Nädala sees võttis ühendust tütarlaps, kes uuris võimaluse kohta, kas kunstnik saaks tulla ka sünnipäevale kohale ja joonistada sünnipäevalapsest ning tema kaaslasest šarzid. Olen käinud üritustel, kus rahvast keda paberile püüda on vähemalt kümmekond, siis tundus see...\nReede õhtul, juuli alguses sai käidud Tartus pulmas. Peokülalised jäädvustasin paberile. Eesmärgiks oli rohkem kui viiskümmend külalist 3 – 4 tunniga ära joonistada. Sulg pidi kiirelt liikuma, ilma et kvaliteet kannataks. Kõik ju tahavad ennast pildil ära tunda....\nSain e-posti teel kirja, et nädalavahetusel toimub juubelipidu Viimsis. Detailides kokku lepitud, sai laupäeval peale muruniitmist peole sõidetud. Nagu ikka kaasas vanavanaisa kohver, kus sees kõik tarvilik joonistamiseks. Väike värin a sees, et kõik õnnestuks. Kohale...\nMaikuus võttis minuga ühendust läbi Facebook`i Aigren OÜ personalijuht Kadi Kalvet. Ta küsis, et kas olen vaba juuni alguses ning kas saaksin tulla Võrumaale nende firma suvepäevadele inimesi joonistama. Olin hea meelega nõus, Võrumaa on koht, kuhu alati tahan minna....\nFama Keskuse pidu\nÜhele vihmasel hommikul võttis minuga ühendust rõõmsa häälega naisterahvas Jana, kes korraldab erinevaid meeleolukaid pidusid nii firmadele, kui ka eraisikutele. Jana töötab peoagentuuris Unistus. Janal oli mõte, et kutsuda kunstnik Fama Kabanduskeskuse inimestest...


Lineage2M – Pettused&Häkkima – Androidi näpunäited\nKõrval admin | Detsembrini 1, 2021\nKas sa oled mängija või vallutaja? Avastage Lõuna-Koreast pärit NCSOFTi edetabelite tipptasemel mobiilset MMORPG-d kogu maailmas. Pane oma jõud ja jõud proovile sõjast räsitud maailmas, mis ulatub üle kahe eepilise kontinendi. NCSOFTi populaarne Lineage2 frantsiis jõuab mobiilile globaalses mastaabis, kus tuhanded mängijad saavad ümbritsevas avatud maailmas ülemvõimu eest võidelda. Kogege Lineage2M-is MMORPG-de uut ajastut.\n▣ MMORPG-I UUS AJASTU ON SAABANUD ▣\nLineage2M pakub täielikku 3D-d 4K UHD-s, kõrgeim mobiilseadmetes saadaolev eraldusvõime. Põhjalikult joonistatud soomusmustrite ja üksikasjalike iseloomuväljenditega, Lineage2M saavutas kõrgeima graafikakvaliteedi. See on esimene mobiilimäng, mis võimaldab rohkem kui kümnel tuhandel mängijal koguneda ühte kohta ja võidelda ühes eepilises lahingus.\n▣ VÕITLUS ÜLIMÕISTLUSE EEST ▣\nMängige paljude erinevate võistlustega ja rohkemgi 31 klassides, kaotamata taseme edenemist! Inimesed, Päkapikud, Tumedad päkapikud, Päkapikud, ja orkid võitlevad kahel kontinendil saagi ja võimu nimel. Lineage2M klasside hulka kuulub väga kohanemisvõimeline mõõga ja kilbi rüütel, kahe teraga sõdalane, mõrvari täpsusega Raider, Ambur kaugusvõitlushuvilistele, vaimulik, kellel on püha tervendava jõu orbid, ja võlur maagilise staabiga. Täiendage ja koguge uusi relvi ning tõuske tavaliste individuaalsete ja klanniülesannetega.\n▣ UURIGE VALLUTUSMAAILMA ▣\nAvastage tohutult, vapustav, ja lopsakas avatud maailm, mis võimaldab tuhandetel mängijatel üheaegselt kohtuda, minna erinevatele ülesannetele, ja vallutada maailm. Adeni kahel sujuval mandril saab navigeerida jalgsi või teleporterite abil ja lennata majesteetlikel wyvernidel. Astuge vastu maailma koletutele ülemustele, lüüa eetilist’ hordid Girani lossi vallidel, ja suhelda oma kaasseiklejatega Talking Isle Village'is.\n※ Lisateabe saamiseks Lineage2M uudiste kohta, kontrollige ametlikku veebisaiti!\n※ Veebisait: https://lineage2m.plaync.com/naeu/\n※ Jälgi meid sotsiaalmeedias\n▣ Lineage2M lillaga ▣\nArvutist ühendamisel, PURPLE ja Lineage2M saab paigaldada koos.\n▣ Lineage 2M nõuab sujuvaks mängimiseks järgmisi õigusi.\nSaate mängu kasutada ka siis, kui te ei nõustu valikuliste õigustega.\n* Valikuline luba\n– Panipaik (seadme fotod, meedia, failid): Luba failide salvestamiseks pärast ekraani jäädvustamist ja video salvestamist\n– Heli: Luba salvestada heli video salvestamisel\n* Kuidas juurdepääsu tühistada\n– pärast juurdepääsuõigusega nõustumist, saate juurdepääsuõiguse lähtestada või tühistada järgmiselt.