Berliini liidumaa Osariik1 305>\nOtsi hotelle lähedal asukohaleHafen\nBlack Water Restro & Bar Pvt. Ltd.Bon Appetit Cafe and RestaurantCozy Cafe & RestaurantHankook Sarang Korean RestaurantThe Cave Restaurant\nNäita 5 populaarseimaid Populaarne just praegu asukohas Berliin Bestseller Novum Winters Hotel Berlin-Mitte – Am Gendarmenmarkt Charlottenstrasse 66 Standardne kahekohaline või kahene kahe voodiga broneeritud 7 minutit, 47 sekundit tagasi Dormero Hotel Berlin Ku’damm Eislebener Street 14. Kahekohaline standard broneeritud 13 minutit, 33 sekundit tagasi Estrel Hotel Sonnenallee 225 Kahene kahekohalise voodiga tuba broneeritud 18 minutit, 41 sekundit tagasi Generator Hostel Berlin Mitte Oranienburger Strasse 65 Ühene tuba privaatse vannitoaga broneeritud 21 minutit, 42 sekundit tagasi Leonardo Royal Hotel Berlin Alexanderplatz Otto-Braun-Strasse 90 Klassikaline - Kaheinimese voodiga broneeritud 24 minutit, 30 sekundit tagasi Miks ma peaksin broneerima agoda kaudu?\nHafen on vaid üks Berliin paljudest avastamist väärivatest maamärkidest. Agoda.com'is on hotellitoad pakkumises madalaima hinnaga, paljud neist ka Restoranid ja kohvikud naabruses. Täiusliku hotelli leidmine Sinu järgmise Hafen nägemiseks tehtud reisi jaoks on lihtne Agoda.com abil, valikutest nagu acama Hotel + Hostel Schöneberg ja Artim Hotel. Agoda.com turvaline on-line broneerimisvorm pakub lihtsat majutuse reserveerimise viisi Hafen lähedal. Majutuse võib mugavalt leida meie Berliin kasutajasõbralike otsingumootoritega ja kõikehaarava hotelliinformatsiooniga linnalehel. Rohkem kui 150,000 kogu maailma hotelli seast on Agoda.com abil lihtne leida hotelle selliste huvipunktide lähedal, nagu Hafen.\nHotellid läheduses paigale Hafen lähim hotell\nPaiknedes armsas Schöneberg's, naudib Tom's Hotel (Gay Hotel) juhtivat positsiooni Berliin restoranid, ööelu, poodlemine südames. Hotell asub 1. Km kaugusel kesklinnast ja tagab juurdepääsu linna tähtsatele rajatistele. Hästisäilinud miljöö ja lähedus kohtadele Adelbert Stahlmach Kunsthandel, Horvaatia Vabariigi saatkond, Winterfeldt Markt annavad sellele hotellile erilise šarmi. Kasuta ületamatute teenuste ja mugavuste küllust selles Berliin hotellis. Kui nimetada vaid mõni hotelli võimalustest, oleksid need tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, igapäevane toateenindus, pakihoid, WiFi , parkla. Külalised võivad valida 20 toa seast, millest kõigist õhkub rahu ja harmooniat. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Kui otsid mugavat ja muretut majutust Berliin's, tee Tom's Hotel (Gay Hotel)'st oma asenduskodu.\nIdeaalne lõbuks ja lõõgastuseks, paikneb Quentin Design Hotel Berlin linna Berliin alal Schöneberg. Kesklinna põnevus on vaid 1 km kaugusel. Linnaekskursioonide tingimusi ja kohalikke vaatamisväärsusi ei pea otsima kaugelt, kuna hotell rõõmustab Adelbert Stahlmach Kunsthandel, Horvaatia Vabariigi saatkond, Viktoria-Luise-Platz vahetu lähedusega. Quentin Design Hotel Berlin's muudavad laitmatu teenindus ja ülihead võimalused Sinu siinviibimise unustamatuks. Hotellikülalised võivad nautida kohapealseid võimalusi, nagu tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, 24-tunnine vastuvõtt, vahendid erivajadustega külalistele, pakihoid, WiFi . Kõigi majutuste tunnusjooneks on läbimõeldud valik mugavusi, et tagada külalistele võrratu heaolutunne. Hotelli puhkuseteenused, mis sisaldavad aed, on loodud põgenemiseks ja lõdvestumiseks. Ülim teenindus ja suurepärane asukoht teevad Quentin Design Hotel Berlin'st perfektse baasi Sinu Berliin's viibimise nautimiseks.\nPakkudes kvaliteetset majutust Berliin ööelu, poodlemine, restoranid piirkonnas, on Cityrentals-Berlin Apartments populaarne valik nii äri- kui ka puhkusereisiks. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Linnaekskursioonide tingimusi ja kohalikke vaatamisväärsusi ei pea otsima kaugelt, kuna hotell rõõmustab Adelbert Stahlmach Kunsthandel, Horvaatia Vabariigi saatkond, Winterfeldt Markt vahetu lähedusega. Cityrentals-Berlin Apartments teeb kõik endast oleneva, et teha külaliste olek mugavaks. Selleks pakub hotell parimat teenindust ja teenuseid. Et kindlustada oma külalistele parimad mugavused, hoolitseb hotell järgmiste teenuste kättesaadavuse eest: tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, WiFi , lift, lemmikloomad lubatud. Lisaks on kõigil külalistubadel erinevad mugavused. Paljud toad pakuvad isegi lameekraanteleviisor, internet access – wireless, traadita internetiühendus (tasuta), Mittesuitsetajate toad, küte, et rahuldada ka kõige nõudlikumat külalist. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Mis iganes on Sinu külastuse põhjus, Cityrentals-Berlin Apartments on suurepärane valik Sinu viibimisel Berliin's.\nAsudes paigas Schöneberg, on Mercure Hotel Berlin Zentrum täiuslik koht, kus kogeda linna Berliin ja selle ümbruskonda. Kesklinna põnevus on vaid 0.5 km kaugusel. Linnaekskursioonide tingimusi ja kohalikke vaatamisväärsusi ei pea otsima kaugelt, kuna hotell rõõmustab Adelbert Stahlmach Kunsthandel, Horvaatia Vabariigi saatkond, Kadewe vahetu lähedusega. Mercure Hotel Berlin Zentrum teeb kõik endast oleneva, et teha külaliste olek mugavaks. Selleks pakub hotell parimat teenindust ja teenuseid. See hotell pakub arvukalt kohapealseid võimalusi, et rahuldada ka kõige nõudlikumat külalist. Hotellis on 78 imeilusat numbrituba, paljud neist sisaldavad lameekraanteleviisor, internet access – wireless, traadita internetiühendus (tasuta), Mittesuitsetajate toad, konditsioneer. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Mis iganes on Sinu Berliin külastuse põhjus, on Mercure Hotel Berlin Zentrum perfektne tegevuskoht virgutavale ja põnevale seiklusele.\nSee kolmetärnihotell asub Berliini Schönebergi piirkonnas vaiksel kõrvaltänaval, 2-minutilise jalutuskäigu kaugusel elavast Nollendorfplatzi väljakust. Hotell Sachsenhof pakub 24-tunnist vastuvõttu ja tasuta WiFi-ühendust.\nHotell Sachsenhof asub traditsioonilises Berliini eluhoones. Avarates lihtsalt sisustatud tubades on satelliittelevisioon, hubane istumisnurk ja kaasaegne vannituba.\nHotellist 2-minutilise jalutuskäigu kaugusele jääb Nollendorfplatzi metroojaam, mida läbivad 4 metrooliini pakuvad suurepäraseid transpordiühendusi Berliini peamiste huvipaikade juurde.\nRikkalikku hommikusööki serveeritakse igal hommikul söögisaalis. Läheduses on palju kohvikuid ja restorane.\nKülalised saavad jalutada maailmakuulsasse KaDeWe ostukeskusesse ja Kurfürstendammi ostutänavale 12 minutiga.\nPositsioneerudes sobivalt Schöneberg's, on BB Hotel Berlin ideaalne koht väljasõitudeks Berliin ekskursioonidele. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Külalised lihtsalt armastavad selle hotelli asukohta, mis on kohe linna peamiste vaatamisväärsuste Adelbert Stahlmach Kunsthandel, Horvaatia Vabariigi saatkond, Kadewe naabruses. Pakkudes hotelli külalistele parimat teenindust ja laia valikut lisamugavusi, võtab BB Hotel Berlin kohustuse tagada, et Sinu sealviibimine oleks nii meeldiv kui võimalik. See hotell pakub arvukalt kohapealseid võimalusi, et rahuldada ka kõige nõudlikumat külalist. Kõigi majutuste tunnusjooneks on läbimõeldud valik mugavusi, et tagada külalistele võrratu heaolutunne. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Kui otsid mugavat ja muretut majutust Berliin's, tee BB Hotel Berlin'st oma asenduskodu.\nKui see mida otsid, on mugavalt paiknev hotell Berliin's, ära vaata kaugemale kui Guesthouse21 Gay. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde. Guesthouse21 Gay pakub paljusid võimalusi, et rikastada Sinu viibimist Berliin's. Hotellikülalised võivad nautida kohapealseid võimalusi, nagu pesuteenus, suitsetamisala. Kogege siin majutudes kõrgekvaliteedilise toa võimalusi. Mõned toad sisaldavad küte, laud, teler, satelliit/kaabel TV, in room safe, mis aitavad külalistel end peale pikka päeva laadida. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Avasta kütkestav segu Guesthouse21 Gay professionaalsest teenindusest ja mitmekesistest teenustest.\nPopulaarsed hotellid Hafen lähedal


Saku õlletehas mängib mainega\nSaku õlletehas mängib mainega Saku õlletehase nõukogu otsus selle kohta, et Eesti juhtiva õllevabriku aktsiaid ei hakata esialgu Tallinna väärtpaberibörsil noteerima, peaks tegema ettevaatlikuks igaühe, kel Saku õlletehase aktsiatega tegemist. Firma noteerimine börsil on kahtlemata garantiiks tema aktsiate omanikele ja nendega kauplejatele. Siinkohal ei saa jätta kahe silma vahele Saku õlletehase juhatuse esimehe Cardo Remmeli kinnitust, et tehase eelmise aasta majandustulemused vastasid peaaegu ootustele. Sellest väitest õhkub pessimismi, hoolimata tehase mullusest ligi 30 miljoni krooni suurusest kasumist. Remmeli sõnul jälgib õlletehas börsi arengut sügiseni ja otsustab siis, mis saab edasi. Äripäevale jääb mulje, et börsile minekust keeldumisega soovib tehas oma seni varjus hoitud majandustulemusi edasi varjata. Seni ühte soositumat aktsiat omanud tehase arengus on börsist loobumine ootamatu pööre.


