Sotsiaalhoolekandelise abi osutamise kord–Riigi Teataja\n§ 4 Sotsiaalhoolekandelisele abile õigustatud isik\n§ 8 Sotsiaalhoolekandelise abi andmisest keeldumine, peatamine või lõpetamine\n§ 9 Sotsiaalhoolekandelise abi maksmine ja rahastamine\n2 VALLA EELARVEST MAKSTAVAD SOTSIAALTOETUSED\n§ 10 Perekonna sissetulekust sõltuvate toetuste liigid\n§ 12 Laste toitlustamise toetus\n§ 13 Vältimatu sotsiaalabi toetus\n§ 14 Toimetulekutoetus\n2 Perekonna sissetulekust sõltumatud toetused\n§ 15 Perekonna sissetulekust sõltumatute toetuste liigid\n§ 17 Ranitsatoetus\n§ 18 Laste prillitoetus\n3 VALLAS OSUTATAVAD SOTSIAALTEENUSED\n§ 21 Sotsiaalteenuste liigid\n§ 22 Teenuste võimaldamine\n§ 24 Väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenus\n§ 25 Tugiisikuteenus\n§ 26 Täisealise isiku hooldus\n§ 28 Varjupaigateenus\n§ 29 Turvakoduteenus\n§ 33 Lapsehoiuteenus\n§ 36 Muu vajaduspõhine sotsiaalteenus\n§ 37 Määruse rakendamine ja jõustumine\n§ 38 Õigusaktide kehtetuks tunnistamine\nRT IV, 09.10.2021, 8\nVastu võetud 20.12.2018 nr 63\nRT IV, 05.01.2019, 1\n19.12.2019 RT IV, 03.01.2020, 25 06.01.2020\n23.09.2021 RT IV, 09.10.2021, 2 12.10.2021\n(1) Määrusega sätestatakse Põhja-Sakala vallas (edaspidi vald) sotsiaalhoolekande seadusega kohalikule omavalitsusele pandud ülesannete täitmine ning isikutele sotsiaalkaitse korraldamine ning sotsiaalkaitse tagamiseks sotsiaalteenuste ja -toetuste võimaldamine.\n1) sotsiaalhoolekandelise abi korraldamise põhimõtted;\n2) valla eelarvest makstavate sotsiaaltoetuste (edaspidi toetus) liigid, taotlemise, määramise ja maksmise tingimused;\n3) valla sotsiaalteenuste (edaspidi teenus) korraldamise, taotlemise, määramise ja osutamise tingimused.\nToetada inimese igapäevast iseseisvat toimetulekut ja töötamist, ennetades sealjuures sotsiaalsete probleemide tekkimist või süvenemist üksikisiku, perekonna ja ühiskonna tasandil.\n(1) Sotsiaalseadustiku üldosa seaduse, sotsiaalhoolekande seaduse ning nende alusel antud riiklike õigusaktidega kohalikule omavalitsusele pandud ning käesoleva määrusega nimetatud valla ülesandeid täidab üldiselt Põhja-Sakala Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) kui ametiasutus, kelle struktuuris on ette nähtud sotsiaaltööga tegelevate ametnike ja töötajate teenistus- ja töökohad. Sotsiaaltöötajate õigused ja pädevus sätestatakse ametiasutuse sisepädevust reguleerivate aktidega (ametijuhendid, vallavanema käskkirjad, asjaajamist reguleerivad korrad jmt).\n(3) Põhja-Sakala Vallavolikogu (edaspidi volikogu) täidab sotsiaalkaitse korralduse või tagamisega seotud ülesandeid, mis tulenevad kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest.\n§ 4. Sotsiaalhoolekandelisele abile õigustatud isik\n(1) Toetuseid ja teenuseid on õigustatud taotlema isik, kelle elukoht rahvastikuregistri andmetel on Põhja-Sakala vald.\n(2) Toetuseid ja teenuseid võib abi vajava isiku huvides taotleda ka eestkostja, hooldaja, sotsiaalosakonna teenistuja (edaspidi sotsiaaltöötaja), õpetaja või muu isik, kellel on andmeid vallas elava abi vajava isiku kohta.\n(3) Vältimatut sotsiaalabi on õigustatud saama isik, kes viibib valla territooriumil ning on sattunud sotsiaalselt abitusse olukorda elatusvahendite kaotuse või puudumise tõttu. Kui isiku elukoht on teada, kooskõlastatakse abi andmine isiku elukohajärgse valla- või linnavalitsusega.\n(1) Toetuse või teenuse saamiseks esitab isik (edaspidi taotleja) vallavalitsuse sotsiaalosakonnale (edaspidi sotsiaalosakonnale) allkirjastatud taotluse, milles on märgitud taotleja andmed ja taotlemise põhjendus. Taotlemist hõlbustavad taotlus(t)e vormid kehtestab vallavalitsus.\n6) kui taotlejaks on kolmas isik, siis märgitakse taotlusele ka tema andmed;\n(3) Kui taotletakse rahalist abi, märgitakse taotlusele ka:\n2) raha maksmisel ülekandega panka vastava arvelduskonto omaniku nimi ning arvelduskonto number;\n3) raha kandmisel kolmandatele eraisikutele, peab olema konto omaniku nõusolek (v. a kui see on taotleja alaealine laps) ning sooviavaldus kinnitatakse sotsiaaltöötaja juuresolekul;\n4) sissetulekust sõltuva toetuse maksmisel eelneva kuni 3 kuu sissetulekud, soovitavalt koos tõendavate dokumentidega ning vähemalt eelneva kuu püsiväljaminekud.\n(4) Taotlust menetleval sotsiaaltöötajal on vajaduse korral õigus ja kohustus:\n1) toetuste taotlemisel teha päringuid, nõuda ning kontrollida esitatud andmete õigsust, isiku enda, tema ülalpidamiskohustusega isikute sissetulekut ja varalist seisu tõendavaid dokumente või muid täiendavaid andmeid;\n2) teenuste taotlemisel hinnata taotleja toimetulekut tema igapäevases keskkonnas ja vajadusel nõuda taotlejalt teenuse määramiseks täiendavaid andmeid või dokumente.\n(5) Kui taotleja ei ole kümne tööpäeva jooksul esitanud otsustamiseks vajalikke täiendavaid andmeid või lisadokumente ja kui ta vaatamata korduvatele meeldetuletustele ei ole neid esitanud, võidakse jätta taotlus läbi vaatamata.\n(6) Toetust on õigustaotleda pärast sündmust, mille korral toetust makstakse või kuni kolme kuu jooksul pärast kulutuste tegemist.\n(7) Kirjalikku taotlust ei pea esitama juhul, kui sotsiaalhoolekandelist abi saab seaduse või käesoleva määrusega sätestatud juhtudel ilma taotlust esitamata.\n(1) Abi andmise aluseks on inimese taotlus ja sellele järgnev vajaduspõhist ja terviklikku lähenemist arvestav abivajaduse hindamine.\n(2) Taotlust menetlev sotsiaaltöötaja hindab abivajaja toimetulekut ja ühiskonnaelus osalemist mõjutavaid asjaolusid, sealhulgas isiku personaalse tegevusvõimega ning füüsilise ja sotsiaalse elukeskkonnaga seonduvaid asjaolusid.\n(3) Teenuse ja toetuse määramisel arvestatakse taotleja vajadusi ja teenuse maksumust ning teenust saava isiku ja tema perekonna majanduslikku olukorda.\n(4) Vajadusel külastab sotsiaaltöötaja sotsiaalteenust vajavat isikut tema kodus või viibimiskohas toimetulekuvõime ja abi- või hooldusvajaduse täiendavaks hindamiseks ning sobivaima teenuse väljaselgitamiseks.\n(1) Otsuse toetuse ja/või teenuse määramise või määramata jätmise kohta teeb sotsiaalosakond kümne tööpäeva jooksul alates toetuse taotlemiseks vajaliku viimase dokumendi saamise päevast või dokumendi esitamise tähtpäevast, kui muude õigusaktidega ei ole sätestatud teistsugust tähtaega. Haldusakti kinnitab sotsiaalosakonna juhataja.\n(2) Sotsiaalosakonna pädevuses on otsustada täiendava sotsiaaltoetuse maksmine ulatuses, mille vallavolikogu kehtestab oma otsusega igaks eelarveaastaks. Suuremas summas täiendava sotsiaaltoetuse maksmise otsustab vallavalitsus.\n[RT IV, 03.01.2020, 25 - jõust. 06.01.2020]\n(3) Kui esinevad asjaolud, mis takistavad kümne tööpäeva jooksul abi andmise otsustamist, võib ametiasutus võimalusel otsustamist erandkorras pikendada.\n(4) Toetus määratakse üldjuhul põhjendatud kulutuste osaliseks hüvitamiseks, kui taotleja ja tema pereliikmete sissetulek jääb alla 2-kordse riiklikult kehtestatud toimetuleku piiri. Sama sissetulekute piiri arvestatakse ka teenuse eest maksmise omaosaluse määramisel.\n(5) Toimetulekutoetuse ja sissetulekust sõltumatu toetuse otsus väljastatakse sotsiaaltöötaja poolt sotsiaalteenuste ja -toetuste andmeregistri (STAR) väljatrükina, mis võrdsustub haldusaktiga. Toimetulekutoetuse ja sissetulekust sõltumatu toetuse määramata jätmise otsus edastatakse taotlejale kirjalikult.\n(6) Erandjuhul võib toetuse määrata perioodiliselt.\n(7) Põhjendatud otsus toetuse või teenuse määramise või määramata jätmise kohta tehakse taotlejale teatavaks viie tööpäeva jooksul arvates otsuse tegemise päevast.\n(8) Taotleja vastutab esitatud andmete ja dokumentide õigsuse eest. Valeandmete esitamise korral taotluse menetlemine lõpetatakse. Alusetult makstud toetus või osutatud teenus või teenuse eest maksmise korral on vallavalitsusel õigus kulud seaduses sätestatud korras tagasi nõuda.\n(9) Õnnetusjuhtumite või muude ettenägematute asjaolude puhul on õigus määrata sotsiaalhoolekandelist abi sõltumata taotleja sissetuleku suurusest.\n(10) Teenuse määramisel määratakse teenuse saamise maht, periood ning toimingud, mida teenus sisaldab. Teenuse osutamise otsuse alusel sõlmitakse teenuse saaja ja teenuseosutaja vahel vajadusel haldusleping.\n(11) Vallavalitsusel on õigus määrata sissetulekutest sõltumatut rahalist või mitterahalist toetust majanduslike raskuste ennetamiseks ja perede motivatsiooni või heaolu tõstmiseks.\n§ 8. Sotsiaalhoolekandelise abi andmisest keeldumine, peatamine või lõpetamine\n6) abivajaduse katavad muud riiklikud või kohaliku omavalitsuse toetused ja teenused või muu abi.\n(2) Abi andmisest keeldumine vormistatakse vallavalitsuse haldusaktiga.\n(3) Abi andmine peatatakse või lõpeb, kui:\n1) teenuse või toetuse saaja taotleb selle andmise peatamist või lõpetamist;\n3) kui määratud abi on võimalik või otstarbekas katta muu abiga või inimese suundumisel teisele teenusele;\n4) muul juhul, kui selgub käesolevas määruses välja toodud keeldumise aluseks olevaid asjaolusid, mis annavad aluse toetuse või teenuse andmise mittejätkamiseks;\n(4) Abi andmise peatamine või lõpetamine vormistatakse:\n1) haldusakti alusel antud abi puhul haldusaktiga;\n2) halduslepingu alusel antud abi puhul halduslepingu muutmise või lõpetamisega.\n§ 9. Sotsiaalhoolekandelise abi maksmine ja rahastamine\n(1) Toetus makstakse välja 30 päeva jooksul pärast toetuse määramise otsust, kui seadus ei sätesta teisiti. Toetus makstakse välja taotleja poolt taotluses märgitud arvelduskontole või sularahas.\n(3) Määratud toetus ei kuulu väljamaksmisele taotleja surma korral.\n(4) Sotsiaaltoetuste suuruse kehtestab volikogu, kui mõne muu õigusaktiga ei ole kehtestatud teisiti.\n(5) Teenuse osutamise eest võib võtta tasu. Vallavalitsuse ja vallavalitsuse hallatava asutuse osutatavate sotsiaalteenuste hinnad kehtestab vallavalitsus. Eraõiguslik-juriidilisest isikust teenuse osutaja osutatavate teenuste eest tasutakse nende hinnakirja alusel.\n(6) Isikult võetava tasu suurus sõltub sotsiaalteenuse mahust, teenuse maksumusest ning teenust saava isiku ja tema perekonna majanduslikust olukorrast.\n2. peatükk VALLA EELARVEST MAKSTAVAD SOTSIAALTOETUSED\n§ 10. Perekonna sissetulekust sõltuvate toetuste liigid\n1) täiendav sotsiaaltoetus;\n3) vältimatu abi;\n(1) Täiendav sotsiaaltoetus on valla eelarvest toimetulekuraskusesse sattunud isikule makstav toetus isiku ajutise raske majandusliku olukorra leevendamiseks, toimetuleku soodustamiseks ning hädavajalike sotsiaalsete, tervisest tulenevate ning majanduslike vajadustega seotud kulude katmiseks.\n(2) Täiendavat sotsiaaltoetust on võimalik taotleda järgmiste hädavajalike põhjendatud ja tõendatud kulutuste osaliseks ja/või täielikuks hüvitamiseks:\n1) tervislikust seisundist või erivajadusest tulenevad ravi- ja abivahendi kulud;\n2) küttematerjali soetamiseks tehtud kulud;\n4) kutseõppes osaleva õpilase ühiselamu ja/või õpilaskodu igakuise elamiskulude tasumine õppeperioodil;\n5) muude hädavajalike kulude katmine, mille on põhjustanud ettenägematu sündmus, õnnetusjuhtum, tulekahju, vargus jmt.\n(3) Määruses reguleerimata juhtumitel võib täiendavat sotsiaaltoetust määrata juhtumipõhiselt sotsiaalosakonna teenistuja või vallavalitsuse põhjendatud ettepanekul.\n(4) Ravikindlustamata isiku esmakordse visiidi ja sellega seotud terviseuuringute eest tasutakse pere- või eriarsti esitatud arve alusel teenust osutanud asutusele. Inimesele väljastatakse sotsiaalosakonna poolt garantiikiri.\n§ 12. Laste toitlustamise toetus\nLaste toitlustamise toetus määratakse majanduslikes raskustes või muul viisil toimetulekuraskustes perede laste toidukulude osaliseks või täielikuks kompenseerimiseks valla eelarvest.\nLaste toitlustamise toetust määratakse:\n1) koolieelses valla lasteasutuses toidupäeva kulude katteks;\n§ 13. Vältimatu sotsiaalabi toetus\n(1) Vältimatut sotsiaalabi toetust on õigus määrata ja maksta sotsiaaltöötajal vältimatu sotsiaalabi vajadusel, informeerides sotsiaalosakonna juhatajat maksmisest esimesel võimalusel.\n(3) Vältimatut sotsiaalabi toetust võib maksta volikogu poolt kehtestatud ulatuses. Vältimatu sotsiaalabi toetust määratakse ja makstakse koheselt, kui ohus on inimese tervis ja elu või kui toetuse hilisem maksmine toob kaasa täiendavaid kulutusi.\n§ 14. Toimetulekutoetus\n2. jagu Perekonna sissetulekust sõltumatud toetused\n§ 15. Perekonna sissetulekust sõltumatute toetuste liigid\nPerekonna sissetulekust sõltumatud toetused on:\n(1) Sünnitoetus määratakse lapsega samal aadressil elavale lapse vanemale, kui laps kantakse valla elanike registrisse ja lapsevanem on rahvastikuregistri andmetel elanud vallas vähemalt 6 kuud enne lapse sündi.\n(2) Kuuekuulist elanike registrisse kandmise kohustust ei rakendata, kui lapsevanem on soetanud valda kinnisvara ja kantud valla elanike registrisse.\n(3) Sünnitoetus makstakse välja kahes võrdses osas:\n1) esimene osa (pool sünnitoetuse määrast) sünni registreerimisel;\n2) teine osa lapse üheaastaseks saamisel, kui lapse ja lapsevanema elukoht on jätkuvalt rahvastikuregistri andmetel Põhja-Sakala vald.\n(4) Sünnitoetuse maksmise aluseks on lapsevanema avaldus, seda nii esimese kui teise osa maksmisel.\n(5) Erandjuhul võidakse sotsiaalosakonna või vallavalitsuse ettepanekul anda sünnitoetust mitterahalise toetusena.\n§ 17. Ranitsatoetus\n(1) Ranitsatoetus määratakse 1. klassi mineva lapse vanemale või eestkostjale tingimusel, et:\n1) laps on rahvastikuregistri andmetel Põhja-Sakala valla elanik;\n2) vähemalt üks lapse vanematest on rahvastikuregistri andmetel Põhja-Sakala valla elanik ning nad elavad ühel aadressil.\n(2) Toetuse saamiseks tuleb esitada vallavalitsusele kirjalik taotlus 1. klassi minemise aastal ajavahemikul 1. septembrist kuni 30. septembrini.\n§ 18. Laste prillitoetus\n(1) Laste prillitoetus määratakse lapsele prillide ostmisel:\n1) kuni 18-aastasele lapsele;\n2) kuni 19-aastaseks saamiseni, kui noor õpib.\n(2) Lapsevanemale või lapse hooldajale hüvitatakse ostukviitungi alusel kuni 100 protsenti prilliklaaside maksumusest 1 kord aastas.\n(1) Matusetoetus on ühekordne toetus, mida makstakse rahvastikuregistrisse Põhja-Sakala valla elanikuna kantud isiku surma korral matuse korraldamise katmiseks isikule, kes kannab matuse korraldamisega seotud kulud.\n(2) Matusetoetuse maksmise aluseks on toetust taotleva isiku kirjalik taotlus.\n(3) Matusetoetust ei maksta, kui isiku matuse korraldas ning kulud kattis kohalik omavalitsus või riik või kui isiku matmiseks on saadud toetust teisest kohaliku omavalitsuse üksusest.\n(4) Erandkorras makstakse matusetoetust abivajaduse hindamisest lähtuvalt matuse korraldajale, kes on rahvastikuregistrijärgselt kantud valla elanike nimekirja ning kes taotleb toetust isiku matmise kuludeks, kellel puudus rahvastikujärgne elukoht või kelle eest ei ole saadud matusetoetust teisest kohaliku omavalitsuse üksusest.\n(1) Hooldajatoetust makstakse puudega täisealise isiku hooldajale ning puudega lapse vanemale. Hooldajatoetuse suuruse kehtestab vallavalitsus.\n(2) Täpsema hooldajatoetuse ja hoolduse seadmise taotlemise, määramise ja maksmise korra kehtestab volikogu.\n3. peatükk VALLAS OSUTATAVAD SOTSIAALTEENUSED\n§ 21. Sotsiaalteenuste liigid\nVallas korraldatakse järgmisi sotsiaalteenuseid:\n§ 22. Teenuste võimaldamine\n(1) Vallavalitsus korraldab teenuste osutamise koostöös eraõigusliku juriidilise või füüsilise isikuga või teise kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutusega, määrates teenuse tegevused, mahu ja rahastamise.\n(2) Vajadusel kehtestab volikogu täiendava, täpsustava korra konkreetse teenuse osutamise korraldamiseks.\n(3) Teenust ei osutata isikule, kellele on seatud täisealise isiku hooldus.\n(4) Koduteenuse käigus osutatavad toimingud:\n1) toiduainete, majapidamistarvete, ravimite, tehniliste abivahendite, valmistoiduga varustamine jmt;\n3) abistamine ja nõustamine tervishoiu-, finants-, sotsiaal- ja muude toimetulekuks vajalike teenustega seotud asjaajamisel ameti- ja teenindusasutustes;\n5) kõrge abivajadusega isiku juhendamine ja abistamine eneseteeninduses;\n6) muud toimingud, mis on vajalikud isiku toimetuleku tagamiseks kodustes tingimustes.\n(5) Koduteenust osutatakse igale teenuse vajajale koostatud personaalse hoolduskava alusel, mille koostab teenuse osutaja koostöös teenuse saajaga.\n(6) Koduteenuse osutamine on üldjuhul korraldatud läbi valla hallatava asutuse, Võhma Päevakeskuse. Teenuse osutaja sõlmib lähtuvalt teenusele suunamise haldusaktist ja hoolduskavast teenuse saajaga teenuse osutamise lepingu.\n§ 24. Väljaspool kodu osutatav üldhooldusteenus\n(3) Täpsemad teenusele suunamise ja rahastamise tingimused kehtestab Põhja-Sakala vallavolikogu.\n§ 25. Tugiisikuteenus\n(1) Tugiisikuteenuse eesmärk on iseseisva toimetuleku toetamine olukordades, kus isik vajab sotsiaalsete, majanduslike, psühholoogiliste või tervislike probleemide tõttu oma kohustuste täitmisel ja õiguste teostamisel olulisel määral kõrvalabi.\nAbi seisneb juhendamises, motiveerimises ning isiku suurema omavastutuse võime arendamises.\n(5) Tugiisikuteenuse osutamisel tehtavad tegevused on:\n2) motiveerimine, jõustamine ja juhendamine igapäevaeluks vajalike toimingute, vajalike oskuste ning harjumuste kujundamisel ja säilitamisel, igapäevaelu toimingute korraldamisel ja teostamisel ning ühiskonnaelus osalemiseks vajalike rollide ja kohustuste täitmisel, millega inimene iseseisvalt toime ei tule;\n5) vajadusel seostamine teiste vajalike sotsiaal-, tervishoiu- või tööturuteenustega ja juhendamine nende kasutamisel;\n6) vajadusel abistamine arendavate tegevuste elluviimisel või korraldamisel;\n7) sotsiaaltöö spetsialisti või lastekaitsetöötaja informeerimine peres toimuvatest muutustest.\n(6) Haldusakti alusel sõlmib teenuse osutaja (või vallavalitsus) tugiisikuteenust saava isiku ja teenust vahetult osutava isiku vahel teenuse osutamise lepingu, milles määratakse kindlaks tugiisikuteenusena tehtavad toimingud, nende tegemise aeg ja maht ning teenuse eest tasumise kord.\n§ 26. Täisealise isiku hooldus\n(2) Hoolduse seadmisel hinnatakse hooldusvajadust ja sellest tulenevalt määratakse kindlaks hooldaja ülesanded.\n(3) Hooldust teostab sotsiaalosakonna haldusaktiga määratud isik. Hooldus seatakse ja hooldaja määratakse hooldatava ja hooldaja nõusolekul.\n(4) Täpsemad hooldusele suunamise, hooldaja määramise ja hooldajatoetuse maksmise tingimused kehtestab Põhja-Sakala vallavolikogu.\n(6) Haldusakti alusel sõlmib teenuse osutaja teenuse saajaga teenuse osutamise lepingu, milles määratakse kindlaks isikliku abistajana tehtavad toimingud, nende tegemise aeg ja maht ning teenuse eest tasumise kord.\n§ 28. Varjupaigateenus\n(1) Varjupaigateenuse eesmärk on tagada täisealisele isikule ajutine turvaline koht ööbimiseks ning hügieeni eest hoolitsemiseks, et vältida isiku peavarjuta jäämist, mis võib olla ohuks tema elule ja tervisele.\n§ 29. Turvakoduteenus\n(1) Sotsiaaltransporditeenuse eesmärk on võimaldada puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 2 lõike 1 tähenduses puudega isikul või muul isikul, kellel puudest, tervislikust seisundist või east tulenevalt on takistatud isikliku või ühistranspordi kasutamine, kasutada transpordivahendit tööle või õppeasutusse sõitmiseks või avalike teenuste kasutamiseks.\n(2) Teenust korraldatakse juhuveona abivajaja soovitud ajal ja marsruudil, tema esitatud suulise või kirjaliku taotluse alusel. Sotsiaaltöötaja hindab isiku õigustatud vajadust teenusele.\n(3) Taotlus teenuse saamiseks esitatakse üldjuhul viis tööpäeva enne soovitud sõiduaega.\n(4) Teenuse taotluses tuleb esitada sotsiaaltransporditeenuse vajaduse aeg ja sihtkoht või marsruut.\n(5) Tellimus loetakse kokku lepituks, kui tellija ja ametiasutus on kinnitanud teenuse osutamise aja kuupäevaliselt ja kellaajaliselt.\n(6) Sotsiaaltransporditeenus on tasuline. Teenuse hinna kehtestab vallavalitsus. Teenuse korraldamisel koostöös teiste eraõigusliku juriidiliste või füüsiliste isikutega, kehtestab teenuse hinna teenuse osutaja.\n(1) Eluruumi tagamise teenuse eesmärk on eluruumi kasutamise võimaluse kindlustamine isikule, kes ei ole sotsiaalmajanduslikust või tervislikust olukorrast tulenevalt võimeline enda ja oma perekonna vajadustele vastavat eluruumi tagama.\n(3) Eluruumi kasutamisel tasub teenuse saaja eluruumi eluasemekulud, mis võivad sisaldada üüri. Üüri suuruse määrab teenuse osutaja.\n(4) Teenuse saajaga sõlmitakse eluruumi kasutamiseks tähtajaline teenuse osutamise leping või üürileping kuni viieks aastaks.\n[RT IV, 09.10.2021, 2 - jõust. 12.10.2021]\n(5) Eluruumi kasutama õigustatud isik on kohustatud:\n8) tasuma õigeaegselt esitatud arvete alusel eluruumi kasutamise kulud;\n9) lubama teostada kontrolli eluruumi seisukorra ja sihipärase kasutamise üle ametiasutuse või ametiasutuse poolt volitatud hallatava asutuse töötajal;\n10) andma eluruumi tagamise teenuse vajaduse lõppemisel eluruumi üle eluruumi haldajale mitte halvemas seisukorras kui see oli eluruumi tema kasutusse andmisel (arvestades normaalset kulumist);\n11) vabastama eluruumi eluruumi tagamise teenuse õiguse lõppemisel või lõpetamisel.\n(6) Eluruumi tagamise teenusel viibival isikul on keelatud:\n(7) Isikut, kellel on puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 2 lõike 1 tähenduses puudest tingituna raskusi eluruumis liikumisega, endaga toimetuleku või suhtlemisega, abistab vallavalitsus eluruumi kohandamisel või sobivama eluruumi saamisel.\n§ 33. Lapsehoiuteenus\n(2) Käesoleva korra sätete alusel osutatakse teenust puudega lastele. Raske või sügava puudega lapse puhul hindab sotsiaalosakond lapsehoiuteenuse vajadust individuaalselt.\n(3) Teenuse pakkumise koolieelse lasteasutuse seaduse § 10 lõike 1 alusel korraldab\n(4) Puudega lapse lapsehoiuteenuse kulu tasutakse teenust osutava isiku esitatud arve alusel Põhja-Sakala valla eelarvest, arvestades sotsiaalhoolekande seaduse § 156 lõigetes 31-33 sätestatut.\n(2) Asendushooldusteenuse sisu tuleneb sotsiaalhoolekande seadusest.\n(3) Asendushooldusteenust saama õigustatud lapsele osutatavat teenust rahastatakse riigieelarvest ja vallaeelarvest.\n(4) Lapse ülalpidamist ja erivajadusest tulenevaid lisavajadusi rahastatakse muu hulgas lapsele riigieelarvest igakuiseks ülalpidamiseks ja puudest tingitud lisakulude osaliseks hüvitamiseks ettenähtud sissetulekutest.\n(5) Täpsemad asendushooldusteenuse osutamise, määramise ja rahastamise tingimused kehtestab Põhja-Sakala vallavolikogu.\n(2) Järelhooldusteenuse sisu tuleneb sotsiaalhoolekande seadusest.\n(3) Täpsemad järelhooldusteenuse osutamise, määramise ja rahastamise tingimused kehtestab Põhja-Sakala vallavolikogu.\n§ 36. Muu vajaduspõhine sotsiaalteenus\nIsikule võib võimalusel osutada vajaduspõhiselt ja vajadusest lähtuvalt järgnevaid sotsiaalteenuseid:\n2) tõenduspõhised tugiprogrammid, tugirühmad;\n4) erialaspetsialisti nõustamisteenus;\n6) muud vajalikud teenused.\n§ 37. Määruse rakendamine ja jõustumine\n(1) Eelnevalt kehtestatud perioodilised toetused kehtivad kuni haldusotsuses nimetatud tähtaja lõpuni.\n(2) Teenuste osutamise osas vajaminevad muudatused viiakse sisse kuu aja jooksul peale õigusakti kehtima hakkamist.\n(3) Määrus jõustub kolmandal päeval pärast Riigi Teatajas avaldamist, kuid seda rakendatakse tagasiulatuvalt 01. jaanuarist 2019.\n§ 38. Õigusaktide kehtetuks tunnistamine


