel tegelikult mõtet kõiki eelkäijate vigu ise kordama hakata.\nMa vaatasin siin meie lugude avaldamise kuupäevi ja selgus, et Sa ise oled ainus, kes seni alati tähtaegadest kinni on pidanud. Tundub, et tegudega justkui on selles küsimuses juba hääletatud, isegi kui tegijad ise seda otseselt tunnistada ei taha.\nNäiteks mina. Ma ei tahaks seda tunnistada, sest reeglina on mulle tegelikult tähtaegu tarvis, et midagi tehtud saada. Kunagi ma mainisin, et kaks nädalat on liiga pikk aeg ja olen endiselt seda meelt. Lihtsalt kahe nädala kaugune tähtaeg on antud kontekstis ja prioriteetsuses minu jaoks täielik määramatus, mis ühtlasi asetab kirjutamise mitte mingile mõnusale kohale ettevõetavate asjade nimekirjas vaid päris viimaseks.\nMa isegi unustasin eelmine kord hääletusest osa võtta, ikka sel samal põhjusel. Minu jaoks personaalselt on kaks nädalat, ütleme, füsioloogiliselt täiesti ebasobiv periood ja minu teod siin seni ka kinnitavad seda. Aga see on minu isiklik mure. Kuni keegi tähtaegade osas mingit organiseeritud jäikust või jälkust üles ei näita, ei ole see tegelikult ka üldse asi, millest rääkida. Tõenäoliselt on sellest möödapääsemiseks end Osalejana enam mitte üles anda, vaid teha hoopis n.ö. üllatuspostitusi.\nEt ma juba oma lemmikteemal – s.t. endast – räägin, siis üks teine asi häirib mind tegelikult palju enam kui see kahenädalane tähtaeg.\nSee on see, kui keegi leiab endal olevat õiguse mind kas tagant utsitama hakata, mulle kuidagi, kasvõi kaudselt survet avaldada, või, hoidku taevased kullesed – nõuda mult, eriti veel korduvalt, aruandmist oma tegevusest või tegevusetusest.\nSeepärast häirib, et ma ei ole andnud ühtegi lubadust anda aru, saada survestatud või olla tagant utsitatud ja seda omakorda seepärast, et mul juba on oma komplekt lähedastest, vanematest, õppejõududest, juhendajatest, klientidest ja töötajatest, kes minu selle ressursi on ammu, täielikult ja lõplikult reserveerinud.\nKui selline asi siiski juhtub, siis, eeldusel, et tunnete huvi minu tunnete vastu, tekitab see minus sellise emotsiooni, mille ajendil tahaksin ma tegelikult üldse pikemalt peatumata kolida mõnda teise liivakasti. Kui mängus oleks uksed, siis ma paugutaksin võib-olla ka neid. Nii, et ma võtan nüüd palderjani ja mõtlen selle üle, millises virtuaalses liivakastis ma edaspidi mängin.\nJa viimaseks, osalejate lehele lisasin ma ennast ise ja suudan ennast sealt loobumise korral ise, ilma igasuguse kõrvalise abita kindlasti ka eemaldada. Ülaltoodud põhjustel loodan, et see fraas, mis Osalejate lehel on tekkinud sulgudesse mind tähistava tähekombinatsiooni taha kaob sealt sama saladuslikul moel, nagu ta sinna tekkis.\nLõpetuseks, ma vabandan siinkohal oma avameelitsemise pärast, no aga teisiti ma ei oska!\nKeit T. said, on märts 7, 2010 at 9:51 p.l.\nNo kurat, ma ei saa ka nüüd ütlemata jätta, et Kirjutajate Kommuunis osalemine on täiesti vabatahtlik, nii et enda ja oma loomingu ärakolimisega “ähvardama” hakkamine on veidi imelik ja lapsik mu meelest. Ja mul on kahju, et sul puudub huumorimeel, sest Osalejate lehel sinu nime taha tekkinud fraas oli mõeldud naljana. Võib-olla on sul muidu palju tööd ja muid asju teha ja selle pärast tunnedki ennast survestatuna jne. Mina lihtsalt küsisin täiesti ilma tagamõtteta ja arvestades olemasolevaid reegleid (millega ometi kõik alguses nõustusid, k.a. sina, eksole), et kas kavatsed seekord midagi ilmutada v mitte. Nii et ole kena ja võta tõesti palderjani ja ära tule oma pingeid teistele niimoodi kaela valama!\nKeit T. said, on märts 7, 2010 at 10:07 p.l.\nJa üldse, ma ei väsi seda kordamast – kui kellelgi on ettepanekuid uuendusteks, SIIS:\n1. Paku välja uuendus.