\n– Android 6.0 või hiljem: Seaded > Rakenduste haldamine > Lineage2M > Valige luba > Nõustuge või tühistage juurdepääsuluba\n– Androidi all 6.0: Juurdepääsu tühistamiseks või rakenduse kustutamiseks uuendage operatsioonisüsteemi\n* Miinimumnõuded: RAM 3 GB\nKategooria: Pettused ja häkkimine või näpunäited Sildid: CheatsHack, Lineage2M\n← Joonis Fantaasia – Pettused&Häkkima Politsei Sim 2022 – Pettused&Häkkima →\nDismount Simulator – Pettused&Häkkima\nTic Tac Toe 2 Mängija:Glow XOXO Cheats&Häkkima\nBubble Stass – voice – Pettused&Häkkima\nMiracle Pop Blast – Pettused&Häkkima\nUnpacking Master – Pettused&Häkkima\nHuggy Survival Horror Playtime – Pettused&Häkkima\nNaughty Puzzle: Keeruline test – Pettused&Häkkima\nThe Way Home – Pixel Roguelike Cheats&Häkkima\nShot Online: Golf Battle – Pettused&Häkkima\nNiffelheim – Pettused&Häkkima


Kopkad elamiseks - Äripäev\nÜliõpilaste olukord ei näi niipea paranevat, sest 18. septembril lükkas riigikogu tagasi tudengipalga eelnõu arutamise, põhjenduseks ebavõrdsuse suurenemine üliõpilaste seas.\nTallinna Ülikooli teise kursuse tudeng Heidi Grenzen, kes on õnnelike toetusesaajate seas, tõdeb, et igakuiselt saadava 800 krooni eest ei ole üliõpilasel võimalik tasuda isegi ühiselamutoa eest, sest selle hind on keskmiselt 900 krooni või isegi rohkem. Sõidutoetus, mis 400 krooni, võimaldab neiu sõnul heal juhul kaks korda koju ja kooli tagasi sõita. Elamiseks, õppematerjalide soetamiseks ja muuks tarvilikuks ei jää kopikatki.\nKa Tartu Ülikooli tudeng Katrin Soolepp tõdeb, et õppetoetus pole äraelamiseks päris kindlasti piisav: "Põhitoetus võiks olla vähemalt alampalga suurune," lisab neiu.\nEsimese kursuse tudeng Elisabeth Heinsalu kinnitab sama. Tema sõnul võiks toetus olla vähemalt 3000 krooni. "Arvestada tuleks fakti, et tudeng peab selle raha eest maksma üüri, kommunaalkulud, ostma toidu ja muud eluks vajalikud tarbeesemed," rõhutab tütarlaps.\nSotsiaalministeeriumi avaldus, mille kohaselt peaksid tudengid kibekiirelt CVd näpus tööturule jooksma, pani Heidi Grenzeni muigama: "Tegemist on väga originaalse lähenemisega tööjõuprobleemile," leiab tütarlaps.\nPäevased loengud, õhtune tööots mõnes kohvikus või poes, millele järgneb väsinud peaga öine õppimine, teevad kokku pooleteisekümnel kuni kahel kohal rabamise.\n"On mitmeid näiteid, et inimesed põlevad seetõttu lihtsalt läbi," mainib Heidi ja rõhutab, et nii palju kui võimalik võiks kooliõpilaste ja tudengite tööks jääda ikkagi õppimine, sest puudulike või olematute teadmistega ülikoolilõpetaja ei too tööjõuturule lisaväärtust juurde. Pigem vastupidi.\nStipendiumid on neiude sõnul päästerõngaks väga vähestele tudengitele, sest ettevõtted ja fondid annavad välja kõigest paar stipendiumi.\nMassistuva kõrghariduse ajal, mil ülikoolid võtavad juurde järjest rohkem üliõpilasi, enamasti ikka tasulistele kohtadele, aitab stipendiumiraha katta nende sõnul käputäie õppurite vajadusi.\nKuigi suurt rahalist kokkuhoidu ei võimalda ka mitmesugused tudengitele mõeldud sooduskaardid: "Mis ma teen selle viieprotsendilise allahindlusega, mida ma bowling'ut mängima minnes saan, kui tegelikult on vaja osta soodsamalt vorsti ja leiba?" küsib Tallinna Tehnikaülikooli tudeng Anti Palmi.\n"ISICu plussiks on küll ainult see, et ta toimib ühistranspordis üliõpilaspiletina," lisab ta. Samas nendib noormees, et autosalongist autot ostes on võimalik ka liisinguprotsendiga rohkem allahindlust saada kui selle plastkaardi abil kaugliinibussidest.\nTähtsamad teemad, mille kallal praegu töötatakse, ongi õppetoetuste vajadustele vastavus ja juurdepääs. Suund on võetud sellele, et praegune toetuste süsteem, mis vastab pigem stipendiumite süsteemile, muuta sõltuvaks üliõpilase sissetulekust. Kaalumise all on ka õppetoetuste saajate ringi laiendamine, kus taotlusi saaksid esitada kõik kutse- ja kõrghariduslikel õppekavadel õppijad.\nJärgmisel aastal suurenevad õppetoetuste määrad ja laieneb toetuse saajate ring. Kõrghariduse õppetoetuste osas on 2008. aasta määrad järgnevad - põhitoetus 1000 krooni ning täiendav toetus 500 krooni.