Värviline mööbel ja interjöör mõjutab meie enesetunnet ja tuju - Võrumaa Teataja\nKolmapäev, 05 Veebruar 2020 08:38\nKuigi me sellele tihti ei mõtle, mõjutavad erinevad värvid meie enesetunnet ja tuju väga palju. Sellele tasub mõelda kodu kujundades ja sinna esemeid valides. Kodu on koht, kus veedame palju aega, laeme akusid ja saame energiat, et uuele päevale hea tundega vastu minna. Kujundades oma kodu sobilikes toonides kauniks koosluseks, mõjutame nii enda kui teiste pereliikmete tuju ja enesetunnet positiivses suunas.\nKõik ei ole sündinud sisekujundajateks ja trendid muutuvad kiiresti, kerge on eksida toonide kokku sobitamisel. Oleme teinud selle väljakutse lihtsamaks ja pannud kokku universaalsed nipid, kuidas kujundada kauneid koosluseid.\nEsmalt võta fotoaparaat või mobiiltelefon ja pildista erinevaid tube.\nFotosid vaadates tekib tubadest parem ülevaade, kui ruumis viibides ja koheselt on näha, millised toa osad vajaksid rõhutamist ja millised varju jäävad. Enne värvide valimist tuleks veel võtta veidi aega ja jälgida päikesevalguse jaotumist tubade lõikes – millises toas tõuseb päike ja millises loojub. Kas tuba on keskmisest valgem või hämaram? Kui tuba on suur, võib kaaluda tumedate toonide kasutamist ja väikseid ruume aitavad heledad toonid optiliselt suuremaks muuta.\nKuidas tuua kiiresti oma koju rohkem värve?\nAseta lauale või kummutile värsked lilled, lao seljakuti värvilised raamatukaaned, vaheta välja olemasolevad lambivarjud, soeta paar uut erksat padjakatet või pleedi. Samuti saab kodu värvigammat hõlpsasti muuta kardinate ja vaipade väljavahetamisega. Värskust lisab erksavärviline mööbel, näiteks diivan või kummut.\nAsudes tubade värvivalikute juurde, pea meeles:\nHeledad toonid teevad toa avaramaks, lisavad valgust ja otsekui õhku. Tumedamad toonid aga muudavad toa soojemaks ja hubasemaks. Punane värv toob hetkega põnevust, tõstab vererõhku ja adrenaliini. See aitab näiteks elutoas külalistel kergemini sotsialiseeruda. Kollane on soojuse värv, mis muudab kitsamad ruumid suuremaks. Sinine on punase vastandvärv ja vastupidi alandab vererõhku ning mõjub rahustavalt. Roheline värv aitab alandada stressi ja muudab toa hubaseks. Kõikide nende eriliste toonide esiletoomiseks on soovitav lisada valget, musta, halli ja pruuni.\nOlenemata, kas otsite oma koju uut värvilist mööblit või toone, leiate sobiva K-rauta.ee kaupluse suurest valikust.