Kipper.ee • Vaata teemat - Kodune purjeka projekt, 16jalga\nKodune purjeka projekt, 16jalga\n[ 43 postitust ] Mine lehele 1, 2, 3 Järgmine\nTeema pealkiri: Kodune purjeka projekt, 16jalga\nPostitatud: Teisipäev, 30 Dets 2014 02:20\nLiitunud: Laupäev, 09 Mär 2013 00:02\nOlen siis foorumis pikka aega käinud ja uudistanud, vaatanud teiste arenguid ja tegemisi.\nAga näitaks millega ise siiamaani hakkama saanud ja mis plaanis, küsiks abi, infot ja muud tarkust.\nTagaõue projektiks siis 16jalga e 5meetrise vineerist nurkkaarelise purjeka ehitus.\nJoonised leidsin kõik netist;\nOlen lõpetanud Saaremaal ametikooli ja siis paberitega väikelaevaehitaja ( komposiitmaterjal ) 3a\nsealt ka siis idee ja algteadmised. Ideed ja erinevaid plaane ja jooniseid sai aastaid läbi sõelutud ja mõeldud ja siis alguse sai Juuli 2013. Pidin alustama alguses kuuri ehitusega, kuna kuskil vaja paati sees teha. Sai siis hoovi 7,2x5m paadikuur tehtud, kus alustada oma projekti. Kuuri sain püsti alla 2kuu ja siis saigi alustada paadiga. Küll ainult lühikest aega jõudsin septembri lõpuni teha ja siis juba ajateenistusse. ehk pilte siis 2013 sept lõpuks :\nEi hakka kõiki pilte siia suureks tooma muidu läheb liiga kirjuks vast.\nRihtplaat, mille ostsin paadi tegemiseks ja mille peal olen kogu rihtimise ja paksusmasina osa teinud.\nSiis tuli ajateenistus ja töö jäi sinnapaika. Aga üsnapea tuli talvepuhkus ja linnaload, ning enne lume mahatulekut sain tehtud ja liimitud tekk- ja nurkveeger.\nJärgmiste linnalubadega sai pm kõik veegrite ja kiilu miiud õigeks aetud. väljas olid küll miinuskraadid, seega liimida ega midagi sellist teha ei saanud aga hööveldada ja lihvida küll.\nsiis talvega sai pm kõik need paika ja tuli ootama jääda soojemaid aegu ja rahainglit, et saaks vineerid ära tellida. Tellisin 4tahvlit BB/WG 9mm 1500x3000 niiskuskindel kasevineer\nIlusamal küljel oli terve tahvli külg ilus puhas puit, WG küljes oli väiksemad oksakohad ja selle ma jätsin välja, kuna teadsin et katan epo ja riidega.\nsiis tuli külgede lõikamine ja sobitamine:\nkuna tahvel oli 3000\nsiis sai kõik osad teha 2-st tükist.\nVineeri enda liited tegin 1/10-le\nehk kui vineer 9mm paks siis miiu tuli 9cm\nja liimisin D4 polüureaanliimiga ( kasutasime sama ka koolis ja testisime seal tugevusi, vees ja maal ) epot ei olnud võtta liimimiseks siis.\nPeale ajateenistust jõudsin kodukohas ollagi natukest aega ainult, ja kolisin eemale 80km\nja siis nädalavahetustel jõudsin tegemas käia.\nEhk siis sai hulganisti lihvitud hööveldatud ja täävile lisaks veel 3või4 kihti liimitud ja kiil ilusti ära tehtud.\nja enne kui talv 2014 hakkas siis tulema, olin kindel, et pean katma veel enne külma epoga, küll tahtsin veel ka klaasriidega aga seda ei jõudnud. ehk siis sai kaetud korraliku kihi epoga väljast.\nJust tahtsin niiskuse, tolmu, vihma muu ilmastiku eest kaitset, aga mida ma nüüd viimane kord seal käies nägin et väljast kõik ilus, aga sees kus on puit paljas on ( ma oletaks et sine) päris suured kohad sinakaks tõmbanud. minu teadmiste kohalt sine nagu puidu füüsilisi omadusi ei kahjusta, kui ilusti ära kuivanud uuesti. et seest läheb samuti tulevikus epo ja värv siis.\nveel paar pilti viimsest ja hetke seisust:\nPalju juttu olen rääkimata jätnud, detaile ja asju, proovin siin kokkuvõtta ja mis puudu küsige, parandage, andke ideid.\nPuidu ostsin Läänemaalt, mingi mööblifirma vist oli.\nsain hea pakkumise. Mänd siis ilmselgelt\nliimiks kõikjal oli siis D4 Polüuretaanliim\nKruvid roostevabad Würthist\nEpo - Variant Eesti OÜ\nVineer, niiskuskindel kask - Haapsalu Sambla\nTegemist siis alles nn ehitus kaartega. Igale poole tuleb 1kaar vahele ja kohati isegi 2kaart veel. tina väiksemad kui hetkel. Nagu joonistest näha on seal 2varjanti kas kajutiga või ilma. Algselt ma tahtsin kajutiga aga otsustasin et teen ikka ilma, aga samas veel pole midagi kindlat\nSvert kiiluga, ehk peale seda kui olen kere väljast riidega katnud hakkan tegema sverdi kaevu läbi kiilu. Sverdi mõõdud kirjutan tulevikus täpsemalt, hetkel ühe jutuga kõike ei jõua.\nPurjestuse ma tahaks ühtlustada 470-ga mõõdud suht sobivad, 470küll sport purjekas mis nn ülepurjestatud aga samas mu paat tiba suurem aga kandiliselt laiem ja tunduvalt raskem siis peaks vast isegi sobima, aga äkki mõni asjatundja oskab mind siit suunata.\nJooniste järgi on 470purjestus paar m2 väiksem.\nAga teen ka kogu ehitusest videot ja panin kokku esimese osa ehk kaamera tiksub nurgas koguaeg\nVideot näete siit\nTeema pealkiri: Re: Kodune purjeka projekt, 16jalga\nPostitatud: Teisipäev, 30 Dets 2014 12:02\nEsimene postitus ja kohe nii vinge. Respect!\nVaadates seda videot tekkis vägisi mõte, et mitu töötundi sinna kaheksasse minutisse on kokku kruvutud. (Natuke annab sampling ratest aimu mõne üksiku varjulaigu liikumise kiirus) Lisaks muidugi kogu see uurimis-, projekteerimis ja mõttetöö mida parema tahtmise juures ei saa videosse valada.\nFoorum oleks nagu keset südatalve kohe kuidagi huvitavaks muutunud. Esiteks sai Tim pallitiiru otsad kokku ja siis nüüd tulid Sina sellise ägeda asjaga kapist välja. Lisaks muidugi see visualiseering mis kõlbaks nii õppematerjaliks kui ka näiteks lingina CV-sse panemiseks.\nKuna ma paate pole ise ehitanud, siis nõuga palju aidata ei oska. Küll aga olen muudesse hobiprojektidesse palju aega ja raha matnud ning tean mis on see liikumapanev jõud\nOlen osa Sinu värskest fännklubist ja hoia meid ikka oma tegemistega kursis.\nJõudu ja jaksu asja lõpuleviimisel.\nPostitatud: Teisipäev, 30 Dets 2014 15:19\nTubli töö, klassikaline ehitusviis!\nTaglase koha pealt- 470 masti ja purjesid kasutada igati mõistlik, eriti, kui paat veidi suurem, laiem ja raskem. Groodile rida rehviauke juurde, siis ei tohiks ka kõvema ilmaga probleeme olla.\nPostitatud: Kolmapäev, 31 Dets 2014 01:19\nTäpselt mis rye juba esimese lausega ütles. Lahe!\nMa paadiehitusest ei tea, tekkis küsimus, et kui pärast kere riidega katmist sverdikaevu hakkad tegema lõikad ju monoliitse veekindla pinnakatte läbi?\nPostitatud: Kolmapäev, 31 Dets 2014 01:52\nVäga innustav ja positiivne vastukaja\nVaadates seda videot tekkis vägisi mõte, et mitu töötundi sinna kaheksasse minutisse ...\nVideotes on palju juppe ära jäänud, kus aegajalt läpakal sai aku tühjaks, lihtsalt jumpsis, tuli üle 2H siis ka aegajalt kadus ära jne\naga materjalid mis seal oli oli vist x256 kordse kiirendusega\naga töötunde hulganisti. puhtalt videol üle 30H, aga seal pole ka materjali valmistamist ja nii.\nEsma idee oli, et katan ainult küljed riidega, et kiilu ei tee, kuna kiilule vist peaks tegema ka ahtrisse ühe osa juurde ja kui see tehtud siis laseb kiilule ka riide peale.\nAga see kõik veel mõtlemis faasis, lume sulamiseni veel aega on.\nPostitatud: Reede, 09 Jaan 2015 16:17\nLiitunud: Reede, 09 Jaan 2015 15:11\nLahe, et vineerpaate veel tehakse. Maadlesime ise suvel sarnase projektiga, lugeda saab värskest "Paadist".\nPostitatud: Pühapäev, 15 Veebr 2015 16:01\nUuriks tiba maad.\nÜks järgnevaid asju on svertkaevu tegemine. Siit hulga küsimusi ja äkki oskab keegi kogemusi rääkida.\nJoonistes on mul sverdiks 6mm terasplaat, olen leidnud et 6mm teras kiilul samaväärne umbes 17mm vineeriga.\nIse eelistaks vast vineeri, kui epo ja riidega katta. samas kogemusi siin kohal null.\nSiis kui palju peab kiilul sverdikaevus ruumi olema?\nMul tuleb joonistest et kui 6mm teraskiil siis 19mm vahe. kas umbes sedasi tulebki?\nja kas keegi oskab suunata või kirjutada mis moodi svert nn liikuma hakkab?\nsvert on üleskäiv/lööv ehk kui kivi tuleb siis viskab viisakalt kaevu tagasi. Aga mul pole eriti joonistes räägitud mismoodi see sverdi enese kinnitamine käib, lihtsalt polt läbi ja veekindlalt ära ühendada?\nKas kuskilt leiab täpsemalt sellekohta ka et kui ma registreerima kunagi hakkan et mis kategooriasse läheb, või ainult sellejärgi mis varustus on? et kui mul olemas C-kat nõutav varustus siis peaks sobima?\nPostitatud: Pühapäev, 15 Veebr 2015 20:03\nLiitunud: Esmaspäev, 04 Sept 2006 12:52\nhttp://forum.woodenboat.com/showthread. ... es-another)-Sooty-Tern/page6\nIdeid leiad sealt, max sverdile nn. uputatud tinaplõnn , et ei ujuks .\nSinna, ja, ja tagasi!\nPostitatud: Pühapäev, 15 Veebr 2015 20:45\nSverdi teemal veidi. Mul on aastate eest vana 470- klassi svertpaat ümber ehitatud kajutiga matkapaadiks. Proovitud veidi Võrtsul ja Peipsil. Purjed 420-lt. Veidi napib, aga saab hakkama ka täislastis...\nAh jaa- oli sama mure- Vajasin sverti, mis ise, enda raskusega alla vajub, kui tali vabaks anda! Siis sai kaev pealt kinniseks teha. Et kui kokpit vett täis läheb- siis ei hakka suletud kajutisse vett lahmama. Meenub, et Finnidel oli alumiiniumlehest svert ja vajus ka enda raskusega alla... 470-l originaalis on nii alla- kui ülestõmbe talid. Tüütuvõitu lustisõidul... Muidugi, olen näinud ühe matkapaadi kirjeldust, kus oli vineersvert, aga selle alaossa oli sisse lõigatud ava ja see täidetud tinast mõnekilose ballasti tükiga. Peal ka klaasplastik, epo baasil. Tööd rohkem, et viisakaks saada, aga hüdrodünaamika on veidi parem. Talid on pikemaks minev jutt ehk. Skanneerimist pole veel ära õppinud.\nPurjede rehvimiseks on ehk mugavam viis. Mul on see tervikuna ümber tõstetud igiammuselt Kiisk- klassi svertpaadilt (oli samade gabariitidega šarpiikaartega laudpaat kui Sinul .) Tegu on lihtsustatud patentrehviga, mis sobib hästi sellisele väikesele paadile!!\nPõhimõte on, et tõmbad poomi mõni sentimeeter pikisuunas tahapoole ja siis saab seda pöörata ümber enda pikitelje vajalik arv tiire. Fikseerimiseks tuleb poom uuesti ettepoole lükata. (Vedru aitab ka.) Kui soodi kinnitus tuleb poomi nokast ettepoole- siis aitab Kiisa- laadne soodirõngas...\nVõimalusel kutsun külla- saan ehk mõne ideega abiks olla! Ka telefon on abiks vajadusel.\nEdu soovides Tõnis, Otepää mailt, kunagine sisevee laevajuht.\nPostitatud: Reede, 20 Veebr 2015 22:02\nKas Eesti vetes, rannikuvetes oleks vast targem nn üleskäiv svert?\nkas mingeid muid eeliseid veel peale selle et kui kivi saab siis viskab üles?\nTeine varjant ka nagu optimistil et viskan sverdi sisse ja olemas.\nKui kivi tuleb siis tagajärjed tunduvalt hullemad vast.\nMõte läheb ikka ülesviskavale\nkas midagi sellist tundub õige? see siis veekindlalt\nja sverdile tina sisse midagi sellist?\nPostitatud: Laupäev, 21 Veebr 2015 10:23\nMeie kivistes randades on pöörduv svert ilmselt mõistlik. Puuduseks on pikk sverdikaev ja paadi põhi pikalt lõhki, aga selle saab ju seestpoolt piisavalt tugevaks ehitada. Kiil terveks jätta ja svert sealt kõrvalt panna on ka ok. Sverdikaevu sisu liimi riidega üle enne koostamist ja altpoolt sverdikaevu ja paadi ühenduskoht pärast.Et ei tuleks kallale tavaline viga nende asjade juures, et kaev paisub ja svert ei liigu.\nPostitatud: Pühapäev, 22 Veebr 2015 20:49\nToivo nõuanded tunduvad väga asjatundlikud! Tasub arvestada. Lisaksin mõne mõtte veel, mis võivad ehk olulised olla.\nSverdi ja ka kaevu üleliimimisel oleks ehk mõistlik panna klaasriiet 2 või isegi enam kihti... Tean vähemalt kaht juhtu kajutite juures, kus üks kiht aja jooksul puidu paisudes rebenes. Tööd ja vandumist jagus pikemaks ajaks. Ka sverdil on ainult aja küsimus, kunas vesi puidu sisse pääseb... Kaevu ava laiuse juures tuleks arvestada ka seda, et mitmel pool on riide ülekatted, mis võivad sverdi lõtkud olematuks muuta. Aga ka seda, et aja jooksul sverdi liikumised kulutavad plastikukihi õhemaks. Teatud oludes on olnud isegi sverdi vibreerimist, mis ka kulutab.\nSverdile seatinaballasti paigutamise viis tundub huvitav ja hea. Ainus, mida ei oska kohe öelda,et kui palju sula tina puitu kõrvetada jõuab enne mahajahtumist, selle massi juures. Seatina sulamistemperatuur on mu mälu järgi kusagil 300 kraadi juures. (See on sepaääsi jaoks üsna lihtne mure.) Ainus hoiatus: endal said kopsud mõningase põntsu, kui autoakude tina sulatasin... Neil on ka happeaurud!\nPostitatud: Esmaspäev, 23 Veebr 2015 07:57\nRooli Robi kirjutas:\nSverdile seatinaballasti paigutamise viis tundub huvitav ja hea. Ainus, mida ei oska kohe öelda,et kui palju sula tina puitu kõrvetada jõuab enne mahajahtumist, selle massi juures. Seatina sulamistemperatuur on mu mälu järgi kusagil 300 kraadi juures.\nOlen puidust vormi tina valanud aga palju väiksemasse, tikutopsi suurusesse. Sellega oli probleem. Puit hakkas suitsema ja gaase eraldama või lihtsalt veeauru ning tina sisse jäid mullid.\nNii suur hunnik tina suitsutab puuvormi kaua aega enne kui maha jahtub. Saab muidugi ämbriga külma vett peale lajatada aga kahtlustan, et sellest ei tule hea tulemus. Et valmistehtud vormi mitte lihtsalt ära visata, võib aidata, kui vormi põhja panna plekk - suurema pinna eraldab siis ära.\nPostitatud: Esmaspäev, 23 Veebr 2015 08:09\nTäpselt nii - kõik on füüsika ja keemia Plii sulamistemperatuur on 327,46 °C ja puidu süttimistemperatuur kusagil 200 ja 300 °C vahel - temperatuuridel üle 300 °C tselluloos, mis on puidu põhikoostisosa, lihtsalt laguneb...\nPostitatud: Esmaspäev, 23 Veebr 2015 11:02\nMinu pakkumine- teeb savist samase vormi nigu pesa, pisut väiksem, nii 5mm, valab tina senna sisse. Pessa istuab tina vaik+hake+filler seguga, enne istutamist vooderdad pesa matt+vaik. Tihvtid saab mujale ka panna, parema püsimise jaoks freesid pesale faasi serva. Ja ongist tina ja puit valutult abielus.