Võrdle võrreldamatut. 10 fakti maantee ultramikrofoni maailmast -\n18. juulil 2017 kell 9 hommikul algab Moskvas Revolutsiooni väljakult ultramaratoni maantee mitmepäevane Red Bulli Trans-Siberian Extreme jalgrattasõit . Osalejad sõidavad jalgratastega mööda legendaarset Trans-Siberi raudteed. Maailma pikim rattavõistlus peetakse 14 etapil pikkusega 319–1372 km.\nEsimest korda võistluse ajaloos stardib 2 naist: Fursday Gerwals-Dubina (USA) ja Shangrila Rendon (Filipiinid).\nRattavõistlus läbib Nižni Novgorodi, Kaasani, Permi, Jekaterinburgi, Tjumeni, Omski, Novosibirski, Krasnojarski, Irkutski, Ulan-Ude, Tšita, Svobodnõi, Habarovski ja lõpeb 10. augustil Vladivostokis. Osalejad peavad läbima 5 kliima- ja 8 ajavööndit, üle 80 km tõuse ning veetma sadulas üle kolme nädala.\nFoto: Melissa Ksegeri, meistrivõistlused\nEelmine postitus Kõik, mida tahtsite teada Venemaal surfamise kohta\nJärgmine postitus Adidas Run High: Kuumad tüdrukud vallutasid mägesid


Manado Mapangeti kodumajutus - Airbnb\nManado Mapangeti kodumajutus\nMapanget, Sulawesi Utara, Indoneesia\nMaja asukoht on peatee sehinggga lähedal, mistõttu on lihtne pääseda kesklinna, lennujaama, kaubanduskeskustesse ja kaubanduskeskustesse. Maja asukoht lennujaama on umbes 5 km, nii et saad autoga reisida umbes 10 minutiga. Majutuskoha keskkond on ilus, vaikne ja turvaline.\nElutuba on piisavalt ruumikas perega lõõgastumiseks ning saadaval on kaks diivanitooli kaabeltelevisiooni ja piisavate helisüsteemivõimalustega. Õhutus ja laiad elutoa aknad võimaldavad sujuvat õhuringlust, mis muudavad õhkkonna majas mugavaks. Söögitoa ja köögi mugavused on spetsiaalselt külaliste jaoks ette valmistatud.\nKoduse ja mugava keskkonna õhkkond koos ruumika sisehooviga võimaldab mitu autoüksust turvaliselt garaaži parkida ja lukustatud aeda sukelduda. Maja hoovi ümbritsevad aiad, nii et elanike turvalisus ja privaatsus on tagatud. Igapäevaste vajaduste ostmiseks on juurdepääs minimarketitele jalgsi või jalgrattaga (jalgrattad on saadaval ja tasuta). Kaugus lennujaamast majani on 4 km (7 minutit normaalset reisiaega autoga)\nKülaliste päringuid saab saata tekstsõnumiga või e-posti aadressiga.


Riigi pakutavate tasuta eesti keele kursuste vastu on huvi suur | Siseministeerium\nAvaleht Uudised Riigi pakutavate tasuta eesti keele kursuste vastu...\nRiigi pakutavate tasuta eesti keele kursuste vastu on huvi suur\n19. detsember 2018 - 11:11\nEile hommikul algas sisekaitseakadeemia kodulehel registreerimine 2019. aasta veebruaris alustavatele tasuta eesti keele kursustele, mis on mõeldud Eesti kodakondsust taotlevatele inimestele. Esimese ööpäevaga on keeleõppelepingu sõlmimiseks esitanud avalduse ligi 200 inimest.\n„Suur huvi kodakondsuse taotlemiseks vajaliku eesti keele taseme saavutamise vastu kinnitab, et meie venekeelsete elanike hulgas on Eesti Vabariigi kodakondsus kõrges hinnas,“ sõnas siseminister Katri Raik. „Sel aastal õpib erinevate ministeeriumite haldusalas ja erineva rahastuse toel tasuta eesti keelt vähemalt 8000 Eesti inimest. On oluline, et selline võimalus säiliks ja pigem kasvaks ka edaspidi,“ lisas siseminister.\nSisekaitseakadeemia nõunik Jana Kondrašova paneb kõigile huvilistele aga südamele, et avaldust esitades tuleks olla tähelepanelik ning sisestada kogu küsitud info korrektselt. Kursustel osalemiseks sõlmitakse inimesega keeleõppeleping, mille kohaselt kannab kursuste kõik kulud riik juhul, kui inimene esitab kursuste edukal lõpetamisel taotluse Eesti kodakondsuse saamiseks.\nRiik pakub 2019. aastast võimalust sõlmida keeleõppeleping vähemalt viis aastat Eestis seaduslikul alusel elanud inimestel, kes vastavad põhilistele kodakondsuse taotlemise tingimustele ja kes soovivad taotleda Eesti kodakondsust.\nEsimesed keeleõppegrupid avatakse 2019. aasta veebruaris, nii Tallinnas kui Narvas. Keeleõppegruppide hulk ja paigad selguvad vastavalt nende täitumisele ning sooviavaldustele.\nLisainfo ja registreerimine: www.sisekaitse.ee/eestikeel\nJana Kondrašova, sisekaitseakadeemia nõunik, jana.kondrasova@sisekaitse.ee, +372 5511 638.\nAllikas: sisekaitseakadeemia pressiteade\nValitsus kiitis heaks kodakondsuse seaduse muudatuse, millega laiendatakse eesti keele õppimise võimalusi Eesti kodakondsuse soovijate jaoks.