\n2. Küsi mis teised sellest arvavad st. pane hääletusele.\n3. Kui enamust (üle poole) Kommuuni liikmetest arvab sama, siis VII MUUTUS SISSE (või palu seda mul, adminnil, teha, kui su enda tasemest jääb selleks väheseks). K.a reeglite muutmine teiste kommuuniliikmete nõusolekul ja arvestades et kogu leht oleks siis kooskõlas.\nAga mitte: ära pöördu minu poole mingil süüdistaval-nõudval toonil. Ma ei ole siin mingi kuramuse ori, et teie järel sibitseda ja teile kõik asjad ette-taha ära teha.\nkaamosrules said, on märts 7, 2010 at 10:48 p.l.\nOk, kuna me siin üksteist siiski väga hästi ei tunne, võib mõnikord juhtuda, et teise inimese huumorimeelt või muul kombel nähtamatuid piire on pisut vääralt tajutud. Ei tasu selles kohe midagi isiklikku näha, JA – ma ei usu, et Sind on tahetud isiklikult pahandada, annad ehk andeks ja saad aru, et Su piire ei ole näha. Veel.\nSee, et on olemas reeglid, nende muutmiseks oleks mõistlik teha ettepanek, mida kas peetakse heaks mõtteks või vaieldakse vastu – normaalne asjade käik. Olen ka ise ühe ettepaneku teinud, mis leidis kategoorilist vastuseisu. Ei näe siin probleemi, me MÄNGIME koos.\nSiiani pole ühelgi hilinejal pead maha võetud, aga proovime ikkagi säilitada mängu ilu..?\nV.A. said, on märts 7, 2010 at 11:32 p.l.\nJah, just. Jäägem ikka sõpradeks, ja sõbralikuks ka. Maailmas on niigi häda ja viletsust palju, ei tasu seda veel ise juurde tekitada. Pealegi on Kirjutajate Kommuun seni ju minu meelest väga ilusti hakkama saanud, ja loodetavasti saab veelgi. “Life is full of misery, loneliness, and suffering — and it’s all over much too soon,” on öelnud Woody Allen.\nMinu seisukohta tähtaegade jms suhtes võib lugeda kommentaariumi allotsast. Aga tsiteerin end sealt ühe lausega siinkohal veel kord, koos väikese täiendusega: “Olgem ranged — kui tingimata ranged olla tahame — ikka iseenda suhtes, aga leebed — ja seda igal juhul — teiste vastu!” Arvan ma.\nHead õhtut ja ööd!\nJ.A. said, on märts 7, 2010 at 11:05 p.l.\nMa hakkan ebaolulisest pihta ja liigun olulise suunas.\nKõigepealt ja kõige ebaolulisemalt, minu kommentaaris puudub ähvardus. Ma pelgalt kirjeldan emotsioone. Võib-olla ma ei väljenda end piisavalt selgelt, aga ähvardusena ei ole seal küll midagi mõeldud. Ma ei kujuta endale isegi mitte ette, et minu “looming” võiks olla piisavaks argumendiks, et seda saaks kasutada ähvardusena. Mul puudub selline illusioon.\nTeiseks ja võib-olla natuke olulisemalt, kohalikes reeglites puudub viide igasugusele täidesaatvale, kontrollivale või mingilgi viisil administreerivale organile, nii et vabatahtlikult reeglitega nõustumine ei saa enensega kaasa tuua kohustust alluda kontrollile. Võib muidugi pikalt arutleda, kas tähtaegadeks kirjutise valmimise üle erinevatel lehekülgedel “huvi tundmine” kuulub huumori või kontrolli valdkonda, aga kui üldse midagi, siis läheb Sinu harjumus kaasautoreid tähtaegade osas peedistada vastuollu nende samade reeglitega, mis panevad südamele kaaslaste kallal mitte ilkuda.\nKui tähtaja näol ongi mingi kohustus, siis see on kohustus autorile enesele ja kas ta sellest kinni peab, see ei mõjuta kuidagi kedagi teist ja nii ei tohiks see puudutada ka Sind.\nKolmandaks, oma seisukohti siin avaldades ei olnud minu otseseks eesmärgiks tekitada pingeid, kuid järele mõeldes oli see muidugi paratamatu. Samas, Sa üleval ju ise palud siin kommentaariumis “nokk lahti teha”, kui midagi ei meeldi.\nNeljandaks, uuenduse osas arutluse jätkamisena võib seda kommentaari võtta küll, kui hing lubab, aga eesmärk on tal tegelikult natuke teine.