Rebaseonu on taas teel\n7. juuli 2008 21:05\n[[img 43097]]Meid kõiki oma Aafrika-reisiga põnevuses hoidnud Rebaseonu (ja varem India ja Kuuba ja Kaugu-Aasia ja kesteabkusveel käinud) on taas uuel retkel, seekord sihiks Kesk-Aasia: www.rebaseonu.net/go/mototrip ja reisuvahendiks Helga asemel mootorratas. Taas leiame reisikirjast hulgaliselt kohalike söögiharulduste, valuuta ja poisipõnnide pilte ning lisaks loomulikult hingematvaid loodusvaateid.\nTänud MjaMile märkamise eest!\n8. juuli 2008 09:01\nHei rebaseonu, kui allapoole edasi liigud ja tekib idee Nepaalist läbi hüpata, siis lähme joome kohvi :P\n20. juuli 2008 23:19\nei koorma ülearusega ja ütleb palju. Jõudu Sulle Rebaseonu :)\n21. juuli 2008 17:06\nAi, pilte vaadates tuli kohe DDT lugu "Rodina" meelde :) http://www.imeem.com/pine-apple/music/s7zNKcBs/ddt_rodina/\n24. juuli 2008 16:20\nNepaal on m6ttes m6lkunud aga India oma miljardiga ei t6mba eriti. :) Aga sa oled selleks ajaks juba kodus tagasi?\n25. juuli 2008 14:03\nöelda...jube mõnus lugemine ja pildi vaatamine oli. Respect Rebaseonu !\n25. juuli 2008 14:08\nveetsin ka tunnikese lugedes teksti ja vaadates pilte.. väga lahe :)\n26. juuli 2008 13:44\n22.augustini siin :)\n13. aug 2008 16:24\nVäga mõnus elamus - nagu loeks GEO ajakirja, aga veel parem! Edu ja jõudu!\n25. aug 2008 09:26\nOn kellegil teada kui pikk seekordne reis tuleb? Arvatavasti järgiseks Usbekistan, Türkmenistan ja Iraan...? *Kui Iraani lõpuks jõuad rebaseonu, siis käi kindlasti Türkmenistani piiri lähedal asuvas Mashhadi linnas ööpimeduses Imam Reza haual ära. Annab hea ülevaate usu tugevusest inimestes. Minu Iraani reisil oli see tipphetk...\n5. sept 2008 20:45\nElasin suure põnevuse ja õhinaga Rebaseonu Aafrika-tripile kaasa ja käisin pidevalt igal õhtul blogi piilumas, et ehk on jälle midagi uut lisandunud. Asun nüüdki kohe Su teekonda jälgima. :) Au ja respect Sulle, Rebaseonu! Kogun endas julgust, pealehakkamist, finantse, aega jm miljonit asja, mille alati endale ettekäändeks toon, et ma veel senini midagi taolist ette võtnud pole. Aga hammas on verel juba pikki aastaid ning ükskord lähen ma liikvele raudselt.\n8. sept 2008 05:14\npole miski pärast Kesk-Aasiat toiduturismi jaoks heaks kandiks pidanud..aga rebaseonu pildid tõestavad vastupidist..pidin poole vaatamise peal käima poest arbuusi ostmas..ja hakkan vist nüüd mingit suppi keetma.. väga inspireerivad pildid ja kirjeldused igatahes (ja loomulikult mitte vaid toidu poolest!)


Kastoorõli kasutamine juuste kasvatamiseks: stimuleerime juuksed kasu - Esiletõstmine 2022\nKuidas kastoorõli mõjutab juuste kasvu\nKuidas riitsinusõli juustele rakendada: 2 efektiivsete maskide tüüpi\nKastoorõli (kastoorõli, "kastoorõli") on kastoorõlist valmistatud taimeõli. Selliste vahendite koosseis on glütseriidid, ritsiinhape ja muud happed. Need koostisosad toidavad juuksejuure ja stimuleerivad juuste kasvu. Praegu ei tea kõik tüdrukud, kuidas korralikult kasutada riitsinusõli juustele.\nKastoorõli on suurepärane vahend karvade kasvatamiseks.\nKastoorõli: põhilised omadused\nRand kuiva juuksed: maskid retseptid\nKastoorõli, munarakk (munakollased), mesi, keefiri juuste korrapärane mask\nJamaica must ratsakarbi kasvu ja juuste väljalangemise mask\nKäesolevas artiklis käsitletakse üksikasjalikult järgmisi küsimusi: kuidas kasutada riitsinusõli juustele - kuidas riitsinusõli juustele rakendada, kuidas riitsinusõli mõjutab juuksed - milline on riitsinusõli mõju juustele jne.\nKastoorõli on kergelt kollakas õline vedelik, millel on kerge lõhn ja ebameeldiv maitse.\nRüsteseemnetes on palju toksilisi ritsiinhappeid. Selle tulemusena rütmi kogumisel ohustavad inimesed endi - selline taim põhjustab kehale mõningast kahju.\nSellel tööriistil on sellised kasulikud omadused:\nInimesed kasutavad kastoorõli ja selle komponente sellistel juhtudel:\nInimesed kasutavad ka kastoorõli selliste haiguste esinemise korral: artriit, lihasvalu, jalgade tervisekahjustused, unehäired, nahainfektsioonid, hulgiskleroos, dementsus ja kiilaspäisus.\nKosmetoloogias kasutatakse sellist folli vahendit sellistel juhtudel:\nKastoorõli on tõhus rahvatervis, mida tüdrukud kasutavad kuivade, tuimade ja purustatud juuste töötlemisel. Selle õli kasutamisel naised niisutavad ja parendavad oma juukseid ja peanahka pikka aega.\nKa selline tööriista peal rakendamisel takistavad tüdrukud juuste lõhenemistest otsadest.\nRandrihmade lihtsa maski valmistamisel kasutab naine järgmisi komponente: kastoorõli, rätik, polüetüleenkapslit ja juukselapid.\nKastoorõlist maski kandmisel teostab tüdruk järgmisi toiminguid:\nTüdruk asetab pea peaaegu ühe nädala peale - 8 nädala jooksul - ja pärast seda ilmub positiivne tulemus!\nMõningatel juhtudel segab naine riitsinusõli viinamarjade seemneõliga. Selles olukorras eemaldab tüdruk kastoorõli paksuse ja ebameeldiva lõhna. Alternatiivses meditsiinis - juuste kasvu aktiveerimiseks - inimesed on pikka aega kasutanud kastoorõli. Castor toodab keratiini, tänu millele tüdruku juuksed kasvavad kiiresti.\nRinnanõlist kasutavad tüdrukud mitu kuud stimuleerivad kasvu ja juuste mahu suurenemist - selle tagajärjel muutub naiste juuksed terveks ja ilusaks.\nJamaica mustast ratsutüdrukust juuste maskile rakendades teostab ta järgmisi toiminguid:\nNaine kasutab sellist maski kaks korda nädalas - selle tulemusena saab tüdruk mitme nädala jooksul positiivseid ja nähtavaid tulemusi.\nKui tüdrukud kasutavad juustu riitsinusõli, ei talu nad seda - kastoorõlli kandmisel naha nahk sügab ja põhjustab teatud ebamugavusi. Lõppude lõpuks on kastoorõli kontsentreeritud õline kompositsioon. Sarnases olukorras, närvilisest nahast vabanemisel segab naine õli šampooniga.\nSelle tulemusel saab tüdruk kastoorõlist korrapäraselt kasutada järgmisi positiivseid tulemusi:\nPärast kastoorõli kandmist on ilusad läikivad juuksed.\nKui tüdruk kasutab Jamaica must kastoorõli, peaks ta ostma ainult loodusliku toote - mitte võltsitud. Tõeline ratsakonts on hapukas lõhn.\nSoovitud tulemuse saamiseks kasutage õline juuste kastoorõli.\n3 kuud. Sellisel juhul peab tüdruk järgima maskide retsepte ja näpunäiteid nende kasutamise kohta.\nÜks kastoorõli miinustest on see - see õlise rahva ravimeetod on juukseid raskesti täielikult pesta.\nSarnase probleemi lahendamisel teeb tüdruk järgmised toimingud:\nSamuti vähendab naine oma viskoossuse vähendamise ja kastoorõli naise juuste nahka loputamise hõlbustamiseks oma juuksevärvi toore munakollasi.


Jook mis lagundab rasva nagu soe suvepäev jääd Rasva poletamine meega\nKaalulangus Naha eemaldamine\nRasva poletamine meega. Mis on rasva põletamispakendid\nHigistamise tugevdamiseks saate juua kuuma rohelist teed. Siis võiks ju saunas ka maha võtta. Äädikas muudab naha elastse ja soodustab kollageeni põlvkonda. Seetõttu on kõige problemaatilisemad tsoonid kus kõht sisaldab tasub kindlasti tähelepanu pöörata, võttes arvesse spetsialistide soovitusi. Õunaäädikas Õunaäädikas vähendab söögiisu ja alandab veresuhkru ja insuliini taset.\nHead joogid, mis aitavad rasva põletada - Tervis - sõtoukatakka.ee\nÄra oota vee joomisega, kuni tunned juba janu vaid püüa seda päeva jooksul tihti teha, eriti Vasimus silma poletamine söömist.\nVett võid tarbida ka marjade või maitsetaimedega, kui Sulle lihtsalt vee joomine ei meeldi.\nEsiteks, aitab roheline tee keha põletikke kontrolli all hoida, ning põletikud on üks faktoritest, mis mõjutab insuliini tundlikkust, millest omakorda sõltub rasvade ladestumine. Teiseks, aitab ta süsivesikute seedimist blokeerida ning seega kasutab keha rohkem energiat rasvadest, neid kiiremini põletades. Roheline tee ei pruugi aga kõigi inimeste puhul rasva poletamine meega ning ainuüksi rohelise tee joomine ei aita kaalu langetada, rasva poletamine meega võib aidata kaalulangust kiirendada kui oled juba tervisliku toitumise ja trenni tegemisega alustanud.\nKohv sisaldab ka aineid, mis aitavad süsivesikute imendumist aeglustada ja seega ei rasva poletamine meega nad nii kiiresti rasvadeks. Lisaks aitab kohv rasvu lõhustada, kuid need rasvad saavad siiski kehast kaduda vaid siis, kui tarbid vähem kaloreid, kui kulutad.