Ringluspõhine jäätmekäitlus - Paide linn\nToimetaja: TEELE SEIRE\nProjekti eesmärk on käsitleda jäätmete kogumise ja ringlussevõtu uuendusi ringmajandusel põhineva jäätmekäitluse rakendamise suunas. Eesmärk on parandada keskkonnatingimusi kolmes erinevas partneromavalitsuses, lahendades õiguslikke probleeme, infrastruktuuri ja tehnoloogiaid ringlussevõtu taset tõstval viisil; vähendada prügi ladustamist selleks mitteettenähtud kohtadesse ning aitab saavutada jäätmekäitlusega seotud ELi eesmärke ja luua ringmajanduse tulevikuks pikaajaline vaade.\nPaide linn käsitleb projektis jäätmekäitlusega seotud võimalikke uuendusi ja digitaliseerimist, samuti elanikkonna, eriti noorte, keskkonnateadlikkuse suurendamist.\nProjektil on 2 väljundit:\ninimtegevuse kahjulik mõju keskkonnale on vähenenud;\njäätmemajanduse valdkonnas toimub tõhusam koostöö ja kasvanud on valdkonda puudutav teadlikkus.\nProjekti periood on 1. september 2020- 31. juuli 2023\nCircular Based Waste Management Project\nPaide linn võtab osa Norra ühisprojektist "Circular-Based Waste Management" (Ringluspõhine jäätmekäitlus), et tõsta elanike teadlikkust jäätmete ringlussevõtmisest. Projekti rahastatakse Euroopa Majanduspiirkonna ja Norra toetustest, kuhu panustavad Norra, Island ja Liechtenstein.\nProjekti kogueelarve on 1 332 343 eur, millest Paide linna projektieelarve maht on 199 880 eur (sh 29 880 eur omaosalus).\nProjekti juhtpartner on Paide sõpruslinna Mažeikiai rajooni omavalitsus (Leedu), teised partnerid on Paide Linnavalitsus (Eesti), Sumi Linnavalitsus (Ukraina), Telšiai piirkonna jäätmekeskus (Leedu) ja ekspertpartnerina Green Business Norway (Norra).\nProjekti ametlik kodulehekülg: http://circular-waste.eu/\nYoutube channel: Circular Based Waste Management\nPaide linnavalitsuse arenduse peaspetsialist\ntel: +372 5248695\ntel: +372 55550648\ntel: +372 5169959\nProjekti Circular Based Waste Management Project logod avalikuks kasutamiseks


Kuidas ennustada hooaja ilma? - Maa Elu\nKuidas ennustada hooaja ilma?\n23. veebruar 2017, 10:07\nLäinud nädal Pirital.\nEelmises ilmajutus rääkisin prognoosidest kevade ja suve kohta, samuti sellest, mida neist arvata ja kuidas läheneda pikaajalistele ennustustele. Seekord keskendun pikaajaliste prognooside aluseks olevatele meetoditele.\nTäpsemalt võiks hooajaprognooside puhul rääkida isegi hinnangutest. Võimalusi selliste hinnangute andmiseks on põhiliselt kaks: statistiline meetod ja süsteemi maismaa-atmosfäär-ookean koostoime hindamine numbrilise modelleerimise alusel ehk tsirkulatsiooni modelleerimine.\nStatistiline meetod ehk sisuliselt analoogaastate meetod tähendab enamasti seda, et otsitakse sarnase temperatuurikäiguga aastad välja. Eeldus on, et on olemas teatud iseloomulikud viisid ja mustrid, kuidas temperatuur aasta jooksul muutub. Muutumise alusel saab aastaid jagada teatud klassidesse ja uurida, kas käesolev aasta kuulub mõnesse klassi või mitte. Jällegi on eelduseks, et klasse on lõplik arv või lõplik arv + mõned erandid. Ehk siis, kui olla päris täpne, analoogaastate meetod seisneb selles, et mingist ilmavaatluste aegreast valitakse teatud matemaatilise kriteeriumi (nt vähimruutude meetod) alusel välja aastad, mille temperatuurikäik on kõige sarnasem möödunud 12 kuuga.\nTegelikkus näitab seda, et kuigi eksisteerib teatud seos võrreldava aasta ja analoogaasta(te) temperatuurikäigu vahel, on siiski võimalusi piiramatul hulgal ja temperatuuri käik kattub siin või seal, kuid tavaliselt mitte terve aasta ulatuses. Analoogaastate meetodit võib kasutada küll kombineeritult süsteemi käitumise hindamisega (modelleerimisega), kuid mitte eraldi, sest vaid statistika üksi ei õigusta end ilmaennustamise küsimuses piisavalt. Asi on selles, et sarnasuse kriteeriumi valik on igal juhul subjektiivne ja selle prognoosi (hinnangu) täpsuse määrab ära see, kui hästi leitud analoogiad kajastavad ilma kujundavaid protsesse, kuid need protsessid jäävad enamasti tundmatuks ja see on suur miinus.\nAppi võidakse võtta ka ilmamustrite klassifikatsioonid. Vastava prognoosi algmaterjaliks sobib õhurõhk, sest õhurõhuerinevusest oleneb õhu liikumine, see on keskne suurus atmosfääri dünaamikas. Aga ka siin on küsimus selles, kas rõhuväljade arvutamiseks järgmisteks kuudeks kasutatakse analoogolukordi (-aastaid) ja interpreteerimist, mis mõlemad sisaldavad vigu, või lähenetakse sellele ülesandele täiesti teistmoodi ehk modelleeritakse üldist tsirkulatsiooni – süsteemi maismaa-atmosfäär-ookean koostoime hindamine on tänapäeval arenev ja üha eelistatum meetod. Viimasel juhul tuleb aluseks võtta energiavahetused eri keskkondade, nt ookeani ja atmosfääri vahel, mis võiksid anda mehhanismid ilmastiku kujunemisel. Selline lähenemine nõuab tohutuid arvutiressursse. Säärased tsirkulatsioonimudelid on siiski pigem kasutust leidnud kliima prognoosimisel.\nEesti kontekstis loeb fakt, et Eesti on subatlantilises kliimaperioodis, mis tähendab, et meie ilmastiku kujundajatena on tähtsal kohal nii mered ja ookean(il toimuv) kui ka manner. Sealjuures on ookeani mõju veidi ülekaalus. See, kui soe või külm on talv, sõltub sellest, kui tugev on õhuvool Atlandi ookeanilt. Näiteks soojadel ja muutlikel talvedel on õhuvool Atlandi ookeanilt Euroopa põhjaossa tunduvalt ülekaalus (tugevam), kuid külmadel ja stabiilsetel talvedel on läänevool nõrk või isegi lakkab.\nJuhul, kui Eesti ilma mõjutavad idast-kirdest saabuvad õhumassid või idas asuv kõrgrõhkkond (madalrõhkkondade liikumine itta on blokeeritud), siis onmeie talvine ilmastik reeglina rahulik ning sademeid on vähe, kuid see-eest on ilm külm. Niisiis oleks ülesandeks ära arvata, kui tugev võiks eesseisval talvel olla õhuvool Atlandilt, sest see määrab ära talve karmuse. Üheks vastavaks näitajaks on NAO ehk Põhja-Atlandi ostsillatsioon. Võnkumas on siis Islandi lähistel paiknev poolpüsiv madalrõhkkond ja Assoori saarte lähistel asuv poolpüsiv kõrgrõhkkond. Mida suuremad on nendevahelised rõhuerinevused, seda intensiivsem on läänevool Euroopa põhjaossa. Tugevat läänevoolu tähistatakse positiivse indeksiga (NAO positiivne faas), nõrka negatiivse indeksiga. Kui seda indeksit saaks prognoosida, annaks see tohutu võidu pikaajaliste prognooside arengusse / täpsusesse, kuid kahjuks näitavad uurimused, et seda indeksit ei saa hästi prognoosida, st on väga mürane.\nPikk ja põuane (väga sademevaene) periood on saanud viimaks leevendust: 19. veebruaril algasid suuremad sajud nii vihma kui ka lumena. Ilm on muutunud talvisemaks, ent suurt külma ei paista, ja see talvine periood võib juba enne kuu lõppu otsa saada. Siiski pole välistatud talveilma püsimine kauemgi. Lund tuleb aeg-ajalt juurde ja vaid mõnel ööl võib õhutemperatuur langeda -10 kraadist madalamale.