\nViiendaks, võib-olla on Sinu toonitajul ja minu huumorimeelel olulisemalt ühisemaid jooni, kui tahaksime enestele tunnistada.\nKuuendaks, sibitsemist, orjamist ega muud sellist ei ole keegi minuteada nõudnud. Pigem ikka seda, et ei, abistada ei ole tarvis. Ilkuda pole kah vaja. Ja võib-olla isegi ei ole vaja tekitada huumorit osalejate nimede taha. See ei käi niisamuti siinse reglemendiga kokku. Nagu ka mitte nimede mahatõmbamine näiteks. Mis arveametniku värk see õigupoolest on?\nJa viimaseks, ning minu jaoks arvatavasti kõige olulisemaks – ma möönan et tunnistan kunstiteose definitisoonidena selliseid määratlusi, mis panevad põhirõhu kunstiteose võimele tekitada inimeses emotsiooni. Sellega, ma arvan, et ma võin oma missiooni pealkirja “teisiti ma ei oska” all nüüd igas määras täidetuks lugeda. Paraku ei saa kommentaaridele panna pealkirju ja ma ei saa avaldada oma eelmist arvamust ka eraldi postitusena, sest selle paratamatuks kaasosaks on Sinu eelnev kirjutis, mille autor ma ju paraku ise ei ole. See on umbes nagu virutaalperformace, eksole 😀\nNii, et lõpetuseks ja ühtlasi Sinu uudishimu rahuldamiseks – minu tekst ongi juba avaldatud ja selle liigituseks sobib “kommentaar” tõenäoliselt paremini kui teised, juba olemasolevad sildid.\nJ.A. said, on märts 7, 2010 at 11:21 p.l.\njah, järele mõeldes võib-olla isegi mindfuck. Ajukepp siis eesti keeles. Vabandan vulgaarsust, aga eks asju tuleb ju õigete nimedega nimetada, eksole.\nKeit T. said, on märts 8, 2010 at 12:09 e.l.\nSry, aga ei tunne ma mingit huvi sinu ega su loomingu kontrollimise suhtes. Minu ainsaks motiiviks, kui ma küsin “kes” ja “kas” kirjutab, on seda saiti “elus hoida”. Ja see “elus hoidmine”, mis ma arvan on ka teiste kommuuniliikmetele hüveks, paraku eeldab “sibitsemist”, kuna eriti keegi teine ei kipu siin initsiatiivi enda kätte võtma, vähemalt mitte asja arendamiseks.\nEnda arust kedagi siin peedistanud pole, küll aga võtan ma omavahelisi kokkuleppeid tõsiselt, isegi siis, kui need on suusõnalised või nagu siin – virtuaalsed. Ja ma eeldan, et sõnadepaar “hea tava” võiks ka kõigile kommuuni liikmetele midagi tähendada.\nSee “nokk lahti teha” oli mõeldud foorumi arendamise arutamiseks, mitte üleskutsena kindlate isikute vastu suunatud rünnakuteks ja siin oma negatiivse emotsionaalse ballasti mahalaadimiseks või mindfuck’iks nagu sa seda nii veetlevalt nimetasid. Omavahelisi konflikte eelistan mina vähemalt lahendada ilma performanceta.\nIgatahes minu poolest on see küsimus (mis iganes see siis nüüd ka ei olnud) lahendatud.\nJa üldiselt ma enam kommuuni tegevusse ei sekku. Kõik saate teha nüüd teie, loomulikult eesotsas J.A.-ga, kellel paistab energiat kõvasti üle olevat.\nRents said, on märts 8, 2010 at 10:37 e.l.\nEi ole ju põhjust ärrituda. Enamus meist on juba suured lapsed ja saavad enamvähem ise hakkama (kuigi tunnistan, et ka minu senine avaldamistäpsus ei ole just kõige parem olnud) – ja sellegi poolest hindame sinu panust. Proovime nüüd ikka sõbrad olla. 🙂\nKaamos said, on veebruar 28, 2010 at 10:30 p.l.\nAheljutu idee on intrigeeriv.\nMis raamatuarvustustesse putub, siis siin võiks ju tõesti kommunaaridele vabad käed jätta: kui midagi meelierutavat loetud saab, siis miks mitte jagada?\nOmal ideid (kisub juba traditsiooniks, jama küll!) järjekordselt pole 😀\nKeit T. said, on märts 3, 2010 at 10:29 e.l.\nKui keegi ei taha just vana polli sulgemist, uute pealkirjade loosimist ja uue polli tegemist enda peale võtta, siis läheb seekord vana poll kinni enne 21.00, umbes 17-18 ajal. Hiljem ma pole netis.\nRents said, on märts 3, 2010 at 2:09 p.l.