Koroonaviirusest tervenenud Juventuse jalgpallur: mul oli tõsine hirm - Jalgpall\n01.aprill 2020 17:18\nKoroonaviirusest jagu saanud Torino Juventuse jalgpallur Paulo Dybala tunnistas, et oli haigestumise järel tõsiselt hirmunud.\n"Ma ei varja seda - ma kartsin väga. Õnneks on mul nüüd palju parem," sõnas Argentina koondislane Dybala Itaalia meediale.\nJuventuse ründaja kutsus kõiki inimesi üles koju jääma ja karantiinist kinni pidama. "Itaalias pole olukord kerge, paljud inimesed surevad. Võtke asja tõsiselt," sõnas ta.\nKoroonaviiruse läbipõdemise kohta ütles argentiinlane, et see oli hirmus kogemus. "Üritasin treenida, kuid juba mõne minuti pärast ei saanud ma enam hingata. Õhk sai lihtsalt otsa. Mul oli köha, nõrkus ja tugevad külmavärinad,” meenutas jalgpallur.\nItaalias on koroonaviirusse nakatunud üle 100 000 inimese ning surmajuhtumeid on viimastel andmetel juba 12 428.\nHispaania tippväravavaht võrdles koroonaviiruse sümptomeid rongi alla jäämisega (42) 24.03.2020


Krisly Köögis-magusad küpsetised: jaanuar 2011\nTegin siis ka esimese katsetuse teha saiavormi.Tuli maitsev.\nSõime seda vaarikakisselli ja vaniljekreemiga.\n300-350g moosi(kasutasin vaarikamoosi)\nLõika sai kuubikuteks. Määri ahjuvorm(kasutasin 15*20cm) võiga ja puista põhjale saiakuubikuid. Seejärel lao õunaviilud või kuubikud, raputa üle suhkru ja kaneeliga.Määri peale moos lusika abil. Lao jälle kiht saiakuubikuid ja kiht õunaviile või moosi.Moosile raputa peale riivitud halvaad. Jätka senikaua, kuni aineid jätkub(Selle vormiga mida mina kasutasin jätkuski võid üheks kihiks kõike); viimaseks kihiks peaks jääma saiakuubikud. Klopi lahti munad ja lisa hulka piim, sega segamini. Kui kasutad moosi ja vormi suhkrut ei raputanud, lisa piimale veidi suhkrut. Kui raputasid õunte peale suhkrut ja kaneeli, ära piimale suhkrut lisa. Vala piimasegu vormi ning jälgi, et selle piir jääks ülemistest saiakuubikutest 1-2cm allapoole. Vajadusel kalla piima juurde. Raputa peale suhkrut,kaneeli ja riivitud halvaad ja kata fooliumiga, küpseta ahjus 200° juures 40 minutit. Võta veerand tundi enne valmimist foolium pealt ära, et saiakuubikud pruunistuksid.\nKisselli tegin vaarikakisselli pulbrist.Vaniljekastme tegin samuti vaniljekastmepulbrist!\nNB! Saiavorm vahustatud vahukoorega on ka hea :)\nPostitaja: krisly kell 01:36 Kommentaare ei ole:\nÜks väga hea ja maitsev kook,mida on väga lihtne valmistada.Parim söömiseks on ta järgmisel päeval,nt täna teed ja homme sööd :)\n■1 terve muna\n■1 dl suhkrut\n■2,5 dl jahu\n■1 tl vanillisuhkrut\n■2 tl küpsetuspulbrit\n■1,5 dl suhkrut\n■1 dl mandlilaaste\n■2,5 dl vanillikastet või vahukoort.Jälle jagan oma arvamust ja minu arvates on vahukoor just see õige.\n■200 g vaarikaid, punaseid sõstraid või väikesi maasikaid.Minu arust õigesse Brita kooki käivad siiski vaarikad,siis on ikka kõige parem.\nMikserda munakollased, terve muna ja suhkur kohevaks tugevaks vahuks. Lisa sulatatud ja jahutatud või, seejärel eelnevalt läbi segatud kuivained. Laota tainas küpsetuspaberiga kaetud ahjuplaadile(kasutasin 30*40). Beseemassiks mikserda munavalged ning lisa vahustades vähehaaval suhkur. Jaga mass lusika abil kuhjakestena tainale(kui kasutad samuti suurt ahjuplaati,siis jaga beseekiht vaid poolele taignapinnale.Kui aga kasutad näiteks 20*30 vormi,siis pane beseekiht üleni peale) ja silu noaga ühtlaseks õhukeseks kihiks. Raputa peale mandlilaastud ja küpseta alumisel siinil 175-kraadises ahjus 20 minutit.\nTõsta restile jahtuma. Lõika täiesti jahtunud kook pooleks ning kata üks pool vanillikastme(vahukoore) ja marjadega. Kata kook teise poolega(peale jäta ikka beesekihiga pool).\nNB!Kui marjad on külmutatud,siis soovitan peale panna marjadele tuhksuhkrut,muidu natuke hapuks jäävad marjad.\nPostitaja: krisly kell 01:23 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: krisly kell 06:29 Kommentaare ei ole:\nLinnupiimatäidisega tort Veikole\nVahusta munavalge ja suhkur vahuks. Sega kartulijahu, jahu ja küpsetuspulber ning lisa munasegule. Vala tainas küpsetuspaberiga kaetud vormi(30*40cm),küpseta 175-200º C juures u 35 minutit.\nKoogi valmidust kontrolli puutikuga. Lase koogil jahtuda vormis.Lõika jahtunud tordipõhi kaheks. Lihtsam on muidugi küpsetada põhjad erladi,selleks jaga taigna kogus kaheks ja küpseta eraldi,küpsetus aeg ka siis lüheneb,umbes 10-15min ühe põhja küpsemisaeg.\nKreemi valmistamiseks vahusta munakollased suhkruga, lisa jahu ja hoolikalt segades piim.Kuumuta vesivannil pidevalt segades, kuni segu pakseneb.Lase jahtuda.Vahusta või ja sega munakollase seguga.Paisuta zhelatiin 1,5 dl vees ja sulata nõrgal kuumusel pliidil.Vahusta munavalged kõvaks vahuks ja nirista hulka sulatatud zhelatiin.Lisa munakollasesegu ning maitseained.Lase pisut tarduda, nii et segu muutub paksemaks.\nu 300 suhkrumassi või martsipani\nPane esimene põhi sobiva suuruse kandiku peale,immuta vaniljepiimaga(keeda piim,lisa vaniljesuhkur,jahuta).\nPane esimese põhja peale linnupiimatäidis.Teine biskviit tõsta peale ja immuta samuti.Lase külmas seista paar tundi.\nVahusta vahukoor ja kata kogu tort ja küljed vahustatud vahukoorega õrna kihina.\nRulli suhkrumass või martsipan õhukseseks ja kata kogu tort. Kaunista vastavalt soovile.\n(Mina tegin külgedele Vahukoore-kohupiima kreemi ja pritsisin läbi tordipritsi ümberringi!)\nPostitaja: krisly kell 06:21 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: krisly kell 06:00 Kommentaare ei ole:\nSega omavahel jahu, sool ja sooda. Lisa ricotta, pehme või ja suhkur. Näpi ühtlaseks tainaks, keera see kilesse ja pane vähemalt 1 tunniks külmkappi. Kuumuta ahi 200 kraadini. Rulli tainas küpsetusplaadi suuruseks tükiks ja tõsta küpsetusplaadile. Määri pealt lahtiklopitud munaga ja puista üle kaneelisuhkruga. Lõika tainas piklikeks tükkideks. Küpseta 15-17 minutit ja eralda soojana üksteisest.\nPostitaja: krisly kell 05:56 Kommentaare ei ole:\n350 gr. margariini või võid\n1/4 kl. vett\n1. tl. kakaod\nja nii palju vett, et suhkur märguks.\nVõi ja suhkur vahustatakse, lisatakse munad, vesi, maitseained ning viimasena jahu.Taignast pritsitakse või pannakse lusikaga küpsetusplaadile tähekujulised küpsised, küpsetatakse kuldkollaseks. Jahtunud küpsistele pritsitakse keskele nagu lille südameks kakaoglasuurist täpp.Glasuuri valmistamiseks soojendatakse etteantud ained pidevalt segades 36-40 kraadini, siis pritsitakse küpsistele läbi pärgamenditorbiku.\nPostitaja: krisly kell 05:52 Kommentaare ei ole:\n■6 digestive küpsist\n■600g täisrasvast toorjuustu (Philadelphia)\n■1,5 dl 35% koort\n■100-150g Geisha šokolaadi (1-1,5 tahvlit)\n■1 dl suhkurt\n■100g Geisha šokolaadi (1 tahvel)\nPurusta küpsised ja sega sulatatud võiga. Suru lusikapõhjaga tugevalt 24 cm-se läbimõõduga koogivormi põhjale.\nSega (toasoe) toorjuust ja suhkur ühtlaseks massiks, lisa ükshaaval, segades, munad ja munakollased. Täidisemassi pidevalt segades nirista juurde koor. Kõige lõpus lisa tükeldatud šokolaad. Küpseta kooki 155-kraadises ahjus 1 tund. Aseta küpsemise ajaks ahju ka veevann. Lülita ahi välja ja jäta kook ahju veel järgmiseks tunniks nii, et ahjuuks on irvakil. Jätka jahutamist toatemperatuurini ja seejärel üleöö külmikus.\nKatteks sulata 50g šokolaadi ja määri jahtunud koogile.\nPostitaja: krisly kell 23:08 Kommentaare ei ole:\nJaga tainas kaheks ja küpseta iga osa erladi umbes 10min.(kasutasin vormi 30*25cm)\nvahusta vahukoor suhkruga,lisa vaniljesuhkur.Sega vahukoor toorjuustuga.\nEsimese põhja peale pane mõnda hapukamat moosi(see immutab ka põhja mahlasemaks).Pane pool täidisest põhjade vahele,peale viilutatud banaane,kirsse kivideta,mustikaid ja siis uus kiht täidist(jäta natuke tordi katmiseks).Mis üle jääb määri õrna kihina tordi peale.\nKogu tort kata erinevate puuviljadega.Peale pane toidutarretist(ruf toidutarretise pakendil on selle tegemise õpetus olemas.Mina tegin kahest väiksest toidutarretise pakikesest.\nLiblika tegemiseks 100g šokolaadi\nSulata sokolaad,pane väiksesse kilekotti,kuhu nurka tee auk,mina eelnevalt otsisin netist liblika pildi,printisin,joonistasin ümber küpsetuspaberile ja siis sokolaadiga katsin kõik joonistatud liblika.Edasi läks raamatu vahele tahkuma.\nTordile panin ümberringi küpsised.\nPostitaja: krisly kell 07:10 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: krisly kell 07:00 Kommentaare ei ole:\nSuvisel ajal kasuta värskeid aiavaarikaid,kui neid aga käepärast pole,sobivad ka külmutatud marjad.\nVahusta munad suhkruga kohevaks vahuks. Sega omavahel kakao, küpsetuspulber ja kartulijahu ning sõelu munavahu hulka. Sega ettevaatlikult.\nKata ahjuplaat küpsetuspaberiga ja vala peale tainas. Küpseta 250° juures 5 minutit. Kummuta biskviit teisele, suhkruga ülepuistatud küpsetuspaberile. Tõmba pealmine paber ettevaatlikult ära, keera allesjäänud paberiga koos rulli ja lase puhta rätiku all jahtuda.\nSulata šokolaad veevannil ja sega kohupiimaga.Vahusta koor ja sega hulka. Lõpuks lisa vaarikad. Määri kreem lahtirullitud biskviidile ja keera rulli. Enne lahtilõikamist lase hetke seista jahedas.\nPostitaja: krisly kell 11:59 Kommentaare ei ole:


SHE3AR75UC | Bosch Ascenta 24 'nõudepesumasin süvistatava käepidemega - roostevaba teras - Osta Nõudepesumasinaid\nPõhiline / Osta Nõudepesumasinaid /Bosch SHE3AR75UC Ascenta 24 'nõudepesumasin koos süvistatava käepidemega - roostevaba teras\nBosch SHE3AR75UC Ascenta 24 'nõudepesumasin koos süvistatava käepidemega - roostevaba teras\nParimad nõudepesumasinad Kaubamärk: BoschÜksus #SHE3AR75UC\nKvalifitseeruvate Boschi köögiseadmete ostmisega saate kuni 1500 dollarit allahindlust.\n24/7 ülevoolukaitsesüsteem, 50 dBA vaikuse reiting, ENERGY STAR\nSeeria : Ascenta\nMahutavus : 14 Koha seaded\nBosch SHE3AR75UC nõudepesumasina ülevaade\nAscenta sari on Boschi algtaseme nõudepesumasinate sari. Lisateave ja lugege meie põhjalikku juhendit a Boschi nõudepesumasin .\nBosch SHE3AR75UC sisaldab järgmisi osi\nBosch SHE3AR75UC on 23 9/16 tolline nõudepesumasin ja selle jaoks on vaja vähemalt 23 5/8 'laiust 33 7/8' pikkust väljalõiget\nSee nõudepesumasin mahutab kuni 14 tassi\nKui tõhus on see nõudepesumasin?\nSee nõudepesumasin on energiatähega hinnatud, muutes selle umbes 10–20% efektiivsemaks kui muud energiasäästuta tähisega seadmed. See säästab pikas perspektiivis teie raha, aidates samal ajal ka keskkonda.\nscepter tv lülitub sisse ja seejärel välja\nSelle nõudepesumasina keskmine tsükkel kasutab umbes 3,2 liitrit vett .\nSellel nõudepesumasinal on 6 pesutsüklit .\nSelles nõudepesumasinas on PureDry, Boschi põhiline kondenseerumiskuivatussüsteem, mis soojendab vett 160 kraadini, luues ülikuumutatud pinnad, mis võimaldavad vett enamikul nõudest aurustuda.\nSeda nõudepesumasinat hinnatakse 50 dB . Lisateabe saamiseks vaadake allolevat loendit:\n50 dB - oma klassi vaikseim\nSäästab igal aastal kuni 280 liitrit vett\nIselukustuvad uksed jäävad kinni ja riivid\nÕrn pesu Hiina jaoks\nRoostevabast terasest TallTub koos PP-ga\nHõbedaga värvitud roostevabast terasest fascia\nPunane järelejäänud aja ekraan\n6 pesutsüklit ja 2 valikut\nSanitize Option kõrvaldab bakterid ja parandab kuivatamise tulemusi\n279 kWh / aastas - Energy Star\nÜletab ENERGY STARi veenõuded 69%\nEcoSense vähendab energiakasutust kuni 20%\nBoschi eksklusiivne 24/7 ülevoolu lekkekaitse\n3 h, 6 h, 9 h Viivitusega taimer\nKiirpesu - 30 minuti või vähem\n14 Koha seadmise maht\n300 seeria nagid\nKäsitsi kõrguse reguleerimine ülemine riiul\nPikk hõbekera korv\nMahutavus: 14 koha seadistust\nMinimaalne kapi avamise sügavus: 24 '\nPesutsüklite loend: raske, automaatne, tavaline, loputus ja hoidmine, õrn, ekspress\nPesemisvõimalused: puhastage, 3/6/9 H viivitusega alustamine\nVeekulu tsükli kohta: 3.2\nAastane veetarbimine kokku: 688\n1 2-stPraegune üksus 599,00 USD\nBosch SHE3AR75UC Ascenta 24 'nõudepesumasin koos süvistatava ... SHE3AR75UCAscenta seeria\n2 2-stRea ülemine osa 849,00 dollarit\nBosch SHEM63W55N 300 seeria 24 'nõudepesumasin, 44 dB, 3. ... SHEM63W55N300 seeriaSama mis eelmine, pluss\nPalju vaiksem 44 dB juures\n3. hõbeeseme riiul\nSpeed60 programm alla 60 minuti\nTäielik roostevabast terasest sisustus\ntoshiba blu ray-mängija kaugkoodid\npesumasin teeb tsentrifuugimise ajal lihvimüra\nkuidas voodipära voodisse kinnitada\nkuidas peatada pesumasina raputamine\nkuidas parandada kriimustatud Xbox 360 ketast