Välisministeeriumi Eesti-teemalise viktoriini võidud läksid Ameerika Ühendriikidesse ja Venemaale\nFoto: VälisministeeriumVälisministeeriumi viktoriini eesmärk on tutvustada välisriikide kodanikele Eestit, pakkudes osalejatele uusi ja huvitavaid teadmisi ning anda neile ajend Eesti kohta rohkem infot otsida ja Eestit külastada Viktoriinis osales sel aastal 7572 inimest. Kantsler Alar Streimann ütles, et osavõtjate arv vastab ootustele ning viktoriini vastu tunti huvi koguni 110 riigis. „Suur osavõtt näitab, et mitmekülgne huvi Eesti riigi vastu on endiselt olemas. Vastanute hulka kuulus inimesi kõikjalt maailmast, sealhulgas näiteks Bahreinist, Etioopiast, Kuveidist, Indoneesiast, Nepalist ning Süüriast," lisas Streimann. Enim vastanuid oli Venemaalt, USA-st, Valgevenest, Ukrainast, Saksamaalt ja Lätist. Viktoriin toimus kahes keeles. Ingliskeelsest viktoriinist võttis osa 4454 inimest ning venekeelses viktoriinis osales 2560 inimest. Kõigile küsimustele vastas õigesti kokku 5147 osalejat. Ingliskeelses viktoriinis osalenute vahel loositi välja kolm reisi suvisesse Eestisse. Ingliskeelse viktoriini peaauhind, kuuepäevane reisipakett, sisaldab lennupileteid kahele Eestisse ja tagasi Estonian Airilt, ööbimisi hotellides Telegraaf ja L´Ermitage Tallinnas, linnaekskursiooni Tallinnas firmalt Estravel, õhtusööki restoranis Bonaparte, Tallinn VIP Card´i vaatamisväärsuste külastamiseks Tallinna linnalt, Vabaõhumuuseumi ja Lennusadama külastust ning jalgrattamatka firmalt Citybike. Lisaks toimub reis Pärnusse, kus võitja peatub Tervise Medical Spa hotellis Venekeelse viktoriini auhindadeks on kaks reisipaketti Eestisse. Peaauhinna võitja saab samuti kaks lennupiletit Eestisse ja tagasi Estonian Airilt. Kuuepäevase reisi jooksul ööbib võitja hotellis Kolm Õde Tallinnas ja Ammende villas Pärnus ning õhtustab restoranides Gloria ja Baieri kelder. Lisaks külastab võitja Lahemaad, kus peatub Sagadi mõisa hotellis. Estravelilt on võitjale linnaekskursioon ning Tallinna linnalt Tallinn VIP Card. Võitja külastab ka Lennusadamat ning osaleb firma Citybike korraldatud jalgrattaeksursioonil Tallinnas. Välisministeerium korraldab veebipõhist Eestit tutvustavat viktoriini juba üheksateistkümnendat korda, alates 2001. aastast. Viktoriin koosnes kaheteistkümnest erinevast Eestit puudutavast valikvastustega küsimusest. Küsimustele oli võimalik vastata 1. märtsist 31. maini. VÄLISMINISTEERIUMI PRESSIOSAKOND Täna, 4. juunil loosis välisministeeriumi kantsler Alar Streimann Eestit tutvustava veebipõhise viktoriini „Estonian Quiz 2014” võitjad. Viktoriini peaauhind, reis kahele Eestisse, läks loosi tahtel Ameerika Ühendriikidesse ja Venemaale. suggest best web hosting providers in the top internet services companies review list\n4. juunil 2014\nVälisministeeriumi viktoriini eesmärk on tutvustada välisriikide kodanikele Eestit, pakkudes osalejatele uusi ja huvitavaid teadmisi ning anda neile ajend Eesti kohta rohkem infot otsida ja Eestit külastada\nViktoriinis osales sel aastal 7572 inimest. Kantsler Alar Streimann ütles, et osavõtjate arv vastab ootustele ning viktoriini vastu tunti huvi koguni 110 riigis. „Suur osavõtt näitab, et mitmekülgne huvi Eesti riigi vastu on endiselt olemas. Vastanute hulka kuulus inimesi kõikjalt maailmast, sealhulgas näiteks Bahreinist, Etioopiast, Kuveidist, Indoneesiast, Nepalist ning Süüriast," lisas Streimann.\nIngliskeelses viktoriinis osalenute vahel loositi välja kolm reisi suvisesse Eestisse. Ingliskeelse viktoriini peaauhind, kuuepäevane reisipakett, sisaldab lennupileteid kahele Eestisse ja tagasi Estonian Airilt, ööbimisi hotellides Telegraaf ja L´Ermitage Tallinnas, linnaekskursiooni Tallinnas firmalt Estravel, õhtusööki restoranis Bonaparte, Tallinn VIP Card´i vaatamisväärsuste külastamiseks Tallinna linnalt, Vabaõhumuuseumi ja Lennusadama külastust ning jalgrattamatka firmalt Citybike. Lisaks toimub reis Pärnusse, kus võitja peatub Tervise Medical Spa hotellis\nVälisministeeriumi Eesti-teemalise viktoriini võidud läksid Ameerika Ühendriikidesse ja Venemaale Täna, 4. juunil loosis välisministeeriumi kantsler Alar Streimann Eestit tutvustava veebipõhise viktoriini „Estonian Quiz 2014” võitjad. Viktoriini peaauhind, reis kahele Eestisse, läks loosi tahtel Ameerika Ühendriikidesse ja Venemaale.\nPühendunud tegija hea veebilehtede valmistamine kiiresti ja seal on täielik info. Olen kuulnud lausutavat kodulehe tegemine hästi tasakaalustatud vahedalt toimetatava kodulehtede tegemine veebilehtede valmistamine sisukalt asjalikelt tegijatelt mugava kodulehe valmistus eeskujuks toodud lisaks kõigele on veebilehtede uuendamine ja töötab kõigil platvormidel.\nAvaleht > Arhiiv > Välisministeeriumi Eesti-teemalise viktoriini