\nMa loodan täna ikka midagi valmis kirjutada, tean küll, et hilinen, aga ikkagi.\nKeit T. said, on märts 5, 2010 at 11:02 p.l.\n1) RENTS on kroonitud Editoriks st. ta saab lisada pealkirju Pealkirjade Panipaika, oma nime järgmise korra kirjutajate nimekirja jne. muud vapustavad eelised.\n2) Keit T. ei ole alias Keit Tuisule\n3) Kirjutajate Kommuunis ei leidu “kuradi petsi vana pedet”\nexloikam said, on märts 5, 2010 at 11:24 p.l.\nTahan kaa! Jaajaa! Päris ilma luiskamata!\nHmm.. vbla ei taha ka… eiei. Tahan ikka!\nvist. Ma kardan aint tähtaegi natuke aga samas sitta kah.\nKui ei jõua siis sõitke seenele.\nTegelikult ma ei ole ülbe.\nÕrnahingeline olen lausa.\nKeit T. said, on märts 5, 2010 at 11:31 p.l.\nHakka aga kribama. 🙂 Lisasin sind autoriks. Kui midagi meile ilmutad, siis tekid ka pealehele autorite nimistusse. Kui mitte, siis eks k u s t u t a n sind maha. (*evil grin*)\nexloikam said, on märts 5, 2010 at 11:38 p.l.\nHehe.. ma vaatan, et 12 päikseringi on aega… küll ma selle ajaga mingi supi kokku keedan 🙂\nMorgie said, on märts 6, 2010 at 3:10 p.l.\nTahan ka kirjutada. krtmikli@gmail.com.\nKahju, et “Ma teisiti ei oska” tähtaeg möödas on, mul tekkis kohe Idee.\naga tahan ikka ja igal juhul\nKeit T. said, on märts 6, 2010 at 7:29 p.l.\nKuna sa ei ole WP registreeritud kasutaja, siis on kutse saadetud su antud e-mailile.\nV.A. said, on märts 7, 2010 at 6:46 p.l.\nOlen küll ise tähtaegadest üle lasknud (kõige napimalt seejuures viimati umbes poole tunniga), aga ma siiski arvan, et tähtaegu on vaja. Ma olen nende poolt kahe käega — parema ja vasakuga, millega ma klaviatuuri klõbistan. Tähtajad natukenegi distsiplineerivad (või vähem dramaatiliselt öeldes: kannustavad, innustavad, lisavad pinget) ja tagavad sellele blogile ka mingi dünaamika, tsüklilise dünaamika. Pealegi on “uue saagi” ühine “koristamine” (lugemine, kommenteerimine) ka lihtsalt tore.\nSamas kui tekst on saanud valmis pärast tähtaega (teksti valmimise viibimisel võib olla sada erinevat põhjust/takistust), siis minul ei ole küll ühtegi argumenti selle teksti lisamise vastu, ükskõik mitu päeva siis möödunud on. Mul ei ole mitte midagi ühegi uue teksti vastu. Pealegi on lihtsalt ka kahju tekstist, mis on valmis saanud, aga mis liigse ranguse korral tähtaegade suhtes peab kõrvale jääma. Tekst, mida ei loeta, on väga õnnetu tekst.\nAga heaks tavaks võiksid tähtajad sellegipoolest jääda. Võiks ju selline kokkulepe olla siin meil. Ja — kõik on vabatahtlik. Kõik on boonus nagunii. See on kommuun, mitte sunnitöölaager.\nSeejuures: olgem ranged ikka iseenda suhtes, aga leebed teiste vastu!\nKeit T. said, on märts 7, 2010 at 10:27 p.l.\nNjah, ma vahepeal mõtlesin, et ei hakka seda kommentaariumit siin OTga reostama, aga et pinged liiga suureks ei kasvaks ja kommuunielanikel pisiasjade üle saagides ikka huumorimeel säiliks, tasub aeg-ajalt siiski vaadata:\nA.I.V.O. said, on märts 18, 2010 at 9:22 p.l.\nKüsin siis siit ka üle: kas ootate ainult uusi lugusid, või lubatakse ka juba ammuilmutatud lugulaulud, tõsi küll teise pealkirja all, taasüllitada?\nSellisel juhul kaob varem ilmutatu arhiivitolmu koguma…\nMul nagu oleks mingi vana lugu mõningate pisikeste täiendustega välja pakkuda.\nReeglites pole sellekohast märkigi, sellepärast ma küsingi.\nKeit T. said, on märts 18, 2010 at 10:53 p.l.\nÜldiselt ootame siiski uusi, märgitud tähtajal (+ mõned päevad) ja väljakuulutatud pealkirjaga. Aga kui sa tahad oma vanemaid jutte publikumiga jagada, siis selleks on sobilik nt.: http://www.poogen.ee/\nA.I.V.O. said, on märts 18, 2010 at 11:11 p.l.\nTegelikult sobiks see jutt mul küll “Kolmas elu” rubriigi alla.