Rohelised kassid ~ Triinu teatriblogi\nSel korral kirjutan jälle kinost. Nagu pealkirjast aru saada, vaatasin ära järgmise Eesti filmi. Kui "Pilvede all. Neljas õde" kohta olin enne kinno minekut juba arvamusi lugenud, siis selle filmi kohta ma nii palju ei teadnud. Teadsin seda, et osad filmikriitikud on seda filmi samuti igavaks pidanud. Natuke teadsin sisu ka.\nSisu poolest teadsin ainult nii palju, et filmi peategelasteks on kaks vanglast vabanenud eakamat meest. Ühes Kanal 2 saates "Roaldi nädal" näitas natukene selle filmi tegemist ja nii ma teadsin, et seal on mustanahalistega ka stseene. Ma mingil põhjusel eeldasin, et nendel mustanahalistel on suurem või kandvam roll filmis täita. Ilmselt jäi selle Kanal 2 saate põhjal selline mulje. Sellest võiks nüüd järeldada, et mõne sekundilise stseeni põhjal ei saa filmi kohta kuigi palju üldistusi teha. Kuigi ega see sisu polnud üldse peamine põhjus, miks ma kinno läksin. Peamine põhjus oli ikkagi vaadata, kuidas vanameister Tõnu Kark mängib. Ma pole 100% kindel, aga ma vist ei olegi teda suurel kinoekraanil näinud (kõik filmid olen kodus TV-st näinud). Või kui olen, siis ma lihtsalt ei mäleta seda.\nEga minu ootused väga kõrged ei olnud. Esiteks "Pilvede all" oli üsna suur pettumus minu jaoks (kuigi ma seda ka ei läinud ootustega vaatama) ja Eesti filmidest on üldse vähesed suutnud mulle emotsiooni pakkuda. Seega olin valmis selliseks tüüpiliseks Eesti keskmiseks filmiks, kus nagu midagi toimub, aga samas ei toimu ka ja siis lõppeb film liiga järsku poole tegevuse pealt ära. Kui ma nüüd võrdlen "Pilvede all" ja "Rohelised kassid", siis teine film meeldis mulle kordades rohkem. Saalis istuva publiku järgi võib kahjuks aga ristivastupidise järelduse teha. Nimelt "Pilvede all" filmi saalid on täis ja paljudes kohtades lausa väljagi müüdud. "Rohelised kassid" film äratas teisipäeval 23.01.2018 Tartus huvi ainult kaheksas inimeses (kellest üks olin mina).\nMinu silmis pole tegemist kindlasti mitte väärtfilmiga, kuid mõtlemisainet peaks filmist küll leidma. Näiteks sel teemal, kuidas me vanglas olevatesse või sealt vabanenud inimestesse suhtume. Paratamatult me eeldame, et vanglas on ainult pätid ja kaabakad (ja enamasti ongi), kuid sageli ei näe me nende kuriteo taga inimlikku motiivi (mida seal alati ei pruugigi olla). Kes igatseb oma kunagise armastatu juurde ja ei suuda leppida mõttega, et tema armastatu on surnud ja kes igatseb oma tütre ja tütrepoja juurde kuid kes ei ole nende juurde oodatud. Samuti oli minu jaoks mõttekoht tõsiasi, et kui sa arvad, et sind oodatakse ja sul on koht kuhu minna, siis tegelikult ei oota sind keegi ja sa leiad end tänavalt. Samas kui sul pole kohta kuhu minna ja pead sotsiaalmajaga leppima, siis nagu iseenesest asjad laabuvad. Filmi lõpp on muidugi kurb. Mõlemad peategelased saavad surma, millest oli mul ikka veidi kahju. Hoolimata sellest, et tegemist oli vangidega, olid nad minu jaoks sümpaatsed.\nVõi on näitlejad lihtsalt sellise sarmiga, et nad ei suuda enda tegelaskuju vastikuks mängida. Kuigi kohati nägi Tõnu Kark filmi algusstseenis ikka päris paras rets välja. Ja see kuratlik naeratus koos kavala sädemega tema silmis oli nii nauditav. Mul on hea meel, et meil Eestis veel selliseid näitlejaid on, keda kaamera niimoodi armastab. Juba puhtalt Tõnu Kark´i pärast tasub filmi vaatama minna. Muidugi meeldisid mulle ka Vene näitlejad Sergei Makovetskiy ja Kirill Käro, eriti Sergei Makovetskiy. Siiski oli teda vaadates minu läbivaks mõtteks, et miks nii heasüdamliku inimese välimusega mees valiti vangi mängima? See polnud eriti usutav. Ja see pani mind veel rohkem tema tegelaskujule Eduardile kaasa elama. Peale nende nagu teistele näitlejatele pilk pidama ei jäänudki. Kuigi filmis tegi kaasa terve hulk tuntud Eesti näitlejaid: Mait Malmsten, Harriet Toompere, Eduard Toman, Ülle Kaljuste, Anti Reinthal, Egon Nuter jne. Mind tabas aga täieliku reaalsuskontrollina Ülle Kaljuste nägu suures plaanis. Millal ta nii vanaks on jäänud? Ja Kaljuste hääl oli samuti väga võõras (ehk mingi Cinamoni helisüsteemi trikk?).\nKui nüüd aga filmi sisu juurde tagasi tulla, siis väga paljud asjad jäid minu jaoks kas lahtiseks või lausa seosetuks. Näiteks, kas Tõnu Kark´i kehastatud Markus oli kunagi hullumajas olnud? Kui jah, siis kas peale oma poksijakarjääri lõpetamist või lõpetaski ta hoopis seetõttu oma poksija karjääri, et sattus hullumajja? Või on hoopis kolmas variant õige? Kas Eduard oli dementne? Kui jah, siis see seletaks miks ta oma armastatut Mariat käis hooldekodus mitu korda otsimas. Kuid kui ta mõistus ja mälu olid korras, siis miks ta käis mitu korda hooldekodus Maria järele küsimas? Siis lisaks veel need poestseenid. Kuidas keegi aru ei saanud ega kahtlustanud midagi kui need vanamehed täiesti süüdimatult avalikult poodidest asju varastasid? Kas see Ülle Kaljuste kehastatud poemüüja Marta töötas varem psühhiaatriahaiglas? Ma alguses arvasin, et nad lähevad kedagi külastama, aga järgmises stseenis jõid (Marta ja Markus) nad koos personaliga kohvi. Ühesõnaga, neid segaseid episoode seal ikka jagus, aga ma rohkem ei esita siin oma küsimusi. Muidu need, kes filmi pole näinud saavad siit liiga palju infot filmi kohta.\nMa ei teagi, kas see on selle filmi pluss või miinus, aga mõned stseenid olid seal väga reaalsete sündmuste sarnased. Näiteks stseen, kus üks Eesti poiste kamp sõimab vene keelset noormeest sibulaks ja nad selle mehe tema väikese poja silme all läbi peksavad. Või siis stseen, kus ühe erakonna esimees tulihingeliselt mustanahaliste sõjapõgenike vastu võitleb. Kui ma neid stseene kinolinal nägin, siis oli mu ainus mõte, et sellisest situatsioonist oleksin ma nagu juba kuulnud. Huvitav oleks nüüd teada, kas need stseenid filmiti enne kui reaalses elus need sündmused toimusid ja tegemist on autori fantaasiaga või on autor tõsielusündmustest inspiratsiooni allutanud?\nOlgu kuidas on, mina igatahes ei kahetse, et ma kinno läksin. Minu meelest on tegemist igati huvitava filmiga. Kui tegelased lõpus surid (või kas ikka surid?), siis oli tahtmine üks väike pisar poetada. Ja kui osad filmikriitikud kurtsid, et neil oli filmi ajal igav, siis minul polnud kordagi igav. Minu meelest sai film lausa liigagi kiiresti otsa. Kui nüüd väga aus olla, siis on tegemist sellise tüüpilise "Eesti asjaga", mis alguses ei saa vedama ja pärast ei saa pidama.\nPostitatud Andres Puustusmaa, Eesti film, Rohelised kassid, Tõnu Kark on 1/26/2018 04:13:00 AM by Triinu | Jäta kommentaar


Ivan Aivazovsky maali “Torm merel öösel” kirjeldus - Maalingud - 2022\nIvan Aivazovsky maali “Torm merel öösel” kirjeldus\nIvan Konstantinovitš Aivazovski maalide peateemaks on kogu selle osariigi meri. Üks tema meistriteoseid on kahtlemata kunstniku poolt 1848. aastal maalitud maal "Torm merel öösel".\nPildi süžee on Ivan Aivazovski loomingule üsna tuttav: öö, tormine meri ja üksildane laev, hädas märatsevate elementidega. Ja ainult pilv, mis ilmus pilvede luumenisse, jälgib toimuvat ükskõikse ükskõiksusega. Kuid inimene võidab selles võitluses triumfe, sest pärast pimedust tuleb alati valgust.\nNagu enamiku teiste Aivazovsky maalide puhul, ei põhjusta meri staatilist tunnet. See liigub, möllab, ta on elus. See on Ivan Aivazovski suurim anne: edastada vähimagi värvivarjundiga kogu märatsevate elementide dünaamika, luues iga laine ja iga vahutava kaitselülituse reaalsustaju. Kuusevalgus, mis peegeldub vihmases vees, annab lõuendile veelgi suurema looduslikkuse ja rõhutab mereelemendi uskumatut dünaamikat. Vaataja tunneb sõna otseses mõttes õhu elastseid voolusid ja merelainete pritsmeid ...\nPilt oli maalitud tumedates värvides ja ainult keskel olev kuu särav täpp ja seda valgustavad lained loovad illusiooni kogu pildi sisemisest kumadest. Selle lõuendi iga elemendi silmatorkava sümboolika annab edasi värviskeem. Ühele küljele kallutatud tume laev nihkus mõnevõrra keskelt eemale ja varjus näitab selgelt tema meeskonna võitluse raskust inimjõudude lahusolevate elementidega.\nSamal ajal kannab pildi keskpunktis olev kuuvalgus päästmislootust ja usku, et torm on lõppemas ja et on vaja vastu pidada ainult selle viimastele löökidele. Kunstniku soojade värvide kasutamine loob veelgi suurema usalduse inimese võidus looduse vastu.\nCopyright 2022 \_ Ivan Aivazovsky maali “Torm merel öösel” kirjeldus...


Salvest kasvatab mahetoodete toel jõudsalt eksporti - Põllumajandusuudised\nSalvest tarnib oma toodangu 18 riiki, mille hulgas on ka Ghana, Ukraina, Kasahstan, Prantsusmaa, Aserbaidžaan, Hong Kong ja Vietnam, teatas ettevõte. Hiljuti on eksportriikide hulka lisandunud Rootsi, Sloveenia ja Singapur.\nKõige suurema ekspordipotentsiaaliga tooted ongi lastetoidud ja smuutid. „Smushie“ supersmuutid on esimene Salvesti poolt loodud kontseptsioon, mis on välja töötatud just rahvusvahelist turgu silmas pidades.\nNB! Salvesti logistika- ja ostujuht Kristo Raud esineb 21.-22. märtsil toimuval Pärnu Tarneahelakonverentsil, kus selgitab, kuidas ettevõte aina kiiremaks muutuvate tarnetega toime tuleb. Programmi ja piletid leiate SIIT.


Roheline energia: ELi soov edendada energiatõhusust | Uudised | Euroopa Parlament\nUudislood > Majandus > Praegune lehekülg: Roheline energia: ELi soov edendada energiatõhusust\nEP: taastuvenergia osakaalu energiatarbimises tuleb suurendada.\nParlamendil on täiendavaid muudatusettepanekuid 2016. aastal esitatud Euroopa Komisjoni keskkonnasäästliku energia ettepanekutele.\nToona olid Euroopa Komisjoni põhilisteks eesmärkideks ELi panus võitluses kliimamuutusega, ELi sõltumatus fossiilkütustest ja rohelise energia tootmine majapidamistes.\nParlamendi võttis täiskogu hääletusel vastu oma seiskoha rohelise energia ettepanekute kohta kolmapäeval, 17. jaanuaril. Nüüd alustavad parlamendisaadikud läbirääkimisi ELi Nõukoguga muudatuste kinnitamiseks.\nTaastuvenergia allikatest saadud energia osakaal on võrreldes varasemate aastatega peaaegu kahekordistunud – 8,5 protsendilt 2004. aastal 16,7 protsendile 2015. aastal. Praeguste eesmärkide kohaselt tuleb 2020. aastaks 20 protsenti ELi energiavajadusest toota taastuvatest energiaallikatest.\nEuroopa Ülemkogu leppis 2014. aastal kokku, et 2030. aastaks peab taastuvenergia moodustama 27 protsenti kogu ELi energiatarbimisest. Parlamendisaadikute sõnul peab aga taastuvenergia protsent olema vähemalt 35.\nLisaks keskendub parlament põhimõtetele, mida tuleb silmas pidada taastuvenergia tootmise toetamisel ja seisab nende inimeste õiguste eest, kes toodavad ise rohelist energiat.\nEnergiatõhususe parandamine ei vähendaks üksnes heitgaaside koguseid, vaid ka ELi 350 miljardi euro suuruseid kulutusi energia impordile. Saadikud soovivad seega 35-protsendiliste siduvate energiatarbimise vähendamise sihtide kehtestamist kõigile liikmesriikidele.\nElamute kütte- ja kliimaseadesüsteemidele kulub 40 protsenti Euroopa Liidus tarbitavast energiast ja umbes 75 protsenti hoonetest pole energiatõhusad.\nParlamendi, ELi Nõukogu ja Euroopa Komisjoni läbirääkijad leppisid 2017. aasta detsembris kokku, et liikmesriigid peavad ette valmistama riiklikud hoonete renoveerimise kavad. Eesmärgiks on 2050. aastaks viia hoonete energiatarbimine nullilähedale.\nLisaks sellele lihtsustas parlament eelmisel aastal energiamärgistust majapidamisseadmetel nagu näiteks lampidel, televiisoritel ja tolmuimejatel, et tarbijal oleks hõlpsam võrrelda tarvikute energiatõhusust.\nLoe lisaks meie põhjalikust ülevaatest.\nEnergiatõhususe arutelu jaanuari täiskogu istungil


Eesti suurim e-keskus loobus karusnahast! - Loomus\nFur Free Retailer on maailma juhtiv karusnahavabasid ettevõtteid ja eetilise kauba tarbijaid ühendav programm, mille eesmärgiks on julgustada ettevõtteid karusnahast loobuma ja edendada seeläbi eetilist tarbimist. Enam kui 20 riigis toimiva Fur Free Retailer programmi kutsus ellu rahvusvaheline Fur Free Alliance koalitsioon, kuhu kuulub üle 40 juhtiva looma- ja keskkonnakaitse organisatsiooni üle maailma. Eestit esindab koalitsioonis Loomus. Fur Free Retailer programm on tunnustatud ISO 26000:2010 sotsiaalse vastutuse juhisega näitena valdkondlikust algatusest. Lisateavet karusnahavaba programmi kohta leiab aadressil estonia.furfreeretailer.com


Argpüks: Postimehe peatoimetaja Lauri Hussar ei julge Objektiiviga arutellu astuda • Objektiiv\nArvamus » Argpüks: Postimehe peatoimetaja Lauri Hussar ei julge Objektiiviga arutellu astuda\nArgpüks: Postimehe peatoimetaja Lauri Hussar ei julge Objektiiviga arutellu astuda\n8. jaan. 2019 Varro Vooglaid\nJulgus ei paista kuulutav Lauri Hussari tugevaimate vooruste hulka. Foto: Scanpix\nPostimehe peatoimetaja Lauri Hussar lükkas tagasi kutse tulla Objektiivi toimetusse arutama Postimehe poolt Objektiivi vastu välja paisatud süüdistusi, põhjendades seda väitega, nagu poleks Objektiivi suguses meelsusportaalis ajakirjanduslik debatt võimalik. Samas ei võta Hussar vastu ka ettepanekut pidada seda arutelu Postimehe stuudios, näidates seega, et tegelikult on ta lihtsalt argpüks, kirjutab Varro Vooglaid.\nEelmise nädala “Fookuses” saates esitasime Postimehe peatoimetajale Lauri Hussarile kutse tulla Objektiivi videostuudiosse arutama neid süüdistusi ja kahtlustusi, mille Postimees meie vastu oma 28. detsembri rünnakutes välja paiskas.\nEt see kutse ei jääks üldsõnaliseks ja jõuaks kindlasti ka Hussarini, siis saatsin 3. jaanuaril Hussarile samasisulise kirja, kus kirjutasin:\n“Esitan Teile kutse tulla Objektiivi videostuudiosse arutama neid küsimusi, mille osas Postimees eelmisel nädalal Objektiivi kritiseeris, luues lugejate silmis muljet, nagu oleks meie portaal seotud Venemaa propagandategevusega.\nArutaks neid küsimusi lahtiste kaartidega, kusjuures me sooviks omalt poolt esitada küsimusi ka Postimehe võimaliku kallutatuse kohta. Teie saaksite küsida, kelle laulu laulab Objektiiv – nagu Postimees seda oma 28. detsembri juhtkirjas küsis –, meie saaksime aga küsida, kelle laulu laulab Postimees. Mõlemad saaksime anda küsimustele selgeid vastuseid.\nLoodan, et olete nõus neid küsimusi silmast silma arutama, just nagu mina olin nõus tulema Vilja Kiisleri kutsel Postimehe stuudiosse intervjuule. Palun andke hiljemalt 7. jaanuari tööpäeva lõpuks teada, kas võtate meie kutse vastu ja kui võtate, siis millal oleks Teile vestluse salvestamiseks sobilik aeg.”\nJärgmisel päeval ehk 4. jaanuaril laekus Hussarilt napisõnaline vastus, kus ta lükkas minu kutse tagasi, põhjendades seda väitega, nagu poleks Objektiivis ajakirjanduslik debatt võimalik, sest meie väljaande näol olevat tegu “maailmavaate- ja meelsusportaaliga”.\nOlles sellisest selgitusest hämmingus, saatsin omalt poolt kohe samal päeval vastuse, kus kirjutasin:\n“Omalt poolt täpsustan, et ma ei kutsunud Teid esinema, vaid arutama ühiselt huvipakkuvaid küsimusi. Aga kui Te ei pea võimalikuks neid küsimusi arutada Objektiivis – kuigi Teie põhjendused jäävad mulle arusaamatuks –, siis ehk võiksime seda teha kusagil mujal, näiteks Postimehes, mida mina pean küll just samuti meelsusväljaandeks, nagu Teie Objektiivi, aga milles Teiega arutelu pidamine pole mulle selle tõttu ületamatuks takistuseks.”\nKuivõrd selle loo avaldamise hetkeks ei ole Hussarilt vastust laekunud, siis eeldan, et seda ei tulegi. Nagu näha, ei ole küsimus vaid selles, et Hussar keeldub absurdsetele väidetele tuginedes Objektiivi stuudios arutelus osalemisest. Tegelikult ei läbe ta üldse silmast silma arutellu astuda, ei Objektiivi ega ka Postimehe stuudios.\nInimest, kes ühelt poolt laseb oma juhitavas lehes levitada endale ilmavaateliselt ebameeldiva väikese väljaande suhtes alusetuid häbimärgistavaid süüdistusi ja kahtlustusi, aga samas ei julge nende süüdistuste ja kahtlustuste objektiks oleva väljaande eestvedajate kutsel nendega arutellu astuda, on igati kohane pidada argpüksiks.\nTõsiasi on see, et inimest, kes ühelt poolt laseb oma juhitavas suures lehes levitada endale ilmavaateliselt ebameeldiva väikese väljaande suhtes alusetuid häbimärgistavaid süüdistusi ja kahtlustusi, aga samas ei julge nende süüdistuste ja kahtlustuste objektiks oleva väljaande eestvedajate kutsel nendega arutellu astuda, on igati kohane pidada argpüksiks.\nOlgu muuga kuidas on, vähemalt on edaspidi teada, et vähemalt seni, kuni Postimehe peatoimetajaks on Lauri Hussar, ei maksa lehe juhtkonnalt härrasmehelikku ja väärikat käitumist oodata.\nMis puutub aga Hussari osutusse, nagu poleks Postimees erinevalt Objektiivist meelsusväljaanne, siis lubage naerda. Selle väite lausjaburuse mõistmiseks piisab, kui meenutada Postimehe mõne päeva eest avaldatud juhtkirja, kus EKRE-t seostati nii Natsi-Saksmaa kui Nõukogude Liiduga, või siis seda, kuidas Postimees “tervitas” SAPTK-d Aadu Luukase missioonipreemia saamise puhul artikliga, mis kandis pealkirja “Putini preemia”.\nPostimees, mille veergudelt ei meenu mitte ühtegi positiivses toonis lugu ei EKRE-st, Trumpist ega Orbanist, on vähemalt samavõrd meelsusväljaanne kui Objektiiv. Erinevalt Postimehest Objektiiv lihtsalt ei eksita avalikkust juttudega sellest, nagu see nii ei oleks.\nKui selline vääritu käekiri ei anna tunnistust Postimehe tegutsemisest meelsusväljaandena, siis millest see tunnistust annab? Kollaaž: Objektiiv\nSildid Lauri Hussar Postimees