Kuidas joosta rasva põletada Rasva poletamine rutiinil jooksulint\nRasva poletamine rutiinil jooksulint, Jooksurada\nTäpsema treeningu jaoks vaheldumisi sörkimine ja sprintimine. Pidage meeles, et mõistlik ja tervislik kaalulangus ja rasvade põletamine võtab aega. Lisaks proovib teie keha pärast HIIT-i rutiini naasta normaalsesse puhkeseisundisse.\nTervis Teismelistele Ja Lastele Kuidas joosta rasva põletada Kas teil on kaasas paar lisakilo rasva, mida soovite kaotada? Paljud inimesed on ja tahavad seda tervislikumalt heita. Jooksmine on suurepärane ja tervislik viis kalorite, rasvade ja kaalu langetamiseks.\nPole tähtis, kas jooksete kiiresti või aeglaselt, lihtsalt see, et jooksete. Tõenäoliselt saate seda kiiremini, mida kauem oma programmist kinni peate.\nRasva poletamine rutiinil jooksulint endale nädalaplaan välja. Alustage aeglaselt. Proovige järk-järgult üles ehitada kuni pool tundi jooksu, lisades iga nädal oma jooksudele kolm kuni viis minutit.\nAlustamiseks võite määrata ka konkreetse läbisõidu, näiteks kaks või kolm miili või isegi aja ja vahemaa segu. Sega lühemad distantsid ja ajad ühe pika jooksu Rasva poletamine rutiinil jooksulint iga päev ühe-kahe puhkepäevaga. Tehke oma jooksu igas kohas, kus tunnete end mugavalt.\nSee võib olla teel, radadel või isegi jooksulindil. Pole tähtis, millise pinna valite, saate kasu rasva ja kalorite põletamisest. Liiga kiiresti jooksu alustamine on vigastuste retsept või liiga kiiresse temposse viimine või te ei suuda seda vastu pidada. Järk-järgult kergelt soojendades oma jooksu hõlbustamine võib vältida vigastusi ja aitab teil kauem joosta.\nTehke kolm kuni viis minutit lihtne jalutuskäik, mis vabastab teie lihaseid, kõõluseid ja liigeseid ning valmistab neid jooksmiseks ette. Hiljem sörkige veel kolm kuni viis minutit, enne kui hakkate oma tavapärast tempot jooksma. Kui olete oma jooksu alustanud, pidage kinni kindla aja või distantsi jooksmise plaanist. Hea rusikareegel, mis aitab teil iga jooksu läbida, on: 'Sa võid alati joosta liiga kiiresti, kuid sa ei saa kunagi liiga aeglaselt joosta. Vajadusel tehke jalutuskäike.\nLiiga väsinud või tuuline olemises pole midagi halba, eriti kui alles alustad. Tegelikult võib minuti või isegi viie vahel kõndimine aidata pikemat aega või pikemat distantsi joosta. Pidage meeles, et suur osa jooksmisest on teie mentaliteet. Pikema jaotuse jagamine juhitavatesse osadesse või mängimine mõttega, et läbida distants, võib aidata teil iga jooksu läbida. Kui Rasva poletamine rutiinil jooksulint on head, jookse järgmise varda juurde.\nRasva põletamine on kõige tõenäolisem siis, kui jooksete aeglaselt ühtlases tempos. Rasvapõletuse suurendamiseks võite alati lisada selliseid elemente nagu intervallid või mäed, kuid suurema osa jooksude ajal selle aeglaselt hoidmine aitab teil rasva aja jooksul põletada ja seda hoida. Mõelge välja oma ühtlane tempo, joostes miili raskelt.\nTervis Teismelistele Ja Lastele Kuidas joosta rasva põletada Kas teil on kaasas paar lisakilo rasva, mida soovite kaotada?\nKategooria: Tervislik Eluviis Isegi kui olete kardisõltlane, saate seda teha siseruumides jooksmine jooksulint võib muutuda eriti igavaks, muutes selle viimaseks, mida teha soovite.\nTennis: kalorit 10 Klassid ja tegevused Peale jooga ja spordi mängimise on olemas ka teisi tõhusaid klasse või tegevusi, mida saate osaleda, mis võib lõppkokkuvõttes võimaldada teil põletada palju rohkem kui jooksulint.\nHea rusikareegel on see, et jooksu ajal peaksite saama mugavat vestlust läbi viia. See aitab teil sattuda rasvapõletustsooni. Piisavalt joogivee omamine on tervisliku seisundi oluline osa, kuid see võib suurendada ka teie võimet kauem joosta. See kehtib eriti kuuma ilmaga. Jooksul vee võtmine võib hoida teid hüdreeritud ja võib aidata teil läbida vahemaa. Joo üks või kaks tundi enne jooksu kindlasti 8—16 untsi vett. Kui jooksete tund aega või vähem, jooge 3—6 untsi iga 15—20 minuti järel.\nSee on eriti tõhus taktika, kui jooksete kauem kui üks tund. Proovige osta spordijooki, mis pole koormatud suhkruga, mis võib teie süsteemis õrna tasakaalu rikkuda. Vedelike asendamiseks laske pärast jooksu 8—24 untsi. Nii nagu soojendamine ja kvaliteetjooks on olulised, et end rasva põletamise ajal tervena hoida, on ka hea jahutus.\nSee võib aidata teie verevoolu viia puhkerežiimile, vältida pearinglust ja aidata lihastel taastuda. Aeglustage jooksu lõpupoole, püüdes saada umbes viis kuni 10 minutit aeglast jooksu või sörkimist. Seejärel lülitage kolm kuni viis minutit kiirele ja õrnale jalutuskäigule. Kaaluge selliste elementide lisamist nagu külma veega vann, vahtvaltsimine või venitamine ja jooga liigutused, mis aitavad teie kehal veelgi taastuda.\nNeed on eriti kasulikud, kui teete pikemaid või raskemaid pingutusi. Oluline on lõpetada jooksud ja saada sisse iga nädal määratud jooksude arv. Jooksmise sagedus ja intensiivsus aitavad teil rasva põletada.