\nSkelett on mul vana blogisissekandena olemas, aga ma olen vahepeal teisele rasva ja nahka man kasvatand.\nEks siis tuleb hakata uut teemat aretama.\nl6mmeleht said, on märts 19, 2010 at 3:24 e.l.\nPalun mind ka siis siia lisada.\nMeretuul said, on märts 19, 2010 at 10:36 e.l.\nOlen juba mõnda aega KK lugude lugeja, nüüd tekkis tahtmine ka ise midagi kirjutada proovida. see “Näoga mere poole” teema kuidagi tõmbab.\nMinu kontaskt on kllikivi137@gmail.com\nKeit T. said, on märts 19, 2010 at 10:56 e.l.\nKutse on saadetud nimetet aadressil.\nKeit T. said, on märts 31, 2010 at 2:23 p.l.\nPalve, mis puudutab eelkõige uusi tulijaid – palun jätke jutust paistma ainult algusjupp – siis näeb leht veidi informatiivsem välja.\nKuidas seda teha, võib lugeda siit:\n“Abiks WP võhikule :\nKui murdekoht satub esimene kord valesti, siis saab selle kustutada, klõpsates selle kirjutamise kastis aktiivseks ja siis vajutades arvutil delete nuppu.”\nMis te arvate, kas peaks konstrueerima KK’sse ka Korduma Kippuvate Küsimuste lehe eelkõige nende liikmete jaoks, kes varem WP’d pole kasutanud? Lihtsalt ilgelt tüütu on Reeglite ja Osalejate kommentaaridest kord juba antud seletusi taga otsida…\nRents said, on aprill 2, 2010 at 4:13 e.l.\nÜks küsimus – avastasin, et minu Kirjutajate kommuuni postitus jõudis blogipuusse? Kas keegi teine on kogu blogi lisanud või millest see tingitud on? Mitte et mul midagi selle vastu oleks, aga huvitav on.\nKeit T. said, on aprill 2, 2010 at 12:19 p.l.\nJah, suht ammu juba lisati. Kui siinsamas kommentaarides natuke ülespoole kerida, siis ka selle teemaline diskussioon näha.\nKeit T. said, on juuni 16, 2010 at 2:40 p.l.\nKaamos on löödud rüütliks, ptüi, adminniks. For just in case.\nkaamosrules said, on juuni 16, 2010 at 7:03 p.l.\nOkeeeei…. kui keegi vastu ei ole.\nMitte, et ma selle seisusega (vähemalt esialgu) midagi peale oskaksin hakata 😀\nKeit T. said, on juuni 16, 2010 at 9:03 p.l.\nKõige praktilisem asi, mida sellega peale hakata, on vajadusel mõne liituda soovija kommuuni kasutajaks tegemine.\nKeit T. said, on juuni 25, 2010 at 9:14 e.l.\nTegin meile uue meiliadre: kirjutajatekommuun@yahoo.com\nSelle parooli leiavad liikmed:\nDashboard – Pages – Salajutt(private)\nÄrge seda lk avalikuks tehke, onju? 😉\nJa vaadake aeg-ajalt, kas keegi pole kirjutanud.\nwerewolf24 said, on jaanuar 7, 2011 at 9:51 p.l.\nma sooviks ka kirjutada… 🙂\nkaamosrules said, on jaanuar 7, 2011 at 10:14 p.l.\nOled lisatud, hakka aga pihta!\nkaamosrules said, on jaanuar 7, 2011 at 10:16 p.l.\n“Kärbsepüüdjad”, 10.01. 😀\nLembit Lembit said, on veebruar 4, 2012 at 4:39 p.l.\nAnnan märku osalussoovist. (Vehib intensiivselt kätega ja karjub midagi arusaamatut – lootuses, et märgatakse).\nkaamosrules said, on veebruar 4, 2012 at 7:23 p.l.\n(Rõõmus elevus massides)\nKas see meiliaadress toimib? Panin sinna ühe küsimuse teele, lihtsalt igaks juhuks.\nkaamosrules said, on veebruar 5, 2012 at 2:53 p.l.\nSaatsin kutse autorina osalemiseks. Kui midagi nihu läheb või kutse mingil põhjusel ei tööta, anna märku. Ma pole seda ammu teinud.\nLembit Lembit said, on veebruar 5, 2012 at 3:53 p.l.\nJärgmine küsimus, et kas selle 10.02 teemasse kirjutamisega olen hiljaks jäänud? Osalejate alt vähemalt kohta ei leidnud kus saaks registreeruda.\nkaamosrules said, on veebruar 5, 2012 at 5:51 p.l.\nMul on piinlik tunnistada, aga tundub, et üks kindel reegel registreerumise kohta on selline: reeglit ei ole. Vähemalt olen mina nii organiseerimatu inimene, et kuna ma vahel veel kirjutamise tärmini kukkumisel ei tea, kas lugu tuleb või ei tule ei vaeva ma oma niigi kinnikiilunud aju registreerimise mõttega. (vabandan kõigi korralike kaaskirjutajate ees. Kui seliseid veel on, loomulikult.)\nLühidalt: Kui lugu on tähtajaks küps, siis avalda. Kestvad tormilised ovatsioonid saavad osaks neile, kes ei hiline. Hilinejad saavad lihtsalt pai. 🙂\nKui mõni pikka pausi pidav kirjutaja või siis alguses tolle kommuuni mõttega hoogsalt kaasatulnu seda kommenti loeb, siis teate – külmapühadel pole niikuinii midagi erilist teha, muru ei niida ja porknaid ei harvenda, seega laske juttudel suliseda!