Personalifirmat tuleb valida sama hoolikalt kui töötajat\nKuigi hetkel räägitakse Eestis heade töötajate nappusest, laekub väljakuulutatud konkursile tihti nii palju avaldusi, et ilma professionaalide nõuanneteta tundub lausa võimatu õiget otsust langetada.\nNäiteks otsis tuntud ehitusfirma pealinna kontorisse sekretäri. Pakuti Eesti keskmist palka, kuid ega töö ka konti murra.\nOmeti olid omanikud üllatunud ülisuurest huvist lihtsa ametikoha vastu ? esimestel päevadel laekus 120 avaldust, sealhulgas soovisid tööd lausa mitme kõrgharidusega ja võõrkeeli valdavad kandidaadid. Firmas naljatati, et ju on tõmbenumber firma maskuliinsus ? ehituse peal ju valdavalt meesterahvad, eelkõige noored ja edukad projektijuhid. Ja kus sa hing nende edukate meesterahvastega ikka mujal kohtud kui töö juures...\nKuidas aga kindlaks teha tegelik motivatsioon silmnähtavalt ülekvalifitseeritud töötajate puhul? Seekord suudeti selles ettevõttes siiski oma jõududega välja valida sobiv töötaja ja eks elu näitab, kas see valik oli õige.\nSamas on ka personalifirmade kasutamisel omad riskid. Sageli lõpeb koostöö ettevõtte ja personaliotsingufirma vahel tüli ja süüdistustega.\nKuigi ettevõte saab anda vastutuse üle personalifirmale ja vastu saada garantii kuni töötaja katseaja läbimiseni, on paljud ettevõtted sellest koostööst siiski loobunud.\nEstiko juhatuse esimees Ellen Tohvri ütleb, et nemad on erinevatel aegadel kasutanud nii üht kui teist varianti, kuid hetkel siiski pigem ei kasuta personalifirmade abi.\n?Hea meelega annaksime selle töö personalifirmale üle, kuid kahjuks puudub meil positiivne kogemus,? räägib Tohvri. ? Kahetsusega on tulnud nentida, et need otsingud on lõppenud meie jaoks väga kulukalt ja väga edutult.?\nNii näiteks otsiti personalifirma abil Estikosse saneerimise käigus müügijuhti, kuid kahe aasta jooksul sobivat kandidaati ei leitudki. ?Tänase päeva seisuga on kõik need töösuhted lõpetatud. Loomulikult ei saa väita, et ise töötajat otsides ei tuleks ebaõnnestumisi ette, ikka tuleb. Ainult et sellisel juhul ei ole need lihtsalt nii kulukad,? jätkab Tohvri.\nKalevi personaliteeninduse juht Asta Feldschmidt ütleb, et ka Kalev teeb põhitöö personaliotsingu vallas ise ära, sest ettevõttesisene ressurss ja kompetents selleks on olemas.\nSamas on juhtide ja võtmespetsialistide leidmiseks kasutatud kandidaatide hindamisel ka personalifirmade abi. Seda eelkõige põhjusel, et personalifirma kasutab üldjuhul hindamismetoodikaid, mis ettevõttel endal puuduvad.\n?Personalifirma eeliseks on, et üldjuhul töötavad seal suure kogemustepagasiga professionaalid, kes kasutavad spetsiifilisemaid valikumeetodeid kui need, mis ettevõtetel kasutada,? toob Feldschmidt välja personalifirma eeliseid.\nNegatiivse poole pealt võib tema arvates aga välja tuua selle, et personalifirma konsultant ei tunne ettevõtte töökeskkonda, sisekliimat ega inimesi, kellega uus töötaja koos töötama hakkab, samuti muid nüansse. ?Ka kulud on sageli kordades suuremad kui ise töötajat otsides,? rõhutab Feldschmidt.\nSelles, mida personalifirma garanteerib, lepitakse eelnevalt kokku. Personalifirma annab sageli garantii, et juhul kui tööle võetud kandidaat ei osutu sobivaks või lahkub, otsib personalifirma tasuta uue inimese.\n?Kalevil selline kogemus puudub, kus töötaja värbamine lõpeb personaliotsingufirma ja ettevõtte vahelise konfliktiga. Kui selliseid olukordi siiski ette tuleb, võib põhjuseks olla näiteks ebapiisav eeltöö ja üksteisest möödarääkimine,? näeb Feldschmidt siin kahepoolset süüd.q\nParaku ei ole ka meil personaliotsingufirmadega erilist õnne olnud. Mõned aastad tagasi otsisime vastutavale kohale müügi- ja klienditeenindusosakonna juhti. Valitud kandidaat kiideti väga üles, paraku ilmnes tal tõsine alkoholiprobleem.\nHiljem selgus, et valitud meesterahvas oli eelmisest kohast sama probleemi pärast vallandatud ? kahjuks viitab see puudulikule taustauuringule.\nParemuselt järgmine mees sai eelmisest töökohast parema pakkumise ja otsustas jätkata samas kohas, ka kolmas kandidaat ei püsinud kaua. Loobusime ja otsisime ise edasi ning valitud mees on tänaseni ametis.\nKas see sõltub ettevõtte spetsiifikast või millestki muust, aga meie kogemus näitab siiski, et edukamateks on osutunud just oma organisatsioonist välja kasvanud juhid. Hästi on läinud ka siis, kui kandidaat on leitud oma töötaja või koostööpartneri soovitusel.


Pariis pakub peatuspaika 700-le Barbie-nukule - Välismaa - Tänane leht\nGina Doggett AFP\nPärast rohkem kui 30-aastast pausi avati Prantsusmaal uus Barbie-näitus.\nPariisi muuseumis kujutatakse nukku kui oma ajastute peegeldajat.\nMattel on toonud 27 eri nahavärviga Barbiesid.\nTänavuse uuendusena tulid müüki kolme teistsuguse kehakujuga nukud.\nLisaks astronaudi ja arstina töötamisele on Barbie ametis olnud ka kiirtoidurestoranis. FOTO: AFP/SCANPIX\n«Barbie oli oma ajastu peegel,» rääkis näituse kuraator Anne Monier. Tema sõnul pakub näitus kultuurilist aegtelge läbi ikoonilise Ameerika preili elukäigu. 1959. aastal müüki tulnud nukumudelite taustaks on välja pandud vastavate ajastute ajakirjakaaned. Nukke on seal kokku 700.\nKuigi tundub, et Barbie ei püsi ühel töökohal just kaua, on tema CV muljetavaldav: seal seisavad teiste seas nii stjuardessi, kirurgi kui ka politseiniku amet. Pikajalgne blondiin on ka ei rohkem ega vähem kui neli korda kandideerinud USA presidendiks ning olemata küll kunagi ovaalkabinetti jõudnud, säilitanud päikeselise hoiaku.