\nKui aga olete haige või tunnete end kulununa, kaaluge lühemat jooksu või isegi endale puhkepäeva andmist. Siit saate oma jooksuplaani kohandada, et saaksite Rasva poletamine rutiinil jooksulint poletamine rutiinil jooksulint plaanist kinni pidada ja jätkata rasva põletamist.\nPidage meeles, et keha kuulamata jätmine võib põhjustada vigastusi, eriti kui teil on valu. Juba paaripäevase puhkeaja andmine võib olla erinevus koolituse jätkamise või arsti poole pöördumise vahel.\nKaaluge lihtsate risttreeningute Rasva poletamine rutiinil jooksulint päevadel, mil tunnete end loiuks või haigeks. Ujumine, jalgrattasõit, sõudmine või elliptiline kasutamine võib teie vastupidavuse ja rasvapõletuse potentsiaali tipus hoida.\nPidage meeles, et mõistlik ja Toitumise kaalulanguse napunaited kaalulangus ja rasvade põletamine võtab aega. Lisaks ei saanud kellestki üleöö maratonijooksjat.\nPlaanist kinnipidamine ja tulemustega Rasva poletamine rutiinil jooksulint võivad teid heidutada, kui te ei Rasva poletamine rutiinil jooksulint kahe nädala jooksul rasva eraldumist. Niikaua kui teil on mugav ja teete oma jooksudel isegi väikeseid edusamme, teete täpselt seda, mida vajate rasvade põletamiseks. Reklaam Osa 2 2-st: Kuidas kaivitada kaalulangus kaalulangus parast 50 suurendamiseks alternatiivsete komponentide lisamine üks Lisage intervallid.\nHankige sisse, pääsege välja ühega neist 10 kiirest rutiinist.\nAinult mõne kõrge intensiivsusega intervalli lisamine iga nädal jooksu võib aidata suurendada teie rasvapõletuse potentsiaali. Võite pühendada ühe treeningu igal nädalal suure intensiivsusega intervallide tegemiseks või lisada mõned intervallid oma jooksu lõppu kaks kuni kolm päeva nädalas.\nLisaks aitavad intervallid aja jooksul kiiremini. Plaanige iga nädal üks kiirustreening päeval, mis pole teie pika perspektiiviga lähedane. Näiteks võite teha kiirustreeningu kolmapäeval või neljapäeval, kui teie pikaajaline jooks on laupäev. Selleks tehke oma tavaline treening ja seejärel jookske oma võistlustempos nelja kuni kaheksa meetri või ühe raja silmuse vahel.\nLisage oma jooksu lõppu kaks kuni kolm päeva nädalas viis kuni 10 minutit.\nIntervall koolitus on võtmeks.\nJookse või sörkige tavapärases tempos 60 sekundit ja seejärel suurendage intensiivsust 30 sekundit. Sa võiksid ka teha süstikujookse intervalltreeningu osana.\nSee mitte ainult ei aita teil rohkem rasva põletada ja tugevneda, vaid võib ka suurendada teie vastupidavust. Lisage ühele või kahele treeningule nädalas mõned mäed, mis aitavad teil rohkem rasva põletada. Rasvapõletuse kasvu suurendamiseks kaaluge iga nädal ühe mäe treeningu tegemist.\nVõite teha ka mäeintervalle või kordusi iga nädala või kahe treeningu lõpus.\nVõimalik, et peate mäkketreeningutega veidi mängima, enne kui saate aru, mis teile kõige paremini sobib. Soovi korral saate lähtestada intervallide vahel. Sarnaselt mägedega võivad trepid kulgeda nii kaloreid kui ka rasva.\nTegelikult on see üks parimaid rasvapõletus- ja üldhooldusharjutusi, mida saate teha. Valige kas füüsiliste treppide jooksmine - näiteks staadionil - või kasutage oma jõusaalis trepimasinat. Lisage see igasse jooksutrenni või asendage üks jooks nädalas trepijooksuga.\nJookse trepist üles kiires tempos ja seejärel aeglasel sörkjooksul või traavil neist alla, et taastuda. Kui kasutate trepimasinat, proovige minuti jooksul kõva tempoga trepist üles sõita ja seejärel anda minutile trepijooksu. Treppide jooksmisel olge ettevaatlik, et mitte kukkuda ja endale haiget teha.\nMõni inimene võib üksijooksmist natuke tüütuks pidada. Sel juhul kaaluge oma igapäevasele jooksule mõningate takistuste lisamist.\nVideo: Vabane migreenist selle minutilise seansiga! Kui te üritate minutilise südose seansi kõige paremini ära kasutada, on intervallide kasutamine jooksulõppustel suurepärane võimalus seda teha. Muutades oma kiirust ja kallakut, tõuseb oma südame löögisagedus, millel on tõsised kalorite ja rasvade põletamise eelised ja seeläbi väljakutse teie südame-veresoonkonna süsteemile, et see käivitub. Samuti hoiab see põletus pärast seda, kui olete vajutanud "stopp" - kui teete intensiivsusega intervalli, peab keha töötama raskemaks, et naasta puhkeolekusse pärast treeningut, põletades rohkem kaloreid protsessis see on teada nagu järelsurni efekt.\nSee võib aidata hoida teie pulssi kõrgel, kui töötate väiksemate lihasrühmade ülesehitamisel. Takistuskursused nõuavad hüppamiseks lühikesi plahvatusjõupurskeid ja palju koordinatsiooni, nii et tehke neid kindlasti alles värske ja puhanud olekus, näiteks pärast soojendust.\nVäljas joostes kasutage looduslikke takistusi.\nRajad on eriti toredad - saate üle ojade ja palkide hüpata ja rahnud ümber pöörata. Vaadake, kas teie piirkonnas on mõni takistusrada avalikkusele kättesaadav. Mõned funktsioonid, mis võivad jooksjatele meeldida, on: kaubavõrk ronimiseks, köis ronida peaaegu vertikaalsest seinast, hüpata läbi rehvide, joosta läbi betoonist tunneli, mudaaugu, kust peate roomama.