Kuidas parandada maailma?: Bruxelles: 113.-115.päev\nEsmaspäeva (07.06.2010) hommikul olin sama lootusetu eurokraat kui harilikult. Ärkasin kell 10 ning kõndisin parlamenti õrna kohviringiga. Suur tops piimakohvi käes, jõudsin kabinetti umbes kolmveerand tundi enne lõunapausi. Lahutasin meelt värskete uudistega, ootasin lubatud kõnet juhendajalt ning olin muidu suhkrukringel. Kell 12.15 jalutasime hulga praktikantidega sööklasse lõunatama. Kuna oli alanud BIOsöögi-nädal, pakuti söökla ees maitsta "bioloogilist šokolaadi". Pärast sooja sööki me just šokolaadileti äärde suundusimegi.\nŠokolaadivajadus rahuldatud, leidsin end taas kabinetis istumas. Mõtlesin veidi asjalik olla ning juhendaja ja assistendi "välja mõeldud" ülesande kallal pisut nikerdada, aga ei olnud eriti seda töötahet kuskil näha ega kuulda. Läksin nikerdasin natuke hoopis korrus allpool asuvate praktikantide kabinetis inglanna printerit parandada. Printer töökorras, pakkisin kodinad kokku, kõndisin ideaalkohvikusse kohvi järele, seejärel "kodu"poodi ning elamisse. Sõin, jõin (vett ja veini) ning lahutasin südaööni meelt "Sõprade" ja "Ratsapolitseinikuga".\nTeisipäeva (08.06.2010) hommikul olin töötahet täis eurokraat ning kukutasin end küllaltki varakult voodist põrandale. Parlamenti jõudsin siiski alles veidi enne kella 11. Oli vaja ju kohvi järele minna! Asjalik kohvidoos vereringlusesse lastud, lugesin energiliselt läbi kõik (eba)vajalikud uudised. Kell 12.15 lõunatasin, pärast mida üle pika aja ka parlamendikohvi mekkisin. Sel oli endiselt samasugune veider (järel)maitse. Kohvilaadne vedelik tarbitud, tegin kabinetis veidi töölaadset asja. Taevast sadas vihmalaadset materjali. Mingil hetkel võttis mu üle võimust tüdimuselaadne tunne ning ma kadusin parlamendist nelja tuule suunas. Kõndisin kaubandustänavale ostlema. Mh ostsin suvekleidilaadse riietuseseme. Kolm tundi hiljem maandusin elamises, kus tegin täpselt samu asju, mida eelmisel õhtulgi - sõin, jõin (vett ja veini) ning lahutasin südaööni meelt "Sõprade" ja "Ratsapolitseinikuga".\nKolmapäeva (09.06.2010) hommik oli äärmiselt edukas, eriti viimaseid nädalaid arvesse võttes. Avasin silmad juba (hah!) kell 8.15, lihvisin end asjaliku(ma)ks ning kõndisin kohvi järele. Vaevalt sain kohvikusse sisse astuda, kui juba tuttavaks saanud noormehed-neiud kordamööda küsisid, et kas suur Latte kaasa. Mul jäi üle vaid noogutada ning vajalikud mündid letile laduda. Tops legaalset meelteergutit käes, maandusin kabinetis kell 10. Tund aega hiljem venisin juhendaja kabinetti koosolekule. Seal küsis juhendaja, kas ta assistent on mind mu uue ülesandega kenasti kurssi viinud ning mis ma asjast arvan. Mainisin siis, et see ei ole päris see, millest me umbes kuu aega tagasi rääkisime. Onkel tuli seejärel välja oma (vist ainukese) argumendiga: "But it is very important!" Jah, sama "important" oli ka see lõputu transkribeerimine. Juhendaja vist ei osanud mind praktikandiks valides oodata, et blond noor neiu sugugi mitte kõigele ripsmete välkudes "jah, muidugi, väga mõnna!" ei ütle. Silma ta mulle rohkem igatahes vaadata ei julgenud. Prantslannast assistent jäi ka veidi vaiksemaks pärast seda, kui ütlesin, et üksuse serverikaust on üks suur segadus ja ma ei saa millestki aru. Võib-olla tema jaoks on kõik korras ja hästi, aga prantsuse sota-puta-loogika ei ole minu jaoks igatahes hoomatav.