Mis on heraldika? Mis on veksilloloogia? - 2021\nHeraldika viitab relvastuse ja vappide kuvamisele, kujundamisele ja õppimisele. Veksilloloogia on lipude sümboolika, ajaloo ja kasutamise uurimine. Armory on heraldika populaarne haru, mis käsitleb heraldiliste saavutuste edastamist ja kujundamist, mida tavaliselt nimetatakse vapp. Vappides on kate, kiiver ja kilp koos kõigi kaasasolevate seadmetega, nagu näiteks motoed, plakatid, märgid ja toetajad.\nTehniliselt tähendab termin "vapp" kogu heraldika saavutust koos käe kilega, kilp on ainus elutähtsaks osaks, tegelikult ei ole ühtegi vapp ilma kileta. lippe peeti heraldika haruks kuni aastani 1957, kui Whitney Smith lõi mõiste "vexillology". Vaksillograaf on isik, kes kujundab lippe, samas kui lipu arendamise kunst on tuntud kui vaksillograafia. vexillophile on lipude üldine fänn.\nKuigi lippude kasutamine pärineb esimesest tsivilisatsioonist, on lipude kasutamise uuring üsna hiljutine, et uuringu nimi ei ilmunud trükistes kuni 1959. aastani. USA teadlane, Whitney Smith, vormistas 1961. aastal ametliku vexilloloogia, kui ta avaldas "Flag Bulletin". Enne terminit vexillology loeti, peeti lippude uurimist heraldika haruks.\nKuigi nende seadmete kasutamine rühmade ja üksikisikute tähistamiseks pärineb antiikajast, varieerus selliste seadmete kasutamine ja vorm laialt, ning pärilike kujundite kontseptsioon, millel oli eripära heraldikas, ei arenenud enne keskaja kõrget ajastu, mis algas ümber 1000 AD ja lõppes umbes 1250 AD. Kiivrite kasutamine, millel olid kaitsepiirded, raskendasid armeedega kokku kogutud väejuhtide äratundmist, mis tingis vajaduse heraldika arendamiseks.\nSõjaväe levik kogu Euroopas tõi kaasa uue rolli, mida tuntakse "heraldina". Kirjanik oli messenger, kes töötas aadlikel, et õppida ja tunda heraldilisi seadmeid, põlvnemist ja erinevate isandate ja rüütlaste auastet. Herald pidi ka õppima kõiki vappide kirjeldust ja kujundust reguleerivaid protokolle ja eeskirju ning 13. sajandi lõpus anti arvukatele kuulajatele pealkiri "relvade kuningas".\nVarem kandsid relvad keegi ilma heraldilise võimuta, kuid neljateistkümnenda sajandi keskel aktsepteeriti ainult ühe konkreetse käe kandja põhimõtet. Vaidlused relvade üle viisid heraldilise asutuse loomiseni, et aidata nende kasutamist reguleerida. Paljude inimeste, kes kasutasid sama vappkäiku, põhjustatud konfliktide arvu suurenemine sundis Henry V'd välja kuulutama, mis keelas kõikidel, kes olid Agincourt'i lahingu relvadel, relvade ülevõtmise, välja arvatud kroonilt või pärandilt saadud relvad . Praegu kasutavad organisatsioonid, linnad ja piirkonnad heraldikat, et sümboliseerida oma saavutusi, püüdlusi ja pärandit.


Tarnitav FX | Hinnaturud - Forexi maakler, FX-valikute marginaal\nTuru reaktsiooni mõistmiseks on hea näide FEDi intressimäärade kärpimine Stop Loss suurus sõltub kahest tegurist: kahju suurusest, mida kaupleja on valmis kandma, ja olukorrast turul. Vajuta siia nüüd!\nUudised Aktsiad Eesti majandus 93 Konsultatsioon Esimesed sammud 50 11 Forexi tõhusa kapitalihalduse reeglid Igal teisel aastal hindab võrgustik määratud väärtuste stabiilsust ja kehtivust. Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas II lisas esitatud vastavustabeliga.\nOma äri Üks Selle tulemusel kaupleb programm nii tugeva volatiilsusega kui ka horisontaalselt paikneva trendiga. Kui teil on muid ideid Kutsun teid kirjutada oma arvamuse kommentaarides allpool. Tõenäoliselt näed mida dilemma tänase artikkel. Ühelt poolt, sissetulek väike ja teiselt binaarne variant 24 moos investeeringuid lihtsus.\nKauplemisplatvormide Keskus. Nneks ei olnud voir suur summa. Nende arengute taustal muutis Swedbank ametlikult ka oma riskiisu ja mida ma peaksin enne bitcoini investeerimist teadma ennast kui madala riskiisuga pank, mille fookuses on kohalike klientide teenindamine.\nEttevõtteid saab hinnata nende varalise seisu, omakapitali väärtuse ehk aktsiapaki väärtuse järgi. Kui on varasid, mis võivad reaalselt hapuks minna, siis tuleb teha korrektiive. Juhtub sedagi, et isegi 15tunnisest tööpäevast ei piisa probleemide lahendamiseks. Olles ise kriisis, astus Tallink veel ridamisi aumehelikke samme.\nSeda on tegelikult tore tõdeda. Alustati kahe laevaga — Georg Ots ja Tallink.\nVolituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt investeerige bitcoini aktsiatesse kuud enne iga ajavahemiku lõppemist. Kauplemisoboti kasutamiseks pole Parim viis bitcoinidega kauplemise marginaaliks poloniexil Et mitte alusetu olla, vaatame ühte näidet: Juhendaja - altcoini klappimine: raha teenimine internetis krüptovaluutadega kauplemise kaudu Kuid Ma kasutan oma analüüsis kombineeritud lähenemisviisi, kasutades oma tehingute tegemiseks tehnilisi andmeid koos maakler, mis toetab bitcoini tundega.\nEesti Merelaevanduse laev Suurlaid hakkas sõitma Tallinna-Helsingi liini. Liikmesriigid ja programmipartnerid võtavad FX-valikute marginaal eelhindamismehhanismi, millega tagatakse, et kõik makropiirkondliku ja merepiirkonna tasandi osalejad, Euroopa territoriaalse koostöö programmi ametiasutused, piirkonnad ja riigid kutsutakse programmitöö perioodi FX-valikute marginaal kokku, et otsustada ühiselt kuidas binaarsete optsioonide vahendajad raha teenivad programmi prioriteetide üle.\ncara setting autput regul tanam fx crown\nÜlejäänud summa on vajalik kaupleja normaalseks tööks ja vääramatu jõu vältimiseks turul: Forex võib käituda ootamatult. Seepärast FX-valikute marginaal oluline, et liikmesriigid võtaksid enne oma ajavööndi muutmist arvesse aja geograafilisi aspekte, st looduslikke hallatav bitcoini investeering ja geograafilist asukohta.\nKuumad teemad Riiklikud registrid ühendatakse omavahel. Liikmesriigid tagavad, et esindusüksused:. Teised krüptorahad teiste tehnoloogiatega juba ületavad siin bitcoini.\nBitstampiga on mõned sammud pisut erinevad. Valdo Kalm pidi tegema restardi ja krüpto ai kauplemistarkvara ettevõttele kauplemisriista krüpto hingamise.\nSiiani peaks Kanadas Montreali ja Cap-aux-Meulesi saare vahel seilama juba Ehk seetõttu on ka selle ajakirja ilme pisut teistsugune. Ta on väärtus, mida saab kaupade ja teenuste puhul kasutada.\nSee ei Digitaalsed valuutad, kuhu nüüd investeerida kus saab krüptovaluutadesse investeerida Kokkuvõttes on Bitcoini investeering g Just sel krüptoraha kauplemispaar hakkas sadamas muutuma olulisemaks reisijavedudega seonduv, Tallink aina kasvas ning kaubaäri taandus. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.\nSiiski oli väga palju tublisid ja südikaid kliente, kes raskustele vaatamata tegid bitcoini kauplemisprogramm tasuta koostööd ja tulid madalseisust kenasti välja. Eesti suurima panga IT-tugi bitcoini kasumi kahjum kõigi probleemidega, mis ükskõik kellel tekkida võivad — olgu need kliendid või oma töötajad. Turu reaktsiooni mõistmiseks on hea näide FEDi intressimäärade kärpimine Stop Loss suurus sõltub kahest tegurist: kahju suurusest, mida kaupleja on valmis kandma, ja olukorrast turul.


Tikksaag Ryobi RJS980-K, 600 W\nPendelfunktsiooniga. Kompaktne ja väga suure jõudlusega tikksaag võimaldab teha keerukaid ja täpseid lõikeid mängleva kergusega. Pehmendusega käepide vähendab vibratsiooni ja võimaldab hoida korralikku haaret. Suur 95 mm lõikesügavus puidus võimaldab tööd...\nPendelfunktsiooniga. Kompaktne ja väga suure jõudlusega tikksaag võimaldab teha keerukaid ja täpseid lõikeid mängleva kergusega. Pehmendusega käepide vähendab vibratsiooni ja võimaldab hoida korralikku haaret. Suur 95 mm lõikesügavus puidus võimaldab töödelda ka paksemaid detaile.\nTühikäigusagedus: 500–3100 min⁻¹\nMax paksus lõigataval puidul: 95 mm\nMax paksus lõigataval terasel: 9 mm


Birgittal esitati maailmaklassikasse kuuluvat ooperit “Trubaduur” - Kultuur\n16. augustil äratas Pirita kloostri varemed ellu Verdi muusika emotsioonide tulevärk. Ooper „Trubaduur“ kõlas Moskva Novaja Opera orkestri esituses, mida juhatas Jan Latham-Koenig. Antud teost dirigeeris Eri Klas oma loometeekonnal Helsingi Rahvusooperis.\nGiuseppe Verdi vaatemänguline ooper ”Trubaduur“ viis publiku 15. sajandi Hispaaniasse. Ooperiklassika hulka kuuluva teose tegevustikus annavad tooni krahvinna Leonora keelatud armastus trubaduur Manrico vastu. Armastuslugu oleks aga liiga lihtne, kui Leonorat ei armastaks juba noor krahv di Luna.\nKirg ja vihkamine, au ja häbi, surm ja igavik – emotsioonid tõid lavale bariton Andjei Beletski krahv di Lunana, sopran Marina Nerabeeva Leonorana, tenor Mihhail Gubski trubaduurina, metsosopran Anastasia Bibitševa, bass Vladimir Kudašev, metsosopran Irina Romiševskaja, tenor Anton Botškarjov ja bass Dmitri Orlov.