Lindude hoiatustapmine tekitab vastakaid arvamusi - Uudised - Lõuna-Eesti Postimees\nLindude hoiatustapmine tekitab vastakaid arvamusi\n17. aprill 2019, 0:06\nHaneparv esmaspäeval Kolkja lähistel põllul. FOTO: Kristjan Teedema / Tartu Postimees\nHiljuti käidi välja plaan proovida sel aastal lindude peletamiseks heidutusjahti. «Hüpotees on, et kui keegi lindudest maha lastakse, muutuvad nad arglikumaks ja hakkavad põlde vältima. Tahame selgeks teha, kas see väide ka tõene on,» selgitas keskkonnaameti peadirektori asetäitja Leelo Kukk.\n«Heidutusi, mida võib kasutada, on muidugi teisigi, laseritest püssipaugutamiseni, kuid selle käigus ükski lind ei lange,» tõi ta välja, miks põllumeeste vaatevinklist tavapärasest tegutsemisest ei piisa.\nLoodusesõpradele ja linnu-uurijatele küttimismeetod aga meeltmööda pole. Justkui neile lohutuseks kinnitas Leelo Kukk, et paljude haneliste arvukus on järsult suurenenud ja seetõttu teevadki parvede rüüsteretked üha hullemat kahju põllumeestele. Rikkalik toidulaud paljaks söödavatel põldudel on omakorda kaasa aidanud rändlindude järelkasvu rohkusele.\nJahtida või niisama paugutada?\nSestap ongi keskkonnaametil käsil haneliste ohjamiskava koostamine ning praeguse heidutusjahi tulemused saavad selle kava osaks. Sedaviisi loodetakse selgust saada, kuivõrd on vaja kaitsta põlde ja kuivõrd säästa linde. Vastust ootab küsimus, kas küttimine on lindude peletamiseks tõhusam kui muud heidutusviisid.\nEesmärk on saavutada looduskaitsjate ja põllumeeste vahel kokkulepe, kuidas probleemi lahendusega edasi minna. Leelo Kuke sõnul on plaanis selle tööga valmis saada järgmise aasta lõpus.\nHeidutusjahti peetakse sel kevadel kümmekonnal põllul, mis jäävad Tartu- Jõgeva ning Ida-Virumaale. Püssi võtavad kätte nii põllu- kui ka jahimehed.\nIgast kütitud linnust on kohustus teha ka foto, ütles keskkonnaameti peadirektori asetäitja Leelo Kukk.\nLooduskaitsjad on aga mures. Kui linnud põldudelt ära aetakse, kuhu nad siis minema peaksid, et oma teekonnal kõhtu täita ja jõudu koguda? Eesti on nende rändeteel oluline peatuskoht. Pealegi on meile saabuvate tiivuliste hulgas ka kaitsealuseid liike. Seetõttu ei korraldata heidutusjahti igal pool üle Eesti.\n«Väike-laukhani on maailma ohustatumaid liike ja Eestit läbib neid kokku kümmekond. Iga isend, kes võib hukkuda, on suur kaotus nende populatsioonile. Peame oleme väga veendunud, et seda liiki ei kütitaks. Seetõttu kasutatakse heidutusjahil spetsiaalseid määrajaid ja igast kütitud linnust on kohustus teha ka foto,» rääkis Leelo Kukk.\nLooduskaitseteadlane Aveliina Helm kirjeldas hiljuti ERRi portaalis, kuidas rändlinde põldudelt hoopis lihtsamini ja valutult eemal hoida saaks. Kuna haned tunnevad ennast turvaliselt vaid avaratel põldudel, aitaks tema sõnul lahendus, kus põlluplatside vahel on niidulaigud ja vähemalt kuue meetri laiused ribad põõsaste ja puudega. Siis ei tunne haned end sellisel platsil enam kindlalt ega kipugi maanduma.\nEesti ornitoloogiaühingu linnukaitse programmijuht Veljo Volke rõhutas, et praeguse prooviküttimise puhul on tegemist puhtakujulise uuringuga, kuid küsimus on järgmistes sammudes. «Põllumeestel on lootus, et heidutusjaht laieneb üle Eesti ja siis mitte enam uuringuna, vaid tavapraktikana. Sellisel juhul ei ole see kindlasti hea idee. Kuhu linnud pärast lähevad?»\nKüsimusi on teisigi. Kui lindude rüüsteretked jäävad proovijahi tulemusel näiteks kümne protsendi võrra lühemaks, kas see on siis