\nPärast koosolekut olin vastu tahtmist veidi aega aktiivne ning saatsin laiali paar "vajalikku" e-kirja. Seejärel tabas mind unisus, laiskus ja olematusetunne. Lonkisin vihmavesi varvaste vahel lirtsumas kõigepealt kohvi järele ja siis elamisse, kus olematuse tunne läks veel suuremaks. Nii ma siis olingi... olematu. Vaatasin lemmikosasid oma lemmikseriaalist (tolle ratsapolitseinikuga endiselt), ohkasin ja õhkasin. Öösel tuli ratsapolitseinik mulle külla. Olime väga õnnelikud.\nKirjutas Triin Toomesaar at 17:55


Apteekri nõuanded põiepõletiku vastu, Mis põhjustab tsüstiidi pärast pa\nAevastati ja valu allosas kõhtu\nIlmselt on teil tegu ikkagi mingi põiehaigusega. Raviperioodil on oluline järgida kõiki arsti soovitusi, et vältida haiguse kroonilise vormi arengut. Ägenemise ennetamine pärast vahekorda Kui tsüstiidi ja intiimsuse sugu vahel on seos, siis pärast vahekorda on vajalik profülaktiline antibiootikum furadoniin 50 mg, furamag 50 mg, norfloksatsiin mg, tsiprofloksatsiin mg. Tavalist bakteriaalset tsüstiiti ravitakse antibiootikumidega, muude põletikuvormide ravi sõltub nende põhjustest. Tugevatest ravimitest, mis aitavad ägeda põiepõletiku korral kiiresti, võite Fosfomütsiini võtta üks kord. Sellegipoolest peaksite tegema ennetavat ravi selle kohta jaotises "Tsüstiidi ravi" , et tsüstiidi kordumine pärast vahekorda lakkaks teid igavesti häirimast.\nMis põhjustab tsüstiidi pärast pa sageli võivad haiguse põhjustajad olla pärasooles mis põhjustab tsüstiidi pärast pa patogeensed mikroorganismid. Enamasti E. Coli paremini tuntud kui E. Anaalse vahekorra lõpetamise ja peenise tupest sissetoomisega on E. Ettevaatusabinõud Selleks, et te ei peaks tegelema pärast anaalseksi tekkinud põiepõletikuga, soovitavad eksperdid järgida järgmisi reegleid paaridele, kes seda tüüpi armatsemist regulaarselt harrastavad: Ärge unustage kasutada kondoomi.\nSee turvameede on vajalik ka siis, kui usaldate oma partnerit täielikult ja teate, et ta on teile lojaalne. Üks kondoom ühte tüüpi PA jaoks. See tähendab, et te ei tohiks tupesse siseneda kohe pärast anaalset seksi ilma hügieeniprotseduure tegemata. See kehtib ka inimeste kohta, kes teevad ettevalmistusena klistiiri. Pärast iga toimingut teostage hügieeniprotseduure. Kui harjutate sõrmedega tungimist pärakusse ja tuppe, kasutage iga tsooni jaoks eraldi.\nSama kehtib intiimsete mänguasjade kohta. Esinemine pärast oraalseksi Selgub, et Hebe ihalduste nagu kreeklased nimetasid peenise stimuleerimist keele ja suu abil ja kusepõie põletiku vahel on seos. Lõppude lõpuks võib põiepõletik tekkida siis, kui pärast partneri peenise hellitamist otsustate üle minna tavapärasele vaginaalsele kontaktile.\nNähtust seletatakse asjaoluga, et inimese suuõõnes ravitakse sõna otseses mõttes baktereid, millest suurem osa võib jääda naise tupesse. Seetõttu tasub seda tüüpi armatsemisest keelduda, kui teil on külm, kurguvalu näiteks tonsilliit või kui teil on glossiit või suuõõne kandidoos. Probleemi ilmnemine meestel - müüt või tegelikkus Pidades silmas asjaolu, et tugevama soo ureetra pikkus on naisel cm pikem ja 20 cm, on üldiselt aktsepteeritud, et mis tahes vormis esinev põiepõletik on probleem, mis puudutab ainult naisi.\nKuid tegelikult on mehed ka põiepõletiku suhtes altid, eriti kui tegemist on vaevaga, mis on tekkinud pärast seksi.