Pisuhänd/II – Vikitekstid\nLaudadel ning mõnel istmel, ka sohwa peal, üksikuid „Pisuhänna“ raamatu ühekarwalisi eksemplarisid silmapaistwate kaantega, samuti ajalehti ja ajakirju üksikult ja korratute riidakeste kaupa siin ja seal.\nLudwig Sander, sigar suus, istub sohwa peal, proua Mathilde tema põlwedel. Sanderi olekust ja toonist kõneleb suur iseteadwus, Mathilde on õrnus ise.\nabikaasa pahemat põske paitades.\ntema paremat põske paitades.\nKuula, aga kuula! Sinu õrnus näikse ju iga päewaga kaswawat — ma ei tunne sind enam äragi!\n„Pisuhänna“ kriitikatest alles!\nAga Luike, sinu sügawam mina oli liig sügawasti „Pisuhänna“ sees! Nüüd on ta mul käes, ja ära karda, et ma teda kaotan.\nAga kas sa tänaseid lehti juba waatasid? (Tõuseb üles ja toob joonistuselaualt paar lehte.) Neis on jälle midagi sinu romanist.\nJa, ja — aga kui sa juba nädalate kaupa saad lugeda kõiki neid arwustusi, neid kõnede ja läbirääkimiste referatisid, neid följetonisid, neid —\nJa rahul olen weel sinu pühendusega, mida siin täna kui „Eesti perekonna-meele kaunist ja kallist ilmutust“ nii soojalt kiidetakse! (Peast deklamerides.)\n„Oma armastatud naisele ja oma kallile äiale abikaasa- ja poja-truuduses Ludwig Sander“ — tõesti, ses kahekordses pühenduses on „õnnerütmust ja rahumuusikat“, nagu arwustaja nii luulelikult tähendab!\nWõi rahumuusikat! Kui ta mehike teaks, mis muusik siin enne „Pisuhända“ mängis!\n— — Kirjanduseselts — — „Pisuhänd“ — — auhind — — kõige kõrgem auhind — — — ooo! (Laseb kirja kukkuda ja jääb tummalt mehe otsa wahtima.)\nEt „Pisuhänd“ ilmakirjandusesse pääseks!\nTema paik on seal! Ma kahtlen ainult, kas leidub tõlkijat, kes niisugust teost mõistab ümber panna.\nJa, ja — köögitüdruk! — (Käskiwalt.)\nMathilde, too mulle klaas konjakit!\nwaatab talle muigawalt järel, istub siis suitsetades tugitooli, sirutab jalad hubaselt wälja ja järgneb pilguga suitsurõngastele.\n— — Ja, ja — nii oleme siis kroonitud luuletaja! —\nEnnäe — papa! Tere tulemast! — Külm wäljas? — Ehk soowiksid ka klaasikest konjakit juua?\n„Pisuhänna“ auhinna peale, papa! Mõtle: esimene auhind! Praegu tuli teade.\nSoo, soo, wõi see ongi kuulsus.\nOle nüüd õiglane, papake: sinu põue paisutawad hoopis õnnelikumad tundmused, kui sa tihkad näidata! Mitte igal äial ei ole wäimeest, kes oma aust ka temale jõuab osa anda.\nPapake, ma leian, et sa Ludwigi wastu ülekohtune oled, kuigi tahtmata. See tuleb sellest, et sa kirjanduse peale lugupidamata silmaga waatad. Sinule oleks muidugi enam meeldinud, kui Ludwig oma auhinna mõnelt ehitusplaanide wõistluselt oleks toonud. Minule, papa, aga seisab luule kõrgemal kui kõik muu maailmas.\nSa kõneled nii halwakspanewalt meist luuletajatest — wast on meil aga sinulegi midagi head ja kaunist öelda. Wasta, papa: kas oled „Pisuhända“ lugenudki?\nMina? (Puhkeb naerma.) Mitmes konjak see sul juba on? — — Ei, poeg, mina loen ajalehte, see on ainus kirjandus, mis mulle midagi mõistlikku ütleb. Aga sa eksid, kui arwad, et ma luuletajatest sugugi lugu ei pea. Kui mõni sihuke oskab lapse-aruga inimestele nii osawasti pilli puhuda, et nad kepsu hakkawad lööma, siis ütlen talle (lööb wäimehele õlale) heameelega maladets, aga ega ma sellepärast iseennast lase ninapidi wedada!\nPapa, ega sa sarnaseid mõtteid ometi teiste haritud inimeste kuuldes ilmuta! Pea meeles, „Pisuhänd“ on ka sinule pühendatud.\nSeda ma lugesin: „Kallile äiale pojalikus truuduses.“ Oleks aga parem ära wõinud jääda. Sõbrad küsiwad juba, kas ma weel ühe maja wäimehe nimele kirjutasin.\nAga ma tulin asja pärast. Ludwig, warusta ennast teekonna wastu, õhtuse rongiga sõidad Peterburi. Praegu sain Rönne käest telegrammi.\nJoones! Wist on parunil hea käputäis „auwekslid“ jälle protesti minemas — kohe hakkas õnge!\nSee on uudis! See on tõesti ilus uudis! Mathilde, kas kuuled, papa on Rönnega kaubal.\nJa, lapsed, see on wirak, mida mulle igamees nii kergesti järel ei tee. Kewadepoole, Ludwig, kui ehitusega peale hakkame, mõtlen sullegi jälle tööd anda, mida ma ka ise tööks wõin lugeda. (Wõtab põuetaskust kõhuka taskuraamatu ning selle seest paberi, mille ta Sanderile ära annab.)\nSiin sinunimeline panga-sekk ostusumma peale. See wõiks korda wiis suurem olla — wõidu mees oleksin siiski. (Minekul.) Waata, et sa rongile hiljaks ei jää!\nEi, papa, meie pole teda ammugi enam näinud.\nkergitab teda silmates küsiwalt ja pilwise ilmega kulmusid, astub aga siis talle kähku wastu ja pakub kätt; äritoonil.\nKongurendist pole ka häda, kui ta wähegi piiri peab. — — Kas ehk tohiks küsida, mis asja pärast —?\nSoo, soo. Arwasin isegi juba. Ja, ehituse-asjanduses on meil hoogu märgata. — — Ärge pange pahaks: kõdistaks nagu teada saada, mis liiki ja laadi —?\nSa mõtled „Pisuhänna“ auhinda, papa? — — Head päewa, herra Piibeleht! — — (Minnes.) Oh, see ei tulnud meile ju mitte nii ootamata. Ma teadsin ette: kui Ludwig lauda istub ja ütleb: ma kirjutan midagi, siis ta ka kirjutab midagi!\nSa oskad ju üsna ilusti näidelda, wennas!\nToeta kuhugile! Ma pole sind ammugi enam näinud. (Wõtab leentoolil istet.)\nNo, mis sa „Pisuhänna“ kriitikatest arwad?\nistub sohwale ja pistab taskust juttumise jooksul taoti päewaroosiseemneid suhu.\nWälja arwatud paar näägutust lehtedes, mida parem seltskond ei loe.\nAga tu polegi sinu „Pisuhänd“, midä nemä arwustewä.\nEi, nemä om egaüits esi omale „Pisuhännä“ tennü ja arwustewä palehigin toda.\nWäga õige. — Niisama õnnelik wõte oli minu kirjutatud lõpp, mis jutule õige tendentsi annab, kuigi alles eelwiimasel leheküljel. Peaasjalikult selle lõpu teenus on auhind, mida praegu kuulsid nimetatawat. (Triumferides.) Waata siia, Tiit (pakub talle kirja) — kõige kõrgem tänawune! Ja loe, kui kõlawalt minu lõppu kiidetakse!\nSoo — juba lehes? Ma pole tänaseid weel kõiki waadanud. — Jah, wennas, see auhind — see paneb hoonele nagu kupli peale!\nTäiesti! Minu prestige perekonnas on kindlustatud, mul on jälle rahu ja elust täit maiku. Mathildele olen nüüd olewus, kes temastki kõrgemal seisab, ja see tähendab sündinud Westmanni kohta palju, ning wanamehele isik, kellele ta jälle oma ärilist usaldust kingib, ja see tähendab wana Westmanni kohta weelgi enam.\nMes sääl siss imestada? Sina käisid jo kah kõrd.\nJa — soo — — Aga milleks sul siis „isameest“ tarwis on?\nMmja — kae, — minu mõrsja — sel om serände rikas ja kange pääga papa — tolle man pole ilma osawa wahemeheta midägi ärä tettä.\nJa — — ütle ometi — — kus — — kudas —?\nKui ma ta tu kõrd auto eest ärä kisksin ja kätel hoidsin — süda liglet tõsel nagu tsirgupojal ja silmist paistis sinine hirm ja nii lämmi oli tõne rinna wastu — siss mõtlin kohe: Tskae, tolle wõiksid endäle kodu wiia! Ning sest mõttest es saagi enämb lahti.\nTemä? Oo, temä om endä öökulliga wäega rahul.\nEga tost kedägi ole — miu tulewasel naisel on raha küllalt.\nIks kah. Miä leian, raha om wäega tarwilik asi elon.\nKae, Sandri, ma olen kehw poiss nigu sinagi enne naisewõtmist, aga elu mõistmise poolest mitte enämb pää pääle kukkunud sest saadik, kui ma sinuga tutwust uuendin. Nüüd ütlen endale: Kirjanikupõli on mõnus põli, aga kui sa mitte just geenius ei ole, siss puhuwa sul eloaig taiwa tuuled jalge alt läbi, kui sa mitte Westmanni tõist tütart ära ei kosi. No, ja nii kosin ta hää latse üten rahaga ärä.\nMis aitab siin isamees! Isamees wõib sind wanamehele ausaks, kaineks, anderikkaks poisiks kiita — ja seda tegema oleksin ju walmis, kulla Tiit — aga ta ei wõi pihust suhu elawat tindi-proletarlast rikkaks meheks moondada! Kui sul mõni majalokski pea peal oleks, wõi ribake ehituskrunti kasulikus kohas!\nMis seks tarwis läheb, et Tiit Piibeleht Westmanni isanda wäimeheks saaks — tu jäägu kõik isamehe mõelda ja tetta, minä end tollesse ei sega.\nKae, Sandri, — sõprus om sõpruse wäärt ja üits käsi peseb tõist. Minu „Pisuhänd“ päästis sinu suurest hädäst, ai su perekonna-õnne jälle õilmele ja tegi su kuulsaks kirjanikuks — nüüd pead ka minu õnne-süskä äiapapa Skyllast ja Charibdisest mööda awitama. Mul on sinu sõna.\nJa. „Pisuhänna“ kaupa tehes ütlid mulle: „Tiit, armas weli, kui sul pääle honorari wiil soowisid om, mida mina suudan täita: siin mu käsi, nad on täidetud!“\nMinä ei soowi wõimatut, Sandri. Sa nimetid majaloksu wõi krundiriba kasulikus kohas — nuu om ju saadawad.\nMinä kahtlen ennegi, kas serände majaloks wõi krundiriba Westmanni herrale küllalt imponerib —\nIgatahes serätsel, et Laura minu man pitsitusi saaks kannatada, iseäranis, kui meil rohkemb perekonda tekib; minu koolimehe-amet ei tõota palju, sest ma pole midagi wähemb kui karjäritegija, ja sulega teenitud lisa ei paisutaks meie kukurt ka mitte liiasti.\nEnt minä ei näe ärä, mesperäst ma oma naise waranduse sinule peaksin pärida jätma.\nMa ei palu, ma nõuan.\nNoh, sul om hää kredit — sinu allkirja nähes öeldakse rahaasutustes (Sanderi toonil): „Ludwig Sander — ahaa!“\nwõtab „Pisuhänna“ raamatu sohwalt.\nSina — keda ma nagu wenda usaldasin — — sina tahaksid — — sina wõiksid — — (Wajub teise sohwanurka; korraga kergelt ja rahuga.)\nJah, wennas — ma salgan! Ma ajan waleks — otsekohe waleks!\nEi, Sandri. — Käsikirja Annoki juure wiies es ole mul wiil mingit plaani; ma mõtlin ennegi: Kui no tõesti nii läheb, nigu Sandri ette kuulutab, et toosama romani-tutsak temä nime all ilmudes tähtsaks teoseks tõuseb, et tost imelikust asjast peaks jääma dokument perrä — üitskõik mes ettetäädmata juhtumiseks. Alles hildam tuli mulle mõte „Pisuhända“ endä kosjawankri ette rakendada.\nMiä pole sahkerdaja.\nMinu kaubal om kindel hind: Westmanni papa ja-sõna.\nLeidub, Sandri, leidub!\nJa — ja muidugi — miks mitte — — ma tahan teid wäga soowitada — — Õnne ka sinule, Laura! (Annab talle kätt.)\nTänan sind, Ludwig! Kui hea sa oled!\nAga sul om temälegi õnne soowi: „Pisuhänd“ on talle kalli auhinna toonud.\nPaiguti — ja, paiguti nii hästi, et (naeratades ja pilguga Piibelehte riiwates) minu Tiitki need kohad wõiks kirjutanud olla, aga sealtsamast tolksti see imelik pisuhänd, ja siis see lõpp —\nSiis soowin sulle õnne — ma ei kõlba wist arwustajaks.\nAh ja — ma tean ju, kudas lugu läheb! Meie tee on meile ette märgitud. (Paneb käed Piibelehe õladele.) Ühel heal päewal seome pambud ja rändame! Nii kaugele kui tahad. Muret mul ei ole.\nKahju —? (Elawalt.) Kahju tasud sina!\nWahwa tüdruk! — Kuid ootame wiil. Mul ehk kooleb täna-homme koski rikas tsõdse ärä, siss saame kahjust kah üle.\nJa sina ärä meie asjast wiil muile kõnele — ainus teadja olgu meie sõber Ludwig.\nPanen tähele. (Sanderi poole.)\nAga ma tulin ju papat otsima, Ludwig; teda ootab üks ärisõber kodus ja meie apparat on parandusel.\nSiis lähen jälle. — Wabandage — eksitasin teid wist palawas diskussionis „Pisuhänna“ üle! (Lööb pilgu seejuures Piibelehe krawati peale ja hakkab seda kohendama. )\nEi, liig otsekohe — nii ei sünni sulle. (Tema taskute peale tähendades.) Ka tundub mulle puudusena, et sa talwel oma paberiladu ühes ei wea.\npeatab wiimaks keset ruumi; külmalt.\nnokutab peaga, loeb lause lõpule, paneb lehe käest ja teeb minekut; ukse juurest.\nAdieu, Sandri, — terwiseid abikaasale!\nkahmab tal äkki kraest kinni; ärdalt.\nJa sul oleks tõesti süda rinnus, minna ja mind ilmapilaks teha, ei asja ees, teist taga! Siitsamast minna ja awalikult kuulutada, et Ludwig Sander — —! Ei, Tiit, seda sa ei tee, seks oled läbi ja läbi aumees, seks on meie sõprus liig wana ja meile mõlemile kallis, kälideks saamas oleme ka weel! — Tule, Tiit, püüame teineteist mõista, otsime üheskoos wennalikult nõu, kudas sinu asja ajada ja sihile wiia. — — Siia istu — soo! (On tema käistpidi sohwa juure talutanud, mille peal nüüd mõlemad kõrwuti istet wõtawad.)\nTiit, mis nali see’nd jälle on!\nNeil päiwil sures siin üks elatanud Saksa preili ärä, kes muu seas kompleksi keskaigseid wiilkatusega maja-tsuharikka awara krundi pääl maha jättis, mida ta oma eluaigu pietetlikul jonnakusel kellegile ei tahtnud müüa. See krunt ongi minu kullasoon. Ta saisab südäliinan kõige paremal ärikohal, kate eläwä uulitsa wahel, ja kisendab ettewõtliku mehe perrä, kes poollagunenud elumajad maha kisub ja mõne suurepäralise äripalee asemele ehitab. Tu miis tahan mina olla. Tõise ei tiiä wiil, et see immobil nüüd saada ja wõileiwa iist saada om.\nTema pärija, keegi õndsa preili sugulane, on kaardiwäe ohwitser Peterburis, suur elomiis ja õnnemängija, kel alati peenike peos ja kes päranduse wäärtust ainult naeruwäärt kasina üüri järgi teab, sest näinud pole noor parun Rönne preili won Mensenkamffi majasid ja krunti kunagi.\nSaab aga nüüd minu ettewõtteks. Mis sa arwad, Sandri: serätse wäimehe wastu poleks wanal wist midägi?\nÜks perekonna-liige — minu tulewane naine. Temä jutustab mulle wahel kodusist asjust ütte ja tõist.\nMul pole asja kedägi ülelüümise iist hoida, kes waiwas ei wõta ütte pilkugi tolle pääle heita, mes temä omma om. Ka ei liiguta mind sugugi, kas müügihind parunile wiieks wai kümneks lõbusaks ööks jatkub.\nArwan küll. Sul on solidne, hästi träneritud südametunnistus. Tuu lubas sul omaaigu wanamehele lootusrikast inseneri ja tema tütrele südant-sulatawat luuletajat ette mängi, see lubas sul alles hiljuti wanamiist, enda naist ja kogu ilma wõõra waimutööga tüssata, see lubas sul praegu ka keelt nilbata oma nadu waranduse järgi. Sa wahetad ennegi kaks mõistet teineteisega ärä: südametunnistuse ja argpüksuse.\nKui sa teaksid, kui wäga wanamehe hing selle ettewõte küljes on, kui õnnelik ja uhke ta oli, et tal korda läks wanapreili testamendi-määrust enne wõistlejaid wälja nuhkida, ja kudas ta rõõmustas pärijalt täna telegrammi saades, et see tema pakutud hinna wastu wõtab! — Passash poeridadega — hotel — kafee — warietee — — kino — — (Ohkab.)\nOma raha-hallikaid tunned esi wistist’ paremini kui minä.\nwahib talle tummalt järele, wajub siis sügawasti tugitooli ja hoiab kätega pead; ägawalt.\nPärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Pisuhänd/II&oldid=7509"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 20:36, 23. juuni 2012.


Peeter Pere, Ülar Mark\nKarin Hallas-Murula Sirbis avaldatud kirjutistes „Arhitektuurimuuseumi „juhtum”” (17. XII) ja „Veel kord võimuvõitlusest arhitektuuririndel” (14. I) on mitmeid väiteid, mis ei vasta tõele või annavad kirjeldatud sündmustest moonutatud pildi.1. II 1996 pöördus Eesti Arhitektide Liit (EAL) EV peaministri Tiit Vähi, kultuuriministri Jaak Alliku ja majandusministri Andres Lipstoki poole kirjaga, milles palus lahendada Eesti Arhitektuurimuuseumi pikaajalise ruumiprobleemi ning eraldada muuseumile näituse- ja tööpinnad Rotermanni soolalaos. Sama aasta 27. veebruaril pöördus EAL kultuuriminister Jaak Alliku poole palvega leida lahendus ka EALi ruumiprobleemile, mis tekkis seni liidule kuulunud Lai 29 ruumide erastamise järel. Ettepanek oli kaaluda ruumide eraldamist kultuuriministeeriumile kuuluvas soolalaos. Arhitektuurimuuseum oli sündinud EALi initsiatiivil ning liit oli muuseumile kinkinud kogu oma raamatukogu, seetõttu pidas EALi eestseisus sel ajal endastmõistetavaks, et need institutsioonid töötavad kõrvuti.


Uudised - Leedu parim reklaamiagentuur MILK: „We suck less!“\nLeedu parim reklaamiagentuur MILK: „We suck less!“\nLeedus domineerivad sõltumatud reklaamiagentuurid MILK ja New. Leedu digireklaami tase veel suhteliselt nõrk, kliendid panustavad jätkuvalt traditsioonilisele meediale.\nGoogle Ads haldus on keerukam kui paistab. Enamus Eesti turundajad ei oska oma Google Adsi efektiivselt kasutada ja põletavad seega lihtsalt […] The post Google Ads haldus: 8 nippi raha säästmiseks appeared first on Dreamgrow Digital .\n01.01.2020 Kodulehe optimeerimine: 12 kriitilist SEO viga \n01.01.2020 SEO optimeerimine: keywords meta tag’i pole vaja\nWordPress on maailma enimlevinud sisuhaldustarkvara. WordPressile on ehitatud rohkem kui 27,2% kõigist veeblehtedest. WordPress sobib väga erinevatele veebilehtedele. Kui sa […] The post WordPressi koolitus [VIDEOD] appeared first on Dreamgrow Digital .\n12.12.2019 Tasuta pildid ja videod ärikasutuseks (40 pildipanka)\nTurunduses on visuaal tihti võtmekomponent ja selle aluseks on hea pildimaterjal. Pidev vajadus piltide järgi võib fotopanga kasutajal sadu ja […] The post Tasuta pildid ja videod ärikasutuseks (40 pildipanka) appeared first on Dreamgrow Digital .