kaarnalill: Koerakesed aknal, veel kynisme\nYhel hetkel l6peb pime, kylm ning raske talv ja saabuv kevad paneb mahlad jooksma ja tokerdanud elusolendid tulevad p2ikese k2tte toitu ja meelelahutust otsima. Looduse elustudes asuvad ka k6ik kaupmehed agaralt ning meelalt meie rahakoti suunas viiplema. Ja meie vastavalt oma isiksuse primitiivsusele v6i, vastupidi, harituse mitmekylgsusele, anname neile ka j2rele.\nOlen aiakaubandusv6rgu tegemisi j2lginud vist juba 8 aastat. Meeldiv n2ha, et kunagised kallid eksoodid on t2na ypris k2ttesaadava hinnaga ja m2rkimisv22rse valikuga - eks taimede myyjad teavad, et kui aednik on temalt teatud sordid ostnud, siis j2rgmisel hooajal ootab ta juba uusi ja huvitavamaid, ja et kuna eestlane on alles paar p6lvkonda tagasi omaenda maast toitunud, siis ta ootab, et sibulateriiul poes ei valmista talle hinna suhtes eemalepeletavat pettumust, seega ei saa temale myya taimejuurikat kuningas Arthuri-aegse postmargi hinnaga ega konditsioonis, mis n6uab taime elustamiseks korralikke keemiateadmisi ning laborit. Kaupmees pakub aastal 2012 juba p2ris v2gevat nimekirja heas seisus juurikat ja istikut, ja mina, mitteeuroopa sissetulekuga ugrilane, saan ka sellest juba ysna korralikult osa. Suur t2nu, kallid sordiaretajad!\nViimane kord, kui ma k2isin linnas soola, tikkude ja pyssirohu j2rel, trehvasin Maxima poeketis aedkanna 22rmiselt huvitavatele ja ilusatele sortidele. Just nimelt Maximas, mitte aiakaupa myyvates (ehitus)kaubamajades! Palun teile k22bused - nt "Lucifer", vana kuulus sort, ja k6rgekasvulised - "Cleopatra" - kahev2rviline teatud mustriga 6is ja punasetriibulised lehed, "Stuttgart" - rohelise-valgekirjud lehed, "Perfect" - suur roosa 6is! Sorte oli veel, aga need risoomid ei olnud ostmiseks enam piisavalt pringid.\nKuna tegu on uue tootjaga Leedumaalt, siis muidugi olen ma sortide suhtes skeptiline, liiatigi oli hinnanumber taimekultuuri arvestades ysna symboolne - 0.99 euri per sibul! Sest ka Hollandi tootjad panevad meie aednike teadetel sortidega 2mbrisse, kuid see 2mber maksab rohkem eure. No aga kuna tegu polnud justnimelt 5-6-7-euriste juurikatega, siis mina ei muretse. Igal juhul olen saanud head tykid ilusaid taimi. J22n nyyd p6nevusega ootama.\nPostitaja: mustkaaren kell 09:41\nVäga peened vigurid :) ootame õisi\n3. mai 2012 09:56\nPeened jah, ja loodame, et ikka sordiehtsad.\nTead, neid müüjaid on meil ikka veel nii-ja naasuguseid. Mõni kohe ootab, et saaks oma äri välja suretatud:), ju arvavad, et ostjail endistviisi seda arukest napib.\nJa mu meelest võivad taimi müüa nii Maximad kui ehituspoed (nii mõnigi on just sealt avastanud, et maailmas on peale maja ka taimed olemas), mida lähemale ostjale, seda parem ja mida rohkem müüjaid, seda tervislikum meie rahakotile.\n3. mai 2012 10:48\nSama siin, olen Maximast nii mõndagi põnevat saanud. Müügu kes tahes, peaasi, et maailm ilusamaks muutub.\n3. mai 2012 14:13\nJust nii. Ja eriti hea, et ei pea laste leivast oma kirgede rahuldamiseks raha näpistama, onju.\n4. mai 2012 10:37\nSeda eriti. Sest 3-4 euri v6ib, aga 12-15 euri on juba liiast. Ma niikuinii ainult endale peale m22ritavaid kaupu ei osta eriti - t88 ja seltsielu kodust v2ljas mul puuduvad, parem kaunistan iseenda asemel oma kodu.\nKui arvestada, et minu ostetud on praktiliselt kogu majakraam, sh suuremad t88riistad ja kogu kodutehnika, riistade ja s6idukite kuluvosad, ehitusmaterjalid jne, siis oleks kitsarinnaline ja rumal n6uda, et peale yhiskatla nuumamise muud olla ei v6igi\n4. mai 2012 13:10


Kust osta Seif Trenbolooni steroidid Online | Weight Loss & Bodybuilding Guide Kust osta Seif Trenbolooni steroidid Online – Weight Loss & Bodybuilding Guide\nWeight Loss & Bodybuilding Guide > et > Steroids > Kust osta Seif Trenbolooni steroidid Online\nTrenboloon, ka nimetatakse tavaliselt lihtsalt Tbal75, on üks populaarsemaid anaboolseid steroide kasutavad kulturistid täna, sest asjaolu, et see võimaldab neil panna mõned reaalne lihasmassi aidates neil suurendada oma tugevust trenboloon steroid – tren tabletsgym samuti. See on väga tugev anaboolne steroid ja inimesed, kes on kasutanud Trenbolooni on öelnud, et isegi annustes, mis ei ole liiga kõrge võib olla mingi suur mõju, häid ja halbu, sõltuvalt inimese ja kui hästi oma keha suudab käsitleda mõju ning Tbal75. Tulemused ja mõju on öelnud, et eriti dramaatiline kui Trenbolooni on koos teiste steroidid tsükli jooksul ja mõned kontod, leidub inimesi, kes ei saa tegelikult hakkama soovitatav annus Trenbolooni kui see on kombineeritud teiste anaboolsete steroidide, nagu testosteroon näiteks. trenbolooni kasutavad mõned konkurentsivõimeline kulturistid, et suurendada nende jõudlust jõusaalis, mis toob kaasa ainult rohkem kasu üldise samuti oluliselt suurendades lihasmassi, et inimene on võimeline saavutama. Põhjus, miks inimesed otsustavad otsida Trenbolooni müügiks põhjuseks on asjaolu, et see anaboolne steroid saab kasutada siis, kui keegi lõigatakse või täidisena ja nad saavad oma tulemusi sõltumata. Muidugi, kui teil on lõigatud otsite kaotada rasva, Trenbolooni aitab seda protsessi ja teeb üsna erinev. Kui olete kokku panna, soovite saada lihaseid ja jõudu ja nagu ma olen juba maininud, Trenbolooni teha ka üsna mõju selles valdkonnas samuti.\nOstmine Trenbolooni läbi interneti kasutamine on kindlasti kõige mugavam ja odavam viis, et saate minna saan oma käed selle konkreetse anaboolseid steroide. Kuid tal on oma miinused, näiteks asjaolu, et kui otsite internet Trenbolooni müügiks online, see on väga tõenäoline, et te kohanud palju võltsitud tooteid. Mõned veebilehed võib müüa Trenbolooni, mis on lahjendatud või ei ole isegi Tbal75 kokku! Üks kõige sagedamini kasutatav taktika seas saite, et sa rohkem raha kui peaks on müües sa lahjendatud vormid Tbal75. Muidugi ei sihilikult seda teha, kuid kui te olete uus, siis võib kergesti lasta end mõjutada asju pakkumised, mis ei ole isegi pakub, mida nii kunagi. Ostate Trenbolooni väiksema annusega, mis tähendab, kui manustada seda, sa ei näe tulemusi, mida trenboloon tulemusi ja pool effectsshould sest teie annused on väiksem, seega müüja kavaldades sa ostma rohkem Tren neilt usute, on vaid tolerantsemad see, kui tegelikult olete äsja võtnud madalamaid annuseid kui sa arvasid.\nTeine suur risk osta Trenbolooni online on asjaolu, et mõned töötoad, mis toodavad steroid saite müüa ei tegutse suunised või määrused, mida rakendatakse farmaatsiaettevõtted takistada pisikute ja bakterite levikut. Aga kui palju need Labs ei järgi sama protokolli, teie annuseid Tren et ostetav Internetis võib katta kahjulikke baktereid, mis selgelt ei ole hea. Nii et kui te soovite osta Trenbolooni online, siis peaks ilmselt veenduge, et te teadusuuringute palju saite või isegi parem sul on keegi usaldusväärne juhendavad teid läbi kõik võltsitud tooteid, mida müüakse internetis. Ma pean mainima, et ma ei saa ‘t soovitame osta Tbal75 igal asjaolu, et ei ole meditsiinilistel eesmärkidel, sest USA-s, see on ebaseaduslik osta trenbolooni, mida ei olnud heaks kiitnud kas Food and Drug Administration või FDA. Kui otsite osta Tbal75 allikatest, mis ei ole USA, välismaa müüvad Trenbolooni kipuvad tegutsema samadel omamoodi eeskirjad ja määrused, kuid nende standardite eeskirjad võivad erineda kultuuriti.


Mis on Hispaania valuuta? - Histoire-Ucad.org\nMis on Hispaania valuuta?\nNagu enamik Euroopa Liidu (EL) riike, on Hispaania võtnud euro oma ametliku valuutana. ELi liikmed arendasid ühisraha, et muuta reisimine ja kaubandus euroalal lihtsamaks. Teised euro kasutavad riigid on Malta, Sloveenia, Madalmaad, Itaalia, Saksamaa, Prantsusmaa, Austria, Portugal, Küpros, Kreeka, Soome, Luksemburg ja Iirimaa. Euro kasutas koodi EUR ja sümbolit € ning seda saab jagada 100 senti. Euro pangatähed on saadaval nimiväärtusega 5 €, 10 €, 20 €, 50 €, 100 €, 200 € ja 500 € ning mündid vermitakse 1, 2, 5, 10, 20 ja 50 senti ning 1 mündi. € ja 2 € nimiväärtused. Valuuta väljastab Euroopa Keskpank. Euro on praegu suuruselt teine reservvaluuta kogu maailmas ning maailma valuutaturgudel on see kõige enam kaubeldavate valuutade seas.\nHispaania valuuta ajalugu\nEnne euro kasutuselevõttu 2002. aastal kasutas Hispaania erinevaid valuutasid. Need valuutad hõlmasid Hispaania reaalset, Hispaania escudot ja Hispaania pesetat ning neid kasutati mõnikord samaaegselt. Castilla kuningas Pedro I tutvustas Hispaania pärandit 14. sajandi keskpaigast kuni 1864. aastani. Hiljem lisati kaks hispaania eskudo vormi: hõbe ja kuld. Hispaania kasutas hõbedast escudot 1566-1833 ja kuldne escudo 1864–1869, kuni see asendati pesetaga. Hispaania hakkas pesetat kasutama Ladina rahaliiduga 1868. aasta oktoobris. Peseta oli Hispaania valuuta 1869. aastast 2002. aastal. Euro sai 2002. aastal Hispaania ametlikuks valuutaks.\nÜleminek pesetast eurole\nKui ELi riigid hakkasid eurot kasutama ühisrahana, tühistati „ühtlustamise” fond. Fondi eesmärk oli toetada vaesemaid ELi riike, et minimeerida majanduslikke erinevusi. Hispaania oli selle fondi abisaaja ja aitas kaasa maanteede, kiirraudteede ja lennujaamade arendamisele. Nende rajatiste ehitamine tõi kaasa Hispaania tohutu majanduskasvu. Tänapäeval kuulub riik maailma 15 parima riigi hulka ja Euroopa 5 parima riigi hulka. Mõned Hispaania olulised tööstusharud hõlmavad autot, savi ja tulekindlaid materjale, laevaehitust, toiduaineid ja jooke, rõivaid ja jalatsit ning kemikaale. Samuti toodetakse selliseid põllumajandustooteid nagu köögiviljad, linnuliha, tsitrusviljad, suhkrupeet, terad ja palju muud.\nEuro on maailma enim kaubeldavate valuutade seas ning kuulub USA dollari ja Suurbritannia naelasse. 25. septembri 2017. aasta seisuga oli võimalik vahetada 1 euro 1, 18 USA dollari eest. Teisest küljest saab ühe Briti naela vahetada 1, 14 euroni. Nende kolme valuuta võrdlus näitab, et euro on endiselt maailma kõige tugevamate valuutade seas.


Partnerid nõuavad sertifitseerimist - Äripäev\nPartnerid nõuavad sertifitseerimist\nGerli Ramler 16. juuni 2011, 00:00\nSertifitseerimine on vabatahtlik, kuid see investeering on vajalik, tunnistavad logistikafirmad. ASil DSV Transport on alates 2004. aastast keskkonna- ja kvaliteedijuhtimissüsteemi sertifikaadid. "Taotlesime sertifikaate niiöelda välise surve tagajärjel - paljude rahvusvaheliste suurettevõtetega koostöö eelduseks on nende sertifikaatide olemasolu," tunnistas ASi DSV Transport Baltimaade, Venemaa, Valgevene ja Ukraina piirkonna juht Jaan Lepp. Ta lisas samas, et ettevõte hindab tehtud investeeringuid kõrgelt, sest on pidanud kvaliteedisertifikaate esitama mitu korda. Teisalt sai taotlemise käigus asutuses nii mõnedki teemad selgemaks ja paremini korraldatuks. "Sertifikaadid annavad meie koostööpartneritele kindluse, et toimime kindlate mängureeglite järgi. Seetõttu on tagatud parem usaldusväärsus ja ka teenuse kvaliteet," rääkis Lepp. "Olen nõus, et paberitöö osakaal kogu protsessis on liiga suur, aga ei oska ka paremat lahendust välja pakkuda."


Ettevõttest – Trükikoda Reusner\nReusneri trükikoda on sümbioos sajandite pikkustest traditsioonidest ja tänapäeva moodsast trükitehnoloogiast\nOleme tõenäoliselt vanim Balti mere regioonis jätkuvalt tegutsev trükiettevõte. Meie asutamisaeg ulatub nelja sajandi taha aastasse 1633, mil Rootsi juurtega Christoph Reusner asutas Tallinna esimese linna ja gümnaasiumi trükikoja.\nMoodne trükitehnoloogia, pikaajalised traditsioonid ja üldtunnustatud kvaliteedinõuete järgimine on võimaldanud meil kasvada kaugele väljapoole Eesti piire. Tänane Reusner ekspordib 90% oma toodangust Skandinaavia ja Euroopa riikidesse, mis on tunnustus meie kvaliteedile ja märk klientide rahulolust.\nReusneri peamisteks toodeteks on ajakirjad, kataloogid, kaardid, kliendilehed, pehmekaanelised raamatud ja suuremahulised reklaamtrükised. Pakume oma klientidele trüki täisteenust – alates toote trükkimisest ja lõpetades valmistoodete transpordiga kliendi poolt soovitud sihtpunkti.


Kuld-nõelköis (90 cm) Kuld-nõelköis (90 cm) Kuld-nõelköis (90 cm) Kuld-nõelköis (90 cm) Kuld-nõelköis (90 cm) Kuld-nõelköis (90 cm) Kuld-nõelköis (90 cm) Kuld-nõelköis (90 cm)\nHindame oma kunsttaimede puhul kõige enam kvaliteeti ning elutruud välimust. ? Kuld-nõelköis (90 cm) annab selleks võimaluse!\nKas oled uue omapärase sisekujunduselemendi otsinguil, millega lisada hetkega efekti? Kuld-nõelköis (90 cm) on sellisel juhul just üheks heaks variandiks. Ühtlasi kuulub taim Deluxe kollektsiooni. Mida see tähendab? Deluxe seeria tooted on küll ehk veidi kallimad, kuid neid iseloomustab ka kõrgeim võimalik kvaliteet, vastupidavus ja ülim loomulikkus.\nNimetatud isend toob ruumi kohest silmailu ega nõua mingit edasist pingutust. See 90 cm kõrgune kunsttaim on niisiis toredaks täienduseks nii sinu koju, kontorisse, hotelli kui restorani. Green4Ever'i kvaliteetsete kunsttaimede üheks parimaks omaduseks on nende vastupidavus – ka aastaid hiljem on selle vorm ja värvitoon ikka sama kaunid.