\nMees võib partneritelt patogeene korjata hõõrdumiste ajal või hügieeniprotseduuride tähelepanuta jätmise tõttu.\nKuid enamikul juhtudest on meeste põiepõletik suguhaigusi ja see nõuab mõlema seksuaalpartneri uurimist ja ravi. Diagnostika Tsüstiidi esimeste sümptomite ilmnemisel intiimsuse taustal peate konsulteerima arstiga. Patogeeni varajaseks tuvastamiseks ja tõhusa raviskeemi määramiseks määrab arst järgmised uuringud: vere ja uriini biokeemilised ja kliinilised analüüsid; analüüs tupe mikrofloora puhtuse määramiseks; uriinikultuuri paak; sugulisel teel levivate nakkuste testid. Mõlemat partnerit tuleb testida urogenitaalsete infektsioonide suhtes: PCR-meetod, leukotsüütide esteraasi reaktsioon ja teised.\nKõigil anaalseksi praktiseerijatel soovitatakse regulaarselt läbi viia suguhaiguste skriinimine. Mõnel juhul võib näidata, et see läbib röntgenograafia või ultraheli diagnostikameetodi.\nKuidas ravida haigusi pärast kaitsmata kontakti Pärast täielikku uurimist määrab arst antibiootikumravi. Üks kiiremini toimivaid ravimeid on Monural piisab, kui võtta seda korda. Samuti määravad arstid sageli Nolitsini, Tsifrani, Furadonini. Võite täiendada antibiootikumide tarbimist fütoteraapiaga - Kanephron, Cyston. Tavaliselt viiakse haiguse esialgses staadiumis läbi uimastiravi päeva, et vabaneda põie bakteritest ja põiepõletiku kliinilistest sümptomitest.\nKoduviisid Kui põletustunne ja valu pärast seksi valmistasid teile mis põhjustab tsüstiidi pärast pa ja meditsiinilise abi saamiseks pole enam võimalust, siis valmistage ette infusioon: kummelist, lõhest ja naistepuna ürdist. Segage toorained võrdsetes kogustes, lisage keeva veega ja jätke minutiks. Kurna puljong ja joo korda päevas.\nTugevatest ravimitest, mis aitavad kiiresti ägeda tsüstiidi korral, võite võtta Fosfomütsiini üks kord. Tutvustage oma dieeti jõhvikamahl. Selle metsikult kasvava valus kirjutada mida põhjal valmistatud jookide kasutamist seletatakse selle kõrge happesusega.\nKirurgiline sekkumine Kui naine on kurnatud pärast armastust tekkivast põiepõletikust, siis on see tõenäoliselt tingitud kusekanali erilistest struktuurilistest iseärasustest. Sel juhul võib arst soovitada operatsiooni, mida nimetatakse kusiti siirdamiseks.\nSelline kirurgiline manipuleerimine seisneb kusiti tõstmises normaalsele kõrgusele ja selle fikseerimisele. Seda protseduuri iseloomustavad minimaalsed riskid ja taastusravi pärast seda ei kesta rohkem kui nädal.\nLihtsad juhised probleemi vältimiseks Tsüstiidi ravi ajal ei tohi seksida. Hõõrdumiste korral suureneb rõhk põiele, seetõttu on PA ajal tugevad valulikud aistingud ja ebamugavustunne tupes.\nSamuti tuleks meeles pidada, et perekonnaseisukohustuste täitmine ravi ajal vähendab selle efektiivsust ja aeglustab normaalse mikrofloora taastamist. Perioodil ja vahetult pärast külmetushaigusi ei tohiks te armuda.\nSee soovitus põhineb asjaolul, et immuunsüsteem on purunenud, ja see võib põhjustada kroonilise tsüstiidi kordumist. Kui tunnete protsessi ajal valu ja põletust, peate viivitamatult lõpetama.\nSeks ei tohiks olla ebamugav. Mis põhjustab tsüstiidi pärast pa seda täheldatakse, on suur tõenäosus, et põie on mehaaniliselt kahjustatud, mis võib haigust märkimisväärselt süvendada. Kuidas vältida haiguse edasist ilmnemist Vältige tupe ja päraku vahelduvat läbitungimist.\nSel juhul satuvad bakterid pärasoolest tupesse ja seejärel kusiti. Ärge seksige oma perioodil.\nSel ajal muutub naise mikrofloor ja immuunsussüsteem nõrgeneb, selle taustal satuvad patogeensed mikroorganismid kusiti. Enne armu andumist peske käsi ja suguelundeid. Pärast aktust urineeri ja duši all. Sama kehtib ka partneri kohta.