Mis mõjutab ravi õnnestumist? - kasvaja.net\nRavi planeerimine vähkkasvajate korral on alati individuaalne. See tähendab, et raviarst otsustab konkreetsele haigele sobivaima ravimeetodi või erinevate meetodite kombinatsiooni. Ravimeetodi otsustamisel tuleb arvesse võtta nii antud pahaloomulist haigust kui ka ravitavat patsienti:\nPahaloomulise haiguse tegurid:\nHaiguse algkolle – on piirkond kust saab alguse pahaloomuline haigus (näiteks rinnavähk, kopsuvähk jne). Erinevate algkollete kasvajavastane ravi erineb teineteisest.\nKasvajarakkude liik ehk histoloogia – kasvajarakkude liik tehakse kindlaks histoloogilise uuringu abil, selleks on vajalik proovitükk ehk biopsia kasvajast. Erinevate kasvajarakkudel on erinev tundlikkus keemia- ja kiiritusravi suhtes. Kõige levinumad kasvajarakkude liigid on näiteks adenokartsinoom ja lamerakk-vähk.\nPahaloomulisuse aste näitab kui kiiresti kasvajarakud on võimelised paljunema. Kasvajarakkude pahaloomulisuse aste on abistavaks viiteks arstile ravimeetodi valikul, sest tundlikkus nii keemia- ja kiiritusravi osas on erinev.\nHaiguse leviku ulatus ehk staadium – MaailmaTervishoiuorganisatsioon (WHO) on kinnitanud iga vähipaikme staadiumid, need märgitakse rooma numbritega I-IV.\nI ja II staadium tähistavad paikselt ehk lokaalselt levinud haigust\nIII staadium tähistab lähimatesse lümfisõlmedesse levinud haigust\nIV staadium tähistab vähirakkude levimist teistesse kehapiirkondadesse, kus on moodustunud uued vähikolded, siirded ehk metastaasid.\nMida varasemas staadiumis on haigus avastatud, seda paremad võivad olla oodatavad ravitulemused.\nPatsiendi ravitaluvust mõjutavad tegurid:\nVanus – nooremad haiged taluvad sageli ravi kõrvaltoimeid paremini kui vanemad inimesed. Vanus ei ole siiski kunagi ainuke raviviisi valimise kriteerium, konkreetset vanuse ülempiiri, millest vanemaid inimesi ravida ei tohiks ei eksisteeri.\nKaasuvad haigused – ravimeetodi otsustamisel on kõige kaalukam osa patsiendi kaasuvatel haigustel (kõrgevererõhu tõbi, diabeet, kuulmise langus, krooniline kopsuhaigus jne). Mida tervem oli inimene enne vähkkasvajasse haigestumist, seda suuremad on tema ravimise võimalused.\nLoe edasi: Personaalmeditsiin →


Põrkuvad elektritõukerattad – Kesknädal\nSuure kiiruga Tallinna, Tartu ja Pärnu linnatänavail levivad ja sõitvad elektrilised tõukerattad on sama kiiresti loonud ka uue probleemi. Kuidas nad turvaliselt linnatänavaile ära mahutada? Asjaga tuleb tegeleda nii linnajuhtidel kui ka valitsusel.\nEelmisel nädalal juhtis Tallinnas Juhkentali tänaval alkoholijoobes noor mees elektritõukeratast ning vältimaks kokkupõrget jalakäijaga, kukkus raskelt ja toimetati haiglasse. Mees juhtis elektritõukeratast Segway.\nMõned tunnid enne õnnetust sedastas peaminister Jüri Ratas sotsiaalmeedias tõukerataste teemal sõna võttes, et elektriliste sõiduvahenditega seotud liiklusohutus vajab Eestis täiendavat reguleerimist. „Sel suvel Tartus alguse saanud elektrijalgrataste rattaringlus ning Tallinna ja Pärnu elektritõukerataste laenutus on väga head algatused, millel on kindlasti suur tulevik…Kerged elektrisõidukid on keskkonnasõbralikud, aitavad kaasa linnaelanike mobiilsusele ning on ka lihtsalt uuenduslik lähenemine,“ kirjutas Ratas. Samas märkis ta, et selliste sõidukite rohkus tänavatel ja kasutamise puudulik reguleerimine toob kaasa probleeme, millega peaksime tegelema enne kui need suureks kujunevad. Ta nägi Brüsselis jooksutiiru tehes ka ise mitut elektritõukeratastega seotud liiklusohtlikku olukorda.\nVaadates maailma suurlinnade kogemusi, siis on regulatsioonide piiratus ning selliste jalg- ja tõukerataste arvukus toonud mitmel pool kaasa ohu sõitjatele endale ja teistele liiklejatele. Ratta laenutamisel ei tule sellega kaasa kiivrit, sõidetakse nii sõidu- kui kõnniteedel, ületatakse tänavaid, liigeldakse kiiresti nii autode kui jalakäijate vahel. Paraku on sellega mujal maailmas kaasnenud ka surmajuhtumeid.\nPariisis näiteks kehtestati elektritõukeratastele juba kiirusepiirangud ning keelati nende parkimine kõnniteedel, kus need häirivad jalakäijate, lapsevankrite ja ratastoolide liikumist. Samuti soovitakse piirata nende arvukust ja kutsuda kampaaniate abil juhte üles kiivri kandmisele ja liikluses viisakale käitumisele.\nSotsiaalminister Tanel Kiik rääkis möödunud nädalal valitsuse pressikonverentsil samuti, et elektritõukerattad põhjustavad liiklusohtlikke olukordi. „Usun, et peame leidma mõistliku tasakaalu propageerimaks uuenduslikke liiklusmeetodeid, aga tagamaks kõikidele liiklejatele ka ohutuse,“ märkis Kiik. Ta rõhutas, et keskkonnasõbralikud lahendused on tervitatavad, aga igal uuendusel on teine külg, mis vajab sobitamist üleüldisesse liikluskultuuri.\nTasuta bussisõit pani Hiiumaa rahva sõitma\nLahend\t1 aasta ago\non lihtne: tõuksid sõiduteele! Kui seal on jalgrattad, siis mis erilised elukad on tõuksid, et nemad sinna ei kuulu?\nKui on aga eraldi rattarada, siis sõitku ka nemad seal. Seega tuleks tõuksid võrdsustada jalgratastega. Ka sõitmiseks lubatud vanus. Olen näinud, et tõuksilt kukkumine pole nii jõhker kui rattaga. Kui ise teadlikult loll pole.\nÜhest küljest tõukside vaim natuke laabub, kuid uued põlvkonnad võtavad selle kergesti vastu. Seega nende arv tulevikus vaieldamatult kasvab.\nKuid kui panna kesklinnas teistele sõidukitele maks peale, siis oleks varsti kesklinn autovaba ning tõuksidel ohutu ka sõiduteel liikuda. Samuti ei tohiks siis autod liikuda kiiremini kui 20km/t. See tõrjuks paljud autoahvid teedelt ära. Õismäelt kesklinna saab tõuksiga 15 minutiga, sama autoga. Kuid kui autosid on vähe, siis poleks ka segajaid ega järjekordi.\nMISTER X\t1 aasta ago\nEAKATELE VÕIKS KA MINGEID ELEKTRISÕIDUKEID TEKITADA /MDA OSTA JAKSAVAD OMA 350 -st pensist -naerukoht/ AGA 3-4 RATTAGA, EHK MÕNED ISTMEGA, AEGLASED, EESTI VÕIB JU NEID ISE TOOTA JA EKSPORTIDA JMS. – AGA EI TULE VÄLJA- EESTLANE PANEB IKKA NII KÕVA HINNA, ET KEEGI OSTA EI JÕUA,KEL TARVIS, SIIS LÄHEB EKSPORDIKS JA OMAD VAATAVAD VESISE SUUGA JÄRELE, NAGU KÕIGELE EESTI KAUBALE. v.a. RIKKURID MUIDUGI JA VALGEKRAED.\nONGI ÜKS ASI, MIDA SEAL KIVÕLIS VÕI KUS NEED KAEVANDUSED SUKETI, TEHA. VÕTA MINUGA ÜHENDUST, ANNAN TERVE NIMEKIRJA, MIDA EESTIS TOOTA SAAB, KA MAAL.\nA SA ISEENESE TARKUSEST TOIMETAD SEAL, EGAS MINU JUTTU POLE TARVISKI.\nVasta MISTER X-le Tühista vastus


EPL: Valimisreklaamid maksumaksjate miljonite toel vohamas - Äripäev\nEPL: Valimisreklaamid maksumaksjate miljonite toel vohamas\n16. märts 2004, 07:50\nÜlo Toomsalu 16. märts 2004, 07:50\nSuur osa riigieelarvest erakondadele jagatud 60 miljonist kroonist moondub europarlamendi valimiste eel poliitikute hiidplakatiteks ja reklaamiklippideks.\nTäna asuvad saadikud arutama Isamaaliidu algatatud poliitreklaami kärpimise ettepanekuid, mis seaksid ühe partei valimisagitatsiooni kogumahu ülempiiri neljale miljonile kroonile, kirjutab Eesti Päevaleht.\nEelnõu maha laitnud valitsus on aga tulemas välja konkureeriva pakkumisega, mis lubaks igal erakonnal matta valimiskampaaniasse kuni 30 miljonit krooni.\nSäärase lae seavad erakondadele nii Riigikogu, kohalike volikogude kui ka europarlamendi valimiste ajaks seadusemuudatused, mis valmisid justiitsminister Ken-Marti Vaheri (Res Publica) juhtimisel.\n?30 miljonit krooni on absurdne ja küüniline, sest nii suur piirmäär ei piira tegelikult midagi,? ütles isamaaliitlane Andres Herkel.\nAastatagustel kõigi aegade kallimatel valimistel kulutasid erakonnad Riigikokku pääsemiseks kokku 60 miljonit krooni. ?Mäletame hästi, et reklaamiveski esitab majasuuruseid hiidplakateid ja võrdsustab kandideerivad persoonid pesupulbriga,? märkis Herkel.\nKui varasematel valimistel kadusid reklaamivalmistajate kaukasse peamiselt sponsorite miljonid, siis 2004. aastast maksavad parteide reklaamikampaaniad kinni maksumaksjad, kuna Res Publica eestvedamisel kolmekordistas Riigikogu tänavu erakondade rahastamist riigieelarvest, soosides nii suurparteide huve.


Online-arutelu pealkirjaga “Kuidas hoida eesti keelt kurjustamata?” - Sotsiaaldemokraadid\nUudised Online-arutelu pealkirjaga “Kuidas hoida eesti keelt kurjustamata?”\nOnline-arutelu pealkirjaga “Kuidas hoida eesti keelt kurjustamata?”\nEmakeelepäeval, 14.märtsil , korraldas Sotsiaaldemokraatlik Erakond online-arutelu pealkirjaga “Kuidas hoida eesti keelt kurjustamata?”\nVestlust modereeris TTK filosoofia lektor, TLÜ doktorant ja keelekohviku korraldaja Holger Kiik.\nVestluses osalesid TÜ folkloristika kaasprofessor, ENTA juhatuse liige ja keelekohviku korraldaja Anastasiya Astapova, Riigikogu kultuurikomisjoni liige sotsiaaldemokraat Eduard Odinets, SDE Tallinna piirkonna Haabersti osakonna juht Alissa Ait ning kriitik, luuletaja ja Vabamu kuraator Piret Karro.\nKahe osaleja puhul on eesti keele kujul tegu emakeelega, kahe osaleja puhul on eesti keel olnud vene keele kõrval teine keel, mida hakati õppima koolis ning üks osaleja õppis eesti keele ära täiskasvanuna pärast Eestisse kolimist.\nEmakeelepäevaga tähistatakse Kristjan Jaak Petersoni sünniaastapäeva ning temast inspireeritult otsis vestlusring vastuseid muuhulgas järgmistele küsimustele : Kuidas hoida eesti keelt sealjuures vaenulikuks muutumata? Miks on raske rääkida eesti keelest sealjuures kedagi solvamata? Millised on tõhusad keeleõppe meetodid?\nVestlusringi alustati analüüsiga kõige tõhusamatest keele õppimise viisidest. Kõik osalejad nõustusid, et keelt saab kõige paremini omandada pideva praktiseerimisega ning teised meetodid nagu keelegrupid ja õpikud tegelikult vaid toetavad seda. Eduard Odinets leidis, et Eesti riigi ülesanne on õpetada lisaks keelele ka keele kasutamist neile,kes seda soovivad ning nentis, et oluline on ka integratiivne motivatsioon, mille tulemused inimesed tahavad keelt kasutada.\nAnastasiya Astapova nõustus, et motivatsioon on kõige olulisem, eriti Eestis, kus suurem osa inimesi oskavad vene või inglise keelt ning vajadust eesti keele rääkimiseks tegelikult ei ole. Ta leidis, et väga oluline on ka sotsialiseerumine.\nTa viitas keeletadlase Anna Verschiki väljendile “paradoksaalne viisakus”, mis viitab olukorrale, kus eestlased lähevad muu emakeelega inimestega rääkides viisakusest üle võõrkeelele, kuigi võiks aidata neil hoopis eesti keelt harjutada.\nAlissa Ait lisas, et kõige olulisem on julgus rääkida ning mitte mingil juhul ei tohi karta teha vigu.\nPiret Karro eestikeelse inimesena ütles, et talle meeldib küll keelega mängida, kuid võõrsõnade kasutamine on näiteks teaduse puhul õigustatud, sest tegu on universaalsete mõistetega.\nHolger Kiik tõstatas järgmiseks küsimuse, millist kultuuri tasub hoida viidates Petersoni luuletusele, kus räägitakse naistest kui pelgalt ilusatest olenditest.\nÜhiselt jõuti arvamusele, et sellist kultuuri tuleb käsitleda selle kultuuri loomise kontekstis ning kõike ei saa ega peagi mõistma kaasaegses aegruumis.\nJärgmise plokina arutati eesti kultuuri piire ning toodi näidetena räppar Genka, vene keeles laulev Narva rokkbänd Avenue ning Nublu ja Gameboy Tetrise lugu “für Oksana”. Ühiselt leiti, et kõik need näited kuuluvad eesti kultuuri esindajate hulka ning eesti kultuur ei piirne Eesti piiridega, sest seda hoitakse, arendatakse ja luuakse ka väljaspool.\nKõrgharidusest ja teadusest rääkides viitas Kiik doktorantide teadustöö keele valiku uurimusele, mille tulemused kirjeldasid, et enam kui pooltel ühiskonnateadusi ja 71%-l loodusteadusi õppivatel doktorantidel on raskusi eesti keelsete oskussõnade leidmisel, samas kui inglise keeles probleemi ei tunnetata.\nSelle küsimuse juures olid osalejad veidi erimeelt ning kui Ait leidis, et teaduses inglise keelele täielikult üleminek tähendaks eesti keele lõppemist, siis Astapova leidis, et teadus sünnib arutelus ning Eesti ei pea keele suremise pärast muretsema. Karro kutsus üles neid poliitikuid, kes soovivad eesti keelt kaitsta eraldama raha humanitaarteadustele.\nRääkides patriotismist jõuti järeldusele, et patriotism on midagi enamat kui keele oskus ning eesti keele oskamine ei ole patriotismi eeldus. Samas ei pruugi eesti keele oskus veel viidata patriotismile.\nEduard Odinets leidis rääkides eesti ja vene keelest, et suurimat kahju teeb igasugune vastandamine ning otsima peaks hoopis ühisosa, sest vene keel on Eestis väga palju inimeste jaoks esimene keel. Seetõttu ei hakata eesti keelt rohkem kasutama olukorras, kus keelatakse või piiratakse vene keele kasutamist.\nKokkuvõttes leiti, et keele õppimiseks on kõige olulisem praktiseerimise võimalus ning on oluline, et ühes riigis saavad diaoloogi pidada erinevate emakeeltega inimesed.\nEduard Odinets tegi ka üleskutse kõikidele väga hästi eesti keelt oskavatele inimestele võtta osa Integratsiooni Sihtasutuse Keele Sõbra projektist, et rohkematele inimestele eesti keelt õpetada.\nVaata vestlusringi uuesti siin: https://www.facebook.com/events/1120569918415083