Mida teha tagasi makstava tuluga? - Finantskiirtee\nMida teha tagasi makstava tuluga?\n19. veebruar 2015 - Liis 4 kommentaari\nVeebruaris on meil jõulude teine tulemine. Kuu keskel lähevad inimesed õhinasse ja hakkavad tuludeklaratsiooni täitma ja esitama. Peale esitamist jääb vaid üle oodata, millal maksuamet oodatud makse teeb. On ju mõnus?\nTagasi makstav tulumaks on nagu lisaraha, mis peale detsembrit-jaanuarit rahakoti paksemaks teeb. Kuna tegu on nii öelda sülle kukkuva rahaga, siis tekitab see omajagu elevust ja kiusatusi. Igaühe mõtted lähevad eri suundades ja võimalusi, mida sellega ette võtta on mitmeid. Jagasin võimalikud tehtavad tehingud nelja suuremasse kategooriasse. Alustan sellest, mida olen oma tutvusringkonnas kõige enim kuulnud (järjekord ei pretendeeri mingile õigsusele):\nKasutad elamiseks – ekstra rahaga käid võib-olla rohkem väljas söömas ja lähed ehk teatrisse ja kinno tihemini kui muidu. Ühel hetkel avastad, et saadud summa on kadunud kui mutiauku. Küsid endalt, et kuidas ma küll eelnevatel kuudel väiksema summaga toime tulin.\nTeed mingi suurema ostu – mingi ese, millest oled ammu unistanud ja mis toob sulle paariks päevaks suurt rõõmu. Pärast see rõõm tõenäoliselt vaibub.\nTasud võlad, laenud, järelmaksud – Olgugi, et järelmaksu ja laenulepingute tingimused on enamuses selle vastu, et sa suurema summa korraga ära maksad, tasub seda võimalust siiski uurida. Vähendades oma laenu/võlakoormust jääb ju pikemas perspektiivis rohkem raha kätte.\nSäästad – jätad selle raha alles. Kui juba on sääste kogunenud, siis saavad need lisa. Kui sääste veel ei ole, on see hea aeg alustamiseks. Vahet ei ole, kui suur see summa on – kui algus on tehtud, on lihtsam edasi minna.\nInvesteerid – paned raha enda kasuks tööle ehk kasvatad algset summat. Samas võib investeerimisena käsitleda ka enda harimist.\nMa ise pole selle ekstra rahaga eelnevatel aastatel midagi tarka teinud. Eriti kurb on see, et ma mäletan mis summa eelmisel aastal tagasi sain aga pole õrna aimugi kuhu see kadus. Ilmselt läks käiku variant number üks.\nSel aastal otsustasin teise suuna võtta. Nii jõudsingi paar päeva tagasi selleni, et 60% saadavast summast läheb säästudeks ja 40% investeerin. Suurem summa läheb säästudeks eelkõige seetõttu, et saaks võimalikult kiiresti kolme kuu töötasu ulatuses säästa. Võiks ju panna 100% säästudesse aga tahan ka oma investeeringutele natuke jõudu juurde anda, et selleks aastaks püstitatud eesmärgile lähemale jõuda.\nOled Sina juba otsustanud, mida selle summaga teed?\nFiled Under: Finantskiirtee Tagged With: investeerimine, säästmine, tulumaks\n20. veebruar 2015 at 16:31\nMillistest summadest sa Liisi räägid? Ma saan eeldatavalt 50 euri tagasi ning plaanin käija korra toidupoes.\n20. veebruar 2015 at 18:15\nMa saan sel aastal mõnevõrra rohkem kui 50€ tagasi.\nTõsi ta on, et ega 50€ eriti suur summa ei ole aga parem kui mitte midagi. Kui saaksin ise selle summa tagasi, siis läheks see 100% säästudesse. Kuna see tuleb nii öelda kergelt, siis on lihtne seda ka kõrvale panna.\n20. märts 2015 at 16:10\nIsiklikult panin vist ka võimalikult suure osa investeeringutesse, kui sealt midagi tagasi sain, aga teist aastat juba ei ole enam midagi saada. Sel korral tundub, et jõulud tulevad hoopis maksuametil oktoobris 🙂\nAga selles mõttes on idee igati hea, et see summa lihtsalt ära investeerida. Siiani oled ilma selleta hakkama saanud, nii et saad ka see kuu väga hästi.\n25. märts 2015 at 09:54\nJah, mulgi vist on sel aastal viimane aasta kui sealt mingi märkimisväärse summa tagasi saan. 😀\nEks näis, mis järgmine aasta juhtub.


Kolotsi juustugurmee paari argise lisandiga - Uma Mekk\nKolotsi juustugurmee paari argise lisandiga\nKolotsi mahetalu kitsed hoiavad elu tasakaalus – kui ajad on valitseva viiruse tõttu segasemast segased, kinkisid nemad oma pererahvale muretu poegimisaja. “Nagu kellavärk! Kõik talled sündisid hommikul kella 9-11 vahel, ei mingit öösiti laudas käimist,” rõõmustab talu perenaine Merle Leibur. Kitsetited on nunnumast nunnumad, hea tuju tekitajad.\nKoloti talu perenaine Merle.\n“Kui muremõtted tahavad võimust võtta, istun lauta maha, loomad sagivad ümber ja ongi väga hea olla. Praegune aeg ei hellita – oma ärimudelit luues arvestasime, et kui langus on 50-60 %, tuleme toime. Seda, et sektorilangus on 100 %, normaalsetel aegadel ju ette ei tule,” arutleb Merle.\nHaanja looduspargi maadel 2012. aastast tegutsev Kolotsi talu toodab hõrku kitsejuustu. Oma talus kasvavate kitsede piimast. Mahedalt. Peamiselt restoranidele-hotellidele. Poest Kolotsi talu juuste osta ei saa, küll saab neid talust tellida. Loomapidamine on olnud Kolotsi talus mahe 2014. aastast. Tänavu kevadest on mahe ka juustutootmine. Mahetootmine pole Merle sõnul mitte niivõrd ärilise eesmärgiga, vaid pigem eluviis, mis hõlmab endas ka loomade heaolu ja loodushoidu.\n“Ise talu pidamine on väga palju avanud mu silmi. Oskan hinnata, kui palju tööd on millegi taga. Kui olin lihtsalt tarbija, polnud sellest mingit aimu – kilo juustu oli lihtsalt kilo juustu, küll erineva maitsega, mõni odavama, mõni kallima hinnaga,” märgib Merle.\nSeda teekonda, mis tuleb läbi käia juustu tegemiseks, oskasid Hispaaniast Haanjamaale Kolotsi tallu kolinud Merle ja Mart kümmekond aastat tagasi vaid aimata. Merle unistas toona elust maal, perega koos toimetamisest ja ise tegemisest – see osa maaelust meeldib talle siiani. Maamajanduses ja toidutootmises valitsev suhtumine, et toitu tuleks toota üha odavamalt, oli aga ebameeldiv avastus. “Odavamaks saab minna loomade heaolu arvelt. Seda me ei taha ega ka tee!”\nKolotis talu peremees Mart\nNii saavad Kolotsi talu kitsed olla kitsed: käia õues, valida ise, mida nad söövad. Närida heina või puukoort võsast. Talled kasvavad paar esimest elukuud ema juures, nii õpivad nad sööma ja karjas käituma. Kolotsi talus toimetatakse loodusega ühes rütmis.\n“Kui järgin looduse rütmi, pole jaburaid asju olemas. Ei loomapidamises ega ka enda elus. Arvasin vanasti ikka, et olen sündinud vales kohas, igatsus päikese ja sooja järgi oli nii suur. Elasime aastaid Hispaanias, ja sain aru, et küsimus on minu valikutes, mitte milleski muus. Nüüd on nii, et talvel puhkame, suvel töötame. See, kui looduse rütmi ei arvesta, tekitab stressi. Talvel puhkad. Suvel on heldelt energiat, päikest – läed ise ka õide, mitte ei väsi ära,” jutustab perenaine.\nNii lähevad Kolotsi talu kitsed jõuludest kollektiivselt dekreetpuhkusele, nii et kogu talu saab kuni tallede saabumiseni puhata. Kevadel saab taluelu koos talledega jälle hoo sisse.\nPerenaine hoolitseb kitsede, peremees meierei eest\nKolotsi talus on 40 lüpsikitse. Seitse aastat käis Merle iga päev lüpsmas. Hommikuti kaks tundi. Õhtuti kaks tundi. Nüüd saab ta laudas käia pühapäevahommikuti, teistel päevadel käib abis töötaja. “See praegune aeg on kummaline. Eks me hakkama saame ikka! Juust ju on pika valmimisajaga ja säilib. Liikumispiirangud meid ka ei vaeva – oleme mõlemad Mardiga töötanud kodus aastaid, liha-piim-munad tulevad oma talust. Laps õpib praegu kodus, ta saab hästi hakkama. Peamine mure on töötaja palk ja teadmatus, mis me ettevõttest saab,” arutleb perenaine. “Aga nagu varem, on ka nüüd talul kõik arved ja kohustused makstud. Me ei püüa praeguseid ajutisi raskusi teiste kaela veeretada.”\nPausile taluelu valitseva olukorra tõttu panna ei saa. Kitsed ootavad süüa ja lüpsmist, juust tegemist. Kui väiksena loomaarsti ametist unistanud Merle toimetab loomadega, siis Mardi kuningriik on meierei. “Mart on õppinud arstiks, keemia ja mikrobioloogia on tema teema – nii on enamik me juustudest tehtud me enda välja töötatud retseptide järgi. See teeb meid eriliseks, annab juustule isikupärase ja ainulaadse maitse,” märgib Merle.\nKuigi kitsas ja keeruline, on praegune aeg on siiski millekski ka hea – uue juustu loomine nõuab aega. “Me kanad olid vanasti ikka väga prisked, sest said selle juustu, mis välja ei tulnud, endale. Nüüd saavad rohkem muud sööta, aga eks selle uue katsetamisega ole nii, et kui lähebki nässu, siis päris raisku ei lähe talupidamises midagi!”\nMerle lemmikjuust on laagerdunud kitsepiimajuust, mil nimeks “Kolotsi kuninganna Merle”. Ja Mardi lemmik on “Kolotsi prints Eduard”. Endanimelist juustu meistril pole, kõik hää kraami pühendab ta teistele. “Oleme mõelnud, et aastas võiks kaks uut juustu tulla. Praegu on aega nende uutega tegelda.”\nArgise päeva rahulik võlu\nOma talus toimetades pole hirmugi, et päevad oleksid sarnased nagu herned kaunas. “Eks toimetused on ikka päevast päeva samad – söötmine, lüpsmine, juustutegu. Aga kitsedega pole karta, et hakkaks igav – nad on suured suhtlejad!” räägib Merle ja jutustab, kuidas paar aastat tagasi kuivatas põud kõik ära, ka Haanjamaa kuplitevahelised niiskemad lõigud. Seda, et seal peidavad ennast mudamülkad, ei teadnud pererahvas ega kitsedki. Nii kuulis Merle ühel õhtul hädakisa.\n“Kitsed on jutukad, ja neil on hästi eristatavad märguanded – ühega kutsuvad poegi, vahel jutustavad sõbralikult niisama, aga kui appi hüüavad – selle tunned kohe ära!” Kohale tormanud perenaine nägi piraka mudamülka keskel kaht üha sügavamale mudasse vajuvat kitse. “Ega seal mõtlemiseks aega olnud – riided seljast ja läksin järele! Ühe roika sain ka kaasa haarata, et kui ise vajuma hakkan. Sain kuidagi kitsed nii servani nügida, et Mart sai sarvedest kinni ja tõmbas välja. Ega see ülemäära mõnus ole, kui saad aru, et põhja pole – nagu vaakumiga tõmbas.”\nÕnneks on argipäev enamasti tüüne. “Ega kogu aeg tohigi sekkuda! Vahel on vaja lihtsalt olla – vaadata ja nautida, sest elu sätib ennast ise imeliselt,” naerab Merle, kui jutustab kanaemast, kes sättis end hauduma laudapealsele. Haudus ja ühel kenal päeval seisid tibud koos mammiga kenasti üleval rivis, ainult üks õnnetuke oli alla kukkunud. “Otsisin redeli, upitasin ta teiste juurde üles tagasi. Alles siis, kui kõik sealt alla potsatasid ja üks tibu pidi mu rumaluse pärast seda kaks korda tegema, taipasin, et alati ei pea tormama.”\nSeda tarkust hoiab pererahvas mõttes ka praegu. Nii oodatakse ja vaadatakse, mis majanduses toimub, et siis õigel hetkel vajalikud sammud astuda.\nKuniks Kolotsi talu imemaitsvaid juuste restoranides mekkida ei saa, naudi neid kodus! Juustu saab tellida Kolotsi talu veebikodust: www.kolotsitalu.ee\nFB Kolotsi Talu\nTel: +372 5333 8895\nFotod: Heikki Avent ja Andres Teiss


Lehis - suurepärane ehitusmaterjal - Puumarket\nPuidu kasutusvaldkond on tänapäeval väga lai ja ehitamiseks on seda kasutatud juba aegade algusest saati. Puit on kergesti töödeldav, rohkeid võimalusi pakkuv ja vastupidav ehitusmaterjal. Alati on ehitajat ja peremeest vaevanud küsimus, et kas ehitis püsib ikka piisavalt kaua.\nKui puitkonstruktsioon on niiskuse eest kaitstud, ei ole puidu püsivusele midagi ette heita – puit kestab siis sajandeid. Sageli on puit aga asendamatu ehitusmaterjal ka rasketes tingimustes ehk kohtades, mis on väliskeskkonna mõjude eest täiesti kaitsmata. Sellised ehitised on näiteks aiad, tarad, terrassid, lehtlad, sillad, sadamarajatised, erinevad piirded ja nii edasi. Kuna rohke vesi on üks suuremaid puidu vaenlasi, vähendab liigniiskus märgatavalt puidu eluiga.\nPuidu vastupidavust on püütud pikendada mitmeti. Tänu kaasaegsele teadusele ja tehnoloogiale on täna võimalik igast puiduga kauplevast poest osta näiteks sügavimmutatud puitmaterjale. Immutatud puidu eluiga on kuni 10 korda pikem kui immutamata materjalil samades oludes. Seega on immutatud puidu kasutamine välitingimustes ja niiskes keskkonnas igati õigustatud. Mida teha aga siis, kui immutatud puitu ei taheta või veel halvem, ei lubata kasutada? Põhjused töödeldud puidust keeldumiseks võivad olla erinevad. Mõnikord ei sobi immutatud materjali välimus, teinekord on eesmärgiks võimalikult looduslike ja keskkonnasäästlike materjalide kasutamine. Sellisel juhul soovitan kaaluda lehisepuidu kasutamisvõimalusi, kuna lehis on looduslikult ehk töötlemata kujul sama vastupidav kui sügavimmutatud materjal.\nLehis on sirge, kõrge, hõreda võra, pikkade okste ning väga suure vaigusisaldusega okaspuu. Lehised moodustavad põhjapoolkera parasvöötmes suuri metsamassiive. Mitmed liigid on suure majandusliku tähtsusega. Koos hübriidliikidega on lehistest eraldatud kokku umbes kakskümmend liiki. Puhtaid liike on kümme. Neist Euroopa keskosas kasvab üks liik, Siberis ja Euroopa kirdeosas kaks liiki, Himaalajas ja Edela – Hiinas kolm liiki, Jaapanis üks liik ja Põhja – Ameerikas kolm liiki. Lehistest kolm liiki – Siberi, Gmelini ja Ameerika lehis on hiiglasuurte areaalidega, kus kasvutingimused ja morfoloogilised tunnused seetõttu küllaltki palju varieeruvad. Eestis on lehis võõrpuuliik. Kasvatatakse kuut erinevat liiki, lisaks hübriidliigid.\nOmaduste poolest on lehise puit kõva ja tugev. Tihedus niiskuse juures 500 – 800 kg / m3 on 15 %. Puidukiud on jämedad ja puit ise on vaigurohke, mistõttu ka vastupidav ilmastikule ja mädanemisele. Lehise puit, nagu ka männi puit moodustub heledast maltspuidust, mis koosneb elusatest rakkudest ja omab toitainete transportimise funktsiooni ning tumedamast lülipuidust, mis on tugevam ja omab toefunktsiooni. Sealjuures on lülipuit oluliselt mädanemiskindlam kui maltspuit. Lehisel hakkab lülipuit tekkima juba kümne kuni viieteistkümne aasta vanuselt ja nii moodustub raieküpse puu tüvi põhiliselt lülipuidust. Nii tagavadki lehisepuidu püsivuse suur lülipuidu osakaal, suur tihedus ja puidu vaigusus. Mädanemiskindluse poolest kuulub lehis koos ebatsuuga, hiigelelupuu ja jugapuuga okaspuude hulgas esimesse rühma. Kuused, nulud ja enamus männiliike kuuluvad väiksema mädanemiskindlusega liikide rühma.\nLehise puitu kasutatakse just seal, kus keskkonna- ja tervishoiutingimuste tõttu on immutatud puidu kasutamine piiratud, aga materjal peab taluma niiskust. Puidu kõvaduse tõttu saab lehisest häid terrassilaudu ja trepiastmeid. Ammustest aegadest saati on lehist kasutatud laeva- ja paadiehituses. Värvika ja huvitava puidu tõttu on teda kasutatud ka siseviimistluses seinakattematerjalina. Lehisepuit sobib ka mujale, näiteks välisvoodriks. Siinkohal tasub mainida, et lehis vananeb väga soliidselt!\nNäiteks on St Peterburis Talvepalee aknaraamid Siberi lehisest. Vene laevatööstuses eelistati Siberi lehist teistele puuliikidele, samuti on kasutatud lehist rohkesti ehituses. Antiik – Roomas kasutati Euroopa lehise puitu amfiteatrite ehitamisel ja keskaegne Veneetsia rajati Euroopa lehisest vaiadele. Poolas on kasutatud lehise puitu rohkesti ehituseks, kus hooned on pidanud vastu üle neljasaja aasta. Eestis seni kasutatud ja täna puiduturul liikuv lehis on reeglina Siberi lehis ja pärit Venemaalt.\nEestis on lehisepuit kasutamist leidnud suhteliselt vähe. Üheks põhjuseks on kindlasti info vähesus, mis puudutab lehise omadusi. Samuti on kaubanduses saadaoleva lehisepuidu valik kesine. Samas on aga lehis oma omaduste poolest ära teeninud kõrgendatud lugupidamise ja tähelepanu. Puumarket, koostöös oma tarnijatega, on agaralt asunud likvideerima lehisepuidu puudumist poeriiulitelt ja tänaseks on meie ladudes olemas valik ehituses kasutatavat lehisepuitu. Tulge tutvuma!\n« Märka puidu sõnumit — puit interjööris on taas väga trendikas!\nTuleohutusnõuded hakkavad lubama kõrgemaid puithooneid »