Riigimetsast toodi jõulupühadeks üle 9000 kuuse (2022-01-13 08:40:43)\nMöödunud pühade ajal toodi riigimetsast 9290jõulukuuske. Sarnaselt varasematele aastatele kinkis RMK ka tänavu kuuski laste asenduskodudele ja seekord esmakordselt ka Eesti suurematele haiglatele, et tuua jõulurõõmu meditsiinitöötajatele ja patsientidele.\n"Oleme rõõmsad, et metsast ise kuusetoomise tava on hulganisti järgijaid leidnud - on ju väga tore enne pühi üheskoos metsa minna, sealt sobivat puud otsida ning retke käigus mõnusalt ka aega veeta," märkis RMK peametsaülem Andres Sepp.\nTänavu kinkis RMK 106 kuuske ka 14 haiglale üle Eesti, et tuua jõulurõõmu tublidele arstidele ja meditsiiniõdedele, kel tänavune aasta on eriti keeruline olnud. "Samuti soovisime kuuskede kinkimisega luua veidigi pühademeeleolu neile inimestele, kes pidid pühade ajal haiglas viibima ega saanud oma kodus olla," lisas Sepp.\nTänavu ostetud 9290-st kuusest 7260 eest tasuti mobiilimaksega ning ülejäänute puhul arve või pangamaksega. Enim ostetakse 1-2meetriseid kuuski.\n"Paaril korral küsiti RMK käest ka, kas tohib kuusekese asemel võtta mändi," meenutas Sepp. "See on lubatud, peaasi, et puu oleks võetud kohast, kus sel ei ole lootust suureks kasvada, näiteks kraavi kaldalt, tee servast või elektriliini alt."\nÜlevaade kuuskede ostust üle Eesti aastatel 2008-2021


Maksuvaba kodu muutub trendiks\n14. september 2015 kell 4:00\nMaksuameti peadirektori Egon Veermäe sõnul on äriühingu soetatud, ent isiklikuks otstarbeks soetatud kinnisvara probleemiks. Foto: Raul Mee\nMaksuamet on üha rohkem hädas juhtumitega, kus äriühingu soetatud kinnisvara kasutatakse isiklikuks otstarbeks. Eelmisel aastal tuvastati sedasi tekitatud maksukahju ligi nelja miljoni euro eest.\nMöödunud nädalal kirjutas Eesti Ekspress ärimehe Heldur Meeritsa ja maksuameti kokkupõrkest, milles nõuti Meeritsalt kohtu kaudu üle 300 000 euro. Põhjuseks kahtlus, et ärimees ehitas oma ettevõtte Amalfi varade eest endale häärberi, hoidudes sedasi vajalike maksude tasumisest. Meerits väitis, et algselt oli häärber plaanitud hoopiski puhkekeskuseks ja kohus mõistis ärimehe sel suvel õigeks.\nKohtuotsus jättis avalikkuse jaoks õhku küsimuse, kas väidetavate äriplaanide luhtumisel ongi võimalik endale seaduslikult maksuvabalt eluase ehitada või osta. Või enamgi – miks jäid maksuameti käed liiga lühikeseks?\nÄrimees Heldur Meeritsa häärberiskandaal\nMöödunud nädalal kirjutas Eesti Ekspress, et ettevõtja Heldur Meeritsa ettevõte Amalfi ostis 2007. aastal Juminda poolsaarel maatüki, millele ehitas uhke maja. Ehitus läks maksma üle 2,2 miljoni euro, kulud kattis investeerimisfirma Amalfi. Umbes kolm aastat tagasi kolis majja elama Meerits ise. Maksuamet hakkas asja uurima, kuna kui ettevõte annab oma aktsionärile mingi hüve, tuleb selle pealt maksta dividendide tulumaksu või erisoodustusmaksu. Maksuameti hinnangul võlgnes Meerits riigile 320 000 eurot.\nMeerits väitis, et maja oli plaanitud puhkekeskuseks ja kui tuli välja, et äriplaan vett ei pea, kolis ta ise sinna elama, makstes oma firmale ette 20 aasta üüri maksumuses 130 000 eurot. Maksuamet ei pidanud vabandust piisavaks, kohus aga küll.\nMaksuameti peadirektori asetäitja Egon Veermäe nentis, et Meeritsa juhtumile sarnaseid vaidlusi on palju. Näiteks on sel aastal maksuamet lõpetanud 62 samasisulist kontrolli, millega on maksurikkumistega tasumata jäetud 1,57 miljonit eurot. Eelmisel aastal jõudis maksuamet lõpetada 95 kontrolli, mille maksusumma oli ligi neli miljonit eurot.\nMaksuamet pikemat piitsa ei ihale\n„Probleem on märkimisväärne,“ ütles Veermäe. Samas see, et maksuametil jäävad mõnikord nende hinnatud maksukahju ettevõtjatelt saamata, ei tähenda tema arvates, et maksuametil on petturite kättesaamiseks liiga lühikesed käed. Vastupidi, probleemi lahendusena ei näe Veermäe mitte seaduste karmistamist ja pikema piitsa hankimist, vaid hoopiski inimeste õigustundele rõhumist. „Tegu on suhtumise probleemiga. Mis riigis me siis lõppude lõpuks elada tahame?“ küsis Veermäe, lisades, et kui ühiskonnas ollakse mingites raamides kokku leppinud, siis võiks ka kokku leppida, et järgime neid, mitte ei otsi võimalusi raamidest mööda minna.\nSellele aitaks Veermäe sõnul kaasa teavitustöö tegemine. „Usun siiralt, et kui inimesed, kes plaanivad ettevõtte kaudu elupinda soetada, loobuvad sellest mõttest, kui näevad, et see pole ühiskonnas aktsepteeritav,“ ütles ta. Veermäe rõhutas, et enamik käitub siiski korrektselt ja mõistab maksuvembud hukka.\nVeermäe sõnul suudab maksuamet statistika järgi menetleda ja tõendada suure osa juhtumitest. „Ma ei usu, et ühiskond ootab, et maksuhaldurile antaks kõiksuguseid õiguseid ringi käia ja ettevõtjaid jälgida ja piiluda,“ ütles ta. Sellised õigused on Veermäe sõnul vaid maksuameti töörühmal, kes tegelevad organiseeritud kuritegevuse uurimisega. „Ei maksa selliste meetmete laiendamisele mõelda, sedasi tekiksid teised ohud ja probleemid juurde,“ märkis Veermäe.\nMaksukahju ulatub miljoniteni\n2013. aastal lõpetas maksuamet 24 kontrolli, määratud maksusumma kokku 1,64 eurot.\n2014. aastal – 95 kontrolli, maksusumma 3,97 eurot.\n2015. aasta esimeseks augustiks oli lõpetatud 62 kontrolli, maksusumma 1,57 eurot.\nUmbes pooltel juhtumitel kasutasid ettevõtte soetatud ruume firmaga seotud isikud eluruumidena. Tegelik maksukahju on suurem, kuna maksuamet kõike juhtumeid tuvastada ja tõendada ei jõua.\nKirgi küttev murekoht\nAdvokaadibüroo ATTELA vandeadvokaat ja maksuekspert Marko Saag ütles, et äriühingu kinnisvara arendamine ja soetamine on kirgi kütnud juba paar aastat. „Ajuti on tunne, et maksuhalduri infosüsteem on seotud kinnistusregistriga ja kui mõne kinnisasja omanikuks satub äriühing, algatab see kohe kontrolli,“ ütles ta.\nSaagi sõnul on probleemsed hoopis olukorrad, kus maksuhaldur sekkub ettevõtte ostu- ja ehitusplaanidesse kohe alguses, mistõttu ei suuda ettevõtjad veel tõestada, et kinnisvara ei hakata isiklikuks tarbeks kasutama. Maksuhaldur kipub Saagi sõnul esmalt kahtlustama isiklikku kasutamist ja üritab kogu järgneva kontrolliga vaid sellele mõttele kinnitust leida. „Nii lõppevad paljud kontrollid maksuotsusega, kus väidetakse, et ei ole eluliselt usutav, et pinda hakatakse kasutama ettevõtluse otstarbel,“ ütles Saag. Sellise järeldusega piiratakse äriühingul sisendkäibemaksu mahaarvamine ja maksustatakse kõik kulud sõltuvalt asjaoludest kas erisoodustusena, dividendidena või ettevõtlusega mitteseotud kuludena.\nVarane kontroll ajab isu ära\n„Väga varajases faasis tehtud kontrollides on kõige taunimisväärsem maksuhalduri sekkumine ettevõtlusvabadusse ja ettevõtja antud selgituste kahtluse alla seadmine,“ ütles Saag. Nii mitmelgi juhul on varased kontrollid tema sõnul viinud ettevõtjalt igasuguse soovi ettevõtlusega edasi tegeleda.\nVaja selgemat lähenemistPriit Raudsepp, Glikman Alvin & Partnerid maksuvaldkonna juht\nMaksuamet tunneb üha rohkem huvi, kas isiklik ja firma rahakott ei ole mitte sassi aetud. Tuleb nõustuda, et tegemist on probleemse valdkonnaga.\nOn kahetsusväärne, et konkreetse kaasuse asjaolude igakülgsel uurimisel võib määravaks saada maksuameti väär eelhäälestus. Jääb mulje, et kontrolli sattunuid lüüakse ühe puuga ning kaasuse üksikasjad negatiivset lõppotsust ei mõjuta. Seejuures on paljud üllatusena avastanud, et nende suhtes on kohaldatud ka eelaresti. On ette tulnud juhuseid, kus eelaresti kohaldamine on selgelt alusetu.\nLahendus võib olla mõneti vormilisem ja selgem lähenemine. Nii väheneks ettevõtjate, kohtute ja maksuhalduri halduskoormus, suureneks õigusselgus. Formaalsem lahendus, mis paneks paika ka teatud eeldused, saab aga olla aktsepteeritav vaid juhul, kui piir tõmmatakse õige koha peale. Sarnane formaalsem lähenemine eksisteerib ka sõiduautode puhul. Nendega on aga probleemkoht see, et eeldused on valed.\nSaagi arvates võiks maksuhaldur sellist praktikat korrigeerida ja teha kontrolle hiljem, kui ettevõtjate plaanide õnnestumine või mitteõnnestumine on kahtlusteta selge. Samuti võiksid kontrollid olla ka vähemkoormavad. „Enamus kordadel ei ole vajadust kaasata menetlusse kõiki samas paraadnas elavaid inimesi, ühistut, juhatuse liikme ema või abikaasat,“ ütles Saag.\nMaksuameti peadirektori asetäitja Egon Veermäe sõnul pole aga maksuametil tihtipeale teist võimalust, kui alustada kontrollidega varakult. „Üks variant on muidugi tagantjärele kontrollida, kuid kas see oleks ka kõige ratsionaalsem viis?“ küsis ta.\nAus turuhind – pole probleemi!\nEesti Maksumaksjate Liidu tegevjuhi Lasse Lehise sõnul on piisavalt seaduseid ja kohtupraktikaid selle kohta, kuidas tuleks maksustada kulusid juhtudel, kui eluase on väidetavalt ostetud ettevõtluse tarbeks, ent tegelikult selleks ei kasutata.\nLehis ei näe olukorras probleemi, kui kinnisvara soetatakse üürile andmiseks või majutusteenuse osutamiseks ja kui tehingutes rakendatakse turuhinda. Näiteks kui kohus oleks Heldur Meeritsa hoopis süüdi mõistnud, oleks Lehise sõnul maksuamet pidanud järgmisena küüned taha ajama omaenda Lõõtsa tänava kontorile, kuna seal kasutatakse samasugust skeemi nagu Meeritsa juhtumis. Nimelt annab Riigi Kinnisvara AS oma kinnisvara kasutada omaenda ainuaktsionärile ehk Eesti riigile, mille tulemusena makstakse vähem makse, kui oleks tulnud maksta siis, kui riigiasutused ise omale maju ehitaksid.\n„Riigikohus on juba üle 10 aasta tagasi öelnud, et ettevõtlusega on tegemist ka siis, kui ettevõttel on ainult üks klient ja see juhtub olema sama ettevõtte juht,“ ütles Lehis.\nEelmise nädala kolmapäeval peetud Äriplaani konverentsil osales 500 inimese ringis, kes kuulasid tippettevõtjate äriplaane ja ootusi algavaks majandusaastaks.


Just praegu on parim aeg ülikooliõpingutega alustamiseks!\nSirli Kalep: „Koolil ja koolil on vahe. Akrediteeringuga ülikool on kindel valik!“\nSirli Kalep on kolmekordne EBSi vilistlane. Ta on õppinud EBS Gümnaasiumis ning teinud ka oma bakalaureuse ja magistrikraadi EBSis. Oma vahetussemestri sai Sirli kirja maailma kuklapoolel Austraalias. Välistanud ei ole ta ka EBSis doktoriõppe väljakutse vastuvõtmist.\nArenguprogrammi avaliku sektori keskastmejuhtidele hakkab läbi viima EBS Executive Education\nAvaliku sektori seas tuntud ja tunnustatud KAJA arenguprogramm on suunatud keskastmejuhi isiklikule arengule, kus oluline rõhuasetus on juhi eneseteadlikkuse kasvatamisel, isiklike oskuste analüüsil ja arenguvajaduste määratlemisel. Neile, kes teavad - selleks, et inspireerida teisi, ei tohi kunagi ise väsida õppimast. Programm tõhustab riigivalitsemist läbi ühise väärtusruumi ja asutuste vahelise koostöö kasvu.\nChristin Pootsmaa: „Õpingud inglise keeles? Jah, iga kell teeksin sama otsuse uuesti.“\nChristin Pootsmaa õpib rahvusvahelise ärijuhtimise õppekaval ning jätkab sügisest õpinguid teisel kursusel. Sügissemestri veedab ta aga ERASMUS+ vahetussemestri raames Toulouse Business Schooli Barcelona kampuses.\nLojaalne, galantne, vankumatu ja uhke – selline on buldog „King of Business“\nInglise buldog on tugev, keskmist kasvu lühikarvaline koer, kelle nägu ja kogu keha rõhutab otsustavust, võimsust ja tarmukust. Inglise buldog on vaatamata oma aukartust äratavale välimusele väga mõnus perekoer. Ta armastab oma pererahvast siira andumusega ja on jäägitult truu. EBSi pere on väike, meie tudengkond ja üle 5000 vilistlase üle maailma, hoiab alati kokku. Haugub harva, kuid mitte iialgi niisama.\n1400 üliõpilast 30% välistudengeid 12 riigist\n57 doktoranti 12st riigist\n140 õppejõudu 20% välisõppejõude\n30 aastat äriharidust\n60+ partnerülikooli 30 riigis\nEBSi vilistlaste töötasu on äri- ja juhtimisvaldkonnas võrreldes teiste ülikoolide lõpetanutega kõrgem.\nSündmused & Üritused\nTervishoiu valdkonna juhi arenguprogrammi alumni kokkusaamine\nPractitioner Diploma in Executive Coaching infopäev\nIsikliku arengu meistriklassi infopäev\nTagasihoidlikkus on voorus, aga ilma selleta saab elus paremini läbi!


3-18-982/26 Riigikohtu halduskolleegium 10.01.2019\nHKMS § 108 lg 6\nKuna kaebuses taotletud haldusakt on antud, tuleb asja menetlus HKMS § 152 lg 1 p 4 ja lg 3 alusel kaebust menetlusse võtmata lõpetada. Tartu linna menetluskulud tuleb jätta tema enda kanda. Eriplaneeringu lõpetamise määravaks põhjuseks ei olnud Tartu linna kaebus halduskohtule. Eriplaneeringu lõpetamise tingis Vabariigi Valitsuse otsuse põhjenduste kohaselt Tartumaa kohalike omavalitsuste ja kogukonna väljendatud tugev vastuseis tehase rajamisele, mille põhjal vastustaja leidis, et riigi huvi tehase rajamiseks ei kaalu üles huvi väljakujunenud elu- ja looduskeskkonna säilimiseks. Tartu linna kaebus halduskohtule oli küll vastuseisu üheks väljenduseks, kuid mitte otsustavaks teguriks, mis mõjutas vastustajat eriplaneeringu lõpetamise otsust tegema. Seejuures olid haldus- ja ringkonnakohus planeerimismenetluse lõpetamise otsuse tegemise ajaks leidnud, et linnal puudub ilmselgelt kaebeõigus. (p-d 9 ja 10)\nTartu linna menetluskulud tuleb jätta tema enda kanda (vrd HKMS § 108 lg 6). Eriplaneeringu lõpetamise määravaks põhjuseks ei olnud Tartu linna kaebus halduskohtule. Eriplaneeringu lõpetamise tingis Vabariigi Valitsuse otsuse põhjenduste kohaselt Tartumaa kohalike omavalitsuste ja kogukonna väljendatud tugev vastuseis tehase rajamisele, mille põhjal vastustaja leidis, et riigi huvi tehase rajamiseks ei kaalu üles huvi väljakujunenud elu- ja looduskeskkonna säilimiseks. Tartu linna kaebus halduskohtule oli küll vastuseisu üheks väljenduseks, kuid mitte otsustavaks teguriks, mis mõjutas vastustajat eriplaneeringu lõpetamise otsust tegema. Seejuures olid haldus- ja ringkonnakohus planeerimismenetluse lõpetamise otsuse tegemise ajaks leidnud, et linnal puudub ilmselgelt kaebeõigus. (p 10)\n3-3-1-50-13 Riigikohus 05.11.2013\nKaebajale ei saa ette heita tema arvates õigusvastase ja tema õigusi rikkuva haldusakti halduskohtus vaidlustamist. Kaebajale saaks etteheiteid teha kui ta seaduses ettenähtud kaebetähtaja jooksul õiguste kaitseks kaebust ei esitanud. Pärast seaduses ettenähtud kaebetähtaja möödumist võinuks kaebaja võimalused oma õigusi kaitsta oluliselt halveneda (kaebetähtaja ennistamise vajadus, tuvastamiskaebuse esitamise piirangud, haldusorgani initsiatiiv õigusvastase haldusakti kehtetuks tunnistamiseks, haldusmenetluse uuendamise taotluse esitamiseks ettenähtud tähtaeg). Haldusakti tühistamiseks kaebuse esitamata jätmisel tuleb arvestada tagajärjega, et võimalikule õigusvastasusele vaatamata on tegemist kehtiva ja seega täitmiseks kohustusliku haldusaktiga.\nHKMS § 108 lg-t 6 tuleb tõlgendada laiendavalt ja mõista vastustajalt kaebaja menetluskulud välja ka olukorras, kus vastustaja on tunnistanud vaidlustatud haldusakti kehtetuks kaebaja poolt teises haldusasjas esitatud kaebuse tõttu. Selline tõlgendus toetab paremini sätte eesmärki, milleks on hüvitada kaebajale vastustaja õigusvastse haldustegevuse tagajärjel tekkinud menetluskulud.\nKäesolevas haldusasjas vaidlustatud intressinõuete aluseks oli teises haldusasjas vaidlustatud maksuotsus, mistõttu olid haldusasjad omavahel seotud ning intressinõuete õiguspärasus sõltus maksuotsuse õiguspärasusest. HKMS § 108 lg 6 kitsendav tõlgendus kohtleks kaebajaid, kel on olnud võimalus vaidlustada nii maksuotsus kui intressinõuded ühes haldusasjas, erinevalt võrreldes kaebajatega, kelle vastavad kaebused vaadatakse läbi erinevates haldusasjades. Sellisel juhul sõltuks menetluskulude välja¬mõistmine kohtu diskretsioonist kaebuste liitmise või nõuete eraldamise osas.


Massööri amet – Padari uus leib. Aga judot jätta ta veel ei taha | Sport\nVille Arike, 19. august 2014 07:00\nUUS AMET: Kui judomatil kasutab Martin Padar oma tugevaid käsi vastaste murdmiseks, siis massöörina teiste inimeste aitamiseks. Foto: Arno Saar\nKui tunned endast kaks korda raskema mehe tugevaid massöörikäsi esmakordselt turjal, võiks ju tekkida kõhedus, ega sinust pärast ainult märg plekk järele jää. Ent Martin Padar selgitab rahulikult, mida ta teeb ning kõhedat tunnet ei tekigi.\nJah, seesama Padar, kes on saanud teleekraanil tuttavaks omaaegsest Wremjast ning tulnud 2009. aastal Euroopa judomeistriks. Padar kaotas jaanuarikuus Eesti meistrivõistlustel Juhan Mettisele ning teatas seejärel, et kaalub tõsiselt sportlasekarjääri lõpetamist. Esialgu lubas ta otsustada maiks-juuniks, kuid nüüd on käes august ja lõplikku selgust pole ikka veel.\nKuus-seitse massaaži päevas ei murra konti\nFOTOD: Mettis tegi finaalis Padarile "tuule alla" (1)\nSest hing ei taha armastatud spordialast loobuda. "Hinges tahan jätkata, olen end toonuses hoidnud ning uuest aastast püüan judo ette võtta. Näis, kas see toob kaasa ka edu," räägib Padar, kes püüab end praegu massaažimaailma "sisse süüa", juba teeb seda tööd, aga esialgu mitte täiskoormusega, seab atra, ajab asju. Mees märgib, et paras päevanorm on 6-7 massaaži, mis konti ei murra.\n("Meie õpetaja ütles, et on teinud ka kümme massaaži päevas. Ja lisas, et ei soovita seda," muigab Padar.)\nIdee valida massööri oma sportlase-järgseks ametiks tekkis Padaril 2010. aastal – ta on sportlasena olnud ju pikaaegne massaažide tarbija "Võtsin mitu klassikalise ja spordimassaaži kursust. Viisin end spordi ja Londoni olümpiaks valmistumise kõrvalt asjaga üha rohkem kurssi ja hakkasin hobikorras massaaže tegema. Pärast olümpiat läksin juba massaažikooli, mille sel kevadel lõpetasin."\nTreener kiitis häid suuri kämblaid\nMassaažilaual lebades tundus, et Padar teab, mida ta mu seljaga teeb. Alustuseks tema enda sõnul soojendus ja seejärel juba tõsine mudimine. Pärast ta lausus, et tunnetas mitut kontoriinimesele omast pingekollet (järeldus: mitte eriti regulaarsest suvisest jooksmisest ei piisa tiitlist "kontoriinimene" lahtisaamiseks) ning mõistagi ongi lihaspingete leevendamine massaaži eesmärk.\nPadari olekust ja jutust näib, et massööri elukutse talle täitsa sobib. Ta isegi nimetab seda tööd meeldivaks. Tema alateadvusse jõudis massööriamet aastat viisteist tagasi: "Kui ma teinekord treener Andres Lutsari turja mudisin, soovitas ta: sul on head suured kämblad ja see võib kunagi su leib olla!"\nPõhilised kunded on seni olnud Audentese spordiklubi judokad – nende peal tegi ta talvel praktikat – ja maadlejad. Padar rõhutab, et väga tähtis on massaažilaua õige kõrgus – kui see jääb liiga madalale, tõmbad enda selja kohe pingesse. Ning täiskoormusega töötav massöör peab ka ise käima kord nädalas kolleegi käe all.\nPiraadiküti karastusega Eestimaa spordihinge piiritu maadlusfanatism (4)\n"Põhiline, et sul on huvi sellega tegelda," rõhutab kauaaegne tippjudoka. "Peab olema hingega asja kallal ja suutlikkust lihas läbi töödelda. Küsid kliendilt seansi vältel ka tagasisidet. Iga inimene on erinev, lihastetüübid on erinevad, nahk erinev, ka valulävi erinev."\nLähikuudel jääb judo veel tagaplaanile\nKui raskekaallase käed sul kallal, mõtled paaril korral, kas teha häält või mitte. Aga otsest vajadust ei ole, tegevus valuläve siiski ei ületa. Päris lõpus vajutavad tugevad sõrmed teatud punkte päris kõvasti, aga ju siis on seda vaja. Igatahes tunneb selg end pärast seanssi lõbusamalt kui enne.\nPadar: "Igas asjas toimub kogu aeg areng. Sportlasena sa juba tead võimalikke pingekoldeid. Ja kooli õppeprogramm kätkeb kõige läbitöötamist. Kogemuste kogumine algas 2010ndal, aastatega tunnetus paraneb."\nKas massöör vajab tugevaid käsi ja head füüsilist vormi? "Kahjuks see kindlasti ei tule, kuid väga häid massööre on ka väikeste, kõhnade inimeste seas. Kõik sõltub oskustest ja tehnikast. Tai massaaži teevad näiteks umbes 40kilosed naised, kes piltlikult öeldes tegelevad su seljas akrobaatikaga."\nPõhiline on asjaolu, et sportlane teab, millega karjääri lõppedes leiba hakkab teenima ning ta on end ise välja koolitanud (Padar: "Tööpuudust ma ei karda. See on Eestis kasvav turg.") Kellest saab jäähalli juht (Jelena Glebova), kellest tööriistafirma müügimees (Kaarel Nurmsalu), kellest massöör. Väärt ametid kõik.\nPadar resümeerib: "Kobestan praegu massööritööks tugevalt pinda." Andes mõista, et lähematel kuudel jääb judo veel tagaplaanile. "Aga olen endiselt teelahkmel. Ma pole matnud maha mõtet minna spordis viimasele ringile. Kui ütlen jah-sõna, pean hakkama väga tõsiselt mõtlema, kuidas neid kahte asja ühitada.“\nTahab MK-etapivõitude arvu kümneni viia!\nMartin Padar pidas viimase judomatši talvel ning pühendus seejärel massaažikooli lõpetamisele. 35aastane vanameister ütleb, et pole sestsaati tatamil käinud, kuid on muude treeningutega hoidnud end minimaalselt "kriitilises" vormis, suutmaks suures spordis jätkata.\n"Olümpiatsükkel kestab neli aastat ja Rio mängud tulevad kahe aasta pärast. Usun, et jõuan kvalifikatsioonivõistlusteks vajalikku vormi – olen säilitanud normaalse platvormi, mille pealt turniiridele naasta," ütleb Padar kindlalt. Tõsi, ta teab hästi, et olümpiale pääsemiseks tuleb esmalt olla üle noorest kodusest konkurendist Juhan Mettisest.\nPadar on võitnud kuus tiitlivõistluste medalit, aga ometi ei anna hing veel rahu. Suur mees lausub kavalalt: "Mul on kaheksa MK-etappide kulda. Selle arvu tahaks kümneni viia!"\nSündinud 11. aprillil 1979\nKaalukategooria: +100 kg\nSaavutused: Euroopa meister 2009, EM-hõbe 2002 (-100 kg), EM-pronks 2011; absoluutkaalus EM-pronks 2005, 2006, 2007.\nKaheksa esikohta MK-etappidelt.\nEesti lipukandja 2008. aasta Pekingi olümpiamängude avatseremoonial.


Katariina Krjutškova: juht pole kurjategija, keda hoida seitsme luku taga\n1. juuni kell 13:14\nÄripäeva uuriva toimetuse ajakirjanik Katariina Krjutškova leiab, et pigem võivad riigilt kaitset vajada need, kelle nime pole äriregistris. Foto: Andras Kralla\nAndmekaitse Inspektsiooni (AKI) nõue kustutada infoportaalidest vanad äriseosed viib mõttele, nagu oleksid endised juhid ja nõukogu liikmed karistuse ära kandnud kurjategijad, kelle eelnevatest tegudest peab vaikima, kirjutab Äripäeva uuriva toimetuse ajakirjanik Katariina Krjutškova.\nMitmed on koostanud kaebuse andmekaitse inspektsioonile, et nende kohta käiv teave infoportaalidest kustutataks. Selle asemel et iga kaasust eraldi vaadata, otsustas inspektsioon lüüa kõigile infokorjajatele ühe puuga. Korraga said Äripäeva Infopank, Creditinfo Eesti ja Krediidiregister inspektsioonilt nõude kustutada registritest juhatuse ja nõukogu liikmete nimed, kes pole üle viie aasta ettevõttega seotud olnud.\nInspektsioon pühib infoportaalidest viis aastat vanad ärisidemed\nÄripäeva Infopank kaebas kohtusse Andmekaitse Inspektsiooni (AKI), kes nõuab infoportaalidelt oma andmebaasidest juhatuse ja nõukogu liikmete nimede kustutamist, kui nood pole üle viie aasta ettevõttega seotud olnud. Seevastu riiklikule Äriregistrile sama asja eest etteheiteid pole.