Soome päästeekspert Estonia hukust: merepõhjas on midagi sellist, mida seal ei peaks olema - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Eesti » Soome päästeekspert Estonia hukust: merepõhjas on midagi sellist, mida seal ei peaks olema\nSoome päästeekspert Estonia hukust: merepõhjas on midagi sellist, mida seal ei peaks olema\nSoome päästeteenistuse tehnikaala juht Harri Ruotsalainen kordas ka Õhtulehele varem öeldut: minu silmad on näinud pilti, mis räägib, et merepõhjas on midagi sellist, mida seal ei peaks olema.\n„Olen seda puslet tükk tüki haaval kokku pannud ja jõudnud kindlale veendumusele, et Estonia uppumine ei olnud tavaline õnnetus,“ ütleb Soome päästeekspert Harri Ruotsalainen. Kõik kristalliseerub tema sõnul ühte küsimusse: kus on laeva last? Nimelt vahetult pärast õnnetust tehtud sonaripilt annab alust uskuda, et osa veosest heideti laevast välja ning just see mõistatuslik last saigi Estoniale saatuslikuks.\nSoomlasi ei puudutanud Estonia hukk samavõrra kui naabreid, eestlasi ja rootslasi, ehkki katastroofipäev on leinapäev ka nende jaoks. Ent sellevõrra objektiivsem peaks olema õnnetusele Soome vaade. Harri Ruotsalainen on laevahukuga seonduvat jälginud selle esimestest tundidest alates ning tal on kujunenud juhtunust oma kindel arusaamine.\nSamas näeb Eesti riigisekretär Taimar Peterkop Estonia vraki eraalgatuslikus uurimises hoopis õiguslikke ohukohti.\n“Selleks, et vastata küsimusele, kuidas Eesti peaks reageerima eraalgatuslikule uurimistegevusele, on täna veel liiga vähe infot,” kommenteeris Taimar Peterkop ERR-ile Margus Kurmi juhitud ja erasektori rahastatud uurimismeeskonna plaani sukelduda Estonia vraki juurde.\nTeisipäeval rääkis Kurm, et nende meeskonnal on plaan filmida laevavrakki, vajadusel eemaldada pinnast vraki vigastuste paremaks uurimiseks ning tuua mõni ese veepinnale.\nPeterkop leidis, et ehkki eraalgatuslikku esemete ülestoomist Estonia vraki juures on keeruline jätta hindamata hauarüüste vaatest, puudub tegelikult olukorral pretsedent ja hinnata tuleb mitmeid erinüansse.\nKa ohutusjuurdluse keskuse juht Rene Arikas on erauurimise suhtes millegipärast skeptiline. “Selle tegelik eesmärk on ebaselge,” ütles Arikas.\nPeterkop lisas, et välisministeerium ja riigikantselei teavitasid segaduse vältimiseks Rootsi ning Soome partnereid, et Margus Kurmi juhitud tegevus on eraalgatuslik ja see ei ole seotud Eesti riigi ega ohutusjuurdluse keskuse eestvedamisel toimuva kolme riigi eeluuringutega.\nSuvel segas ametliku uurimise ajal tundmatu päritoluga signaal sonariga vraki uurimist. Millega tegu oli, ei ole endiselt kindlaks tehtud.\nPõhiuuringud teeb riik 2022. aastal.\nTeemad: Estonia kuum ruotsalainen


Trumpi kurikuulsad kaitsetollid: kodune internetiruuter ja digiboks lähevad ameeriklastele kallimaks. Kas ka meil Eestis? | Rahageenius\nTrumpi kurikuulsad kaitsetollid: kodune internetiruuter ja digiboks lähevad ameeriklastele kallimaks. Kas ka meil Eestis?\n26. september 2018 kell&nbsp14:23\nUSAs lähevad ruuterid ja digiboksid tänu Trumpi tariifidele kallimaks.\nAmeerika tarbijad peavad arvestama, et nende koduinterneti seadmete hinnad kasvavad edaspidi kaitsetollide tõttu. Millist mõju omab sealne hinnatõus Eestile, pole veel selge.\nKui näiteks iPhone’i tootja Apple ja mõned teised glamuursemate tehnikavidinate tootjad esialgu suures osas pääsesid USA poolt Hiinale kehtestatud kaitsetollide mõjust, siis palju tavalisem tehnika, mis sind kodust internetti aitab, läks maksu alla.\nNimelt mõjutab impordimaks otseselt USA ettevõtteid, mis toodavad tavalisi interneti ruutereid ja telekavaatamiseks vajalikke digibokse. Tegemist on suurte üleilmse haardega ettevõtetega ja loomulikult kasutame nende toodangut ka Eestis.\nProbleem selliste suurte tehnikatootjate jaoks seoses kaitsetollidega on see, et nad toodavad Aasias ehk suures osas Hiinas. Ja see ongi omakorda USA presidendi Donald Trumpi mure – ta tahab, et ettevõtted toodaksid ja looksid töökohti USAs. Nii peavad uue maksuga arvestama sellised suurfirmad, nagu Arris International, Netgear, D-Link ja teised.\n“Me tegutseme, eeldades, et kümned miljonid seadmed, mis toovad inimestele koju kiire interneti, on tariifidest mõjutatud,” ütles Arrise asepresident Jim Brennan Reutersile.\nLiiga vara öelda, mis juhtub\nArrise tehnikat jagab oma klientidele näiteks Telia. Telia kommunikatsioonijuht Raigo Neudorf ütles, et hetkel on veel vara öelda, mis juhtuma hakkab.\n“Palju sõltub sellest, kuidas tootjad asjale reageerivad,” ütles Neudorf.\nLoomulikult ei saa olla kindel, kuhu kaupade hinnad tänu USA kaitsetollidele Euroopas ja Eestis liikuma hakkavad, kuid loota võib, et esialgu läheb odavamaks.\nEhk kui digiboksid ja ruuterid lähevad kaitsetollide tõttu maailma suurimal turul USAs kallimaks ja sinna müüakse vähem, võiks osa ülejäävast kaubast otsida väljapääsu maailma suuruselt teisele Euroopa turule. Ja see võiks omakorda hinnad alla tuua.\nTeistpidi võivad suure turu koomale tõmbudes kukkuda ka tootmismahud ja hinnad hoopis üles suunduda.\nKaitsetoll on maks, mida võetakse riiki sisse veetavalt kaubalt eesmärgiga anda eelis riigis endas toodetavatele kaupadele. See tähendab, et USA poolt Hiinale kehtestatud tollid teevad kallimaks Hiinast imporditava kauba ja need kaubad muutuvad seeläbi USAs kallimaks.\nImporditollid puudutavad paljusid suuri USA ettevõtteid, kes tootmiskulude kokkuhoiu nimel oma tootmistegevuse Hiinasse on kolinud. Nüüd muutub nende tootmine. President Donalt Trumpi eesmärk ongi rohkem tööd USAsse tagasi tuua ja seeläbi kodumaal töökohti luua.\nMärksõnad: arris, digiboks, hiina, kaubandussõda, ruuter, tariifid, telia, trump\nÜllatav pettus on Eestisse jõudnud: inimene avastas postkastist tellimata Hiina seemnepakid\nOmniva selgitab: miks annab Aliexpress saadetise kohta valeinfot ja kui kaua praegu pakke ootama peab?\nKuidas veenda veebis ostma?\n24. oktoober 2020 kell 14:46\nPÕHJALIK ÕPETUS: kuidas Facebook Pixliga kodulehe konversioone seadistada?\n24. oktoober 2020 kell 13:17\n23. oktoober 2020 kell 16:51\n23. oktoober 2020 kell 14:44\n23. oktoober 2020 kell 13:17\nLHV paneb Suurbritannias püsti päris oma panga. Äri kasvab korralikult\n23. oktoober 2020 kell 11:04


Tapal jahiti meest (re)animatsioonist\nPriit Pärna 59. sünnipäevaks valmiva dokumentaalfilmi “Mees animatsioonist” rezhissöör Hardi Volmer ja produtsent Arko Okk on võttejahil. Kohtades, kus reanimeerub ajalugu ehk “nõuka-aeg”.\n“Meie filmi peategelane on veetnud siin oma lapsepõlve. Lapsepõlv mõjutab inimest,” tähendab Hardi Volmer. “Filmime miljööd, mis siin praegu on. Kuigi mõnes mõttes oleme hiljaks jäänud.” Pärna Tapa-aegseid lapsepõlvesõpru leida ei õnnestunud.\nKaks kolmandikku filmist on animatsioon, kolmandik dokumentaalkaadrid. “Film ise koosneb suuresti Priidu filmidest ja kroonikakaadritest,” selgitab Hardi Volmer. “Lipp-lipi-peal, lapp-lapi-peal-asjad.”\n“Püüame rääkida Pärnast tema enda vahenditega,” lisab Arko Okk.\n“See pole klassikaline portreefilm, väga üheselt surmtõsine. Seal on küllaga momente, mis nihkuvad kuhugi absurdihuumori kanti, kaotamata sealjuures faktoloogilise tõe põhja,” räägib Volmer.\n“Teeme filmi Pärnast kui inimesest,” rõhutab produtsent Arko Okk, lisades, et paljud vaatavad Priit Pärnale alt üles ja loovad sel kombel ebaadekvaatselt idealistliku pildi. “Me tahaks teha ausa pronksbüsti, me ei taha kullast Pärna,” kinnitab ta. Filmi pikkuseks on “kõige klassikalisem standard” - 55 minutit.\nHardi Volmeri meelest “mitte just liiga originaalne mõte” teha Priit Pärnast film tuli kahe aasta eest Saksamaalt. “Nad hakkasid asja ajama, kuid lõpuks jäid kõrvale. Teeme seda ikkagi eesti jõududega,” sõnab Volmer.\n“Huvi eesti animatsiooni vastu on suur, välja on kujunenud fännklubi nende seas, kes korraldavad workshope ja festivale,” selgitab Arko Okk.\n“Eesti animatsioon on suutnud saavutada taseme, kus kiputakse rääkima eesti animatsiooni koolkonnast. Ise seal sees olles on raske hoomata, mis on see eesti filmide ühisnimetaja. Esimene nimi, kes koolkonnast rääkides silma ette lööb, on Priit Pärn,” arutleb Volmer.\nOkk lisab, et Priit Pärn on meie animatsiooni nägu ja tema juurde viivad kõik teed lõpuks ringiga tagasi.\n“Pärn on kunstnik selle sõna kõige otsesemas mõttes. Kunstnik, kes Eestis kõige mõjusamalt tegeleb visuaalse kujundiga,” räägib Hardi Volmer. “Kusjuures ka sõnaga. Visuaalkujundi mängude peal ei ole kedagi sellisel tasemel vastu panna. Ta on graafik, kelle käekiri või joonistamisstiil on ülimalt originaalne. Võid kilomeetri tagant ära öelda, et see on Pärn. Olles ise sealjuures iseõppija, hariduselt bioloog.”\nFilmist käib läbi ka omas ajas pommiplahvatusena mõjunud karikatuur tuntud talutööst, mille järgi teab Pärna iga eestlane. “Me ei pääse sellest kuskile. See on legendi, müüdi staatuse saavutanud,” sõnab Volmer.\n“Sealt pärineb ka üks meie filmi põhiteese,” lisab Arko Okk kavalalt.\n“Kreedo,” täiendab Volmer. “Ma kujutan ette, et seda ei pea küll kellelegi meelde tuletama.”\n“Ma arvan, et tegelikult Eesti animeeriti vabaks, mitte ei lauldud vabaks,” arutleb Arko Okk. “Tänu Priit Pärnale.\n“See on ilus legend, et laulev revolutsioon. Meie püüame oma filmiga tõele lähemale saada,” lausub Volmer.\nPika puu hingus\n“Nii võimsast ja tähtsast tegelasest filmi teha on külaltki riskantne. Nalja pole,” kinnitab Hardi Volmer.\n“Kui on tegemist väikerahva kultuurikorüfeega ja rahvusvaheliselt väga tunnustatud tegijaga, on publikul kõrgendatud huvi tulemi vastu. Kui iga kandi pealt ootustele ei vasta, siis hakkad saama pika puuga. Teadagi.”\nGrünfeldt, I. (2004). Tapal jahiti meest (re)animatsioonist. Virumaa Teataja, 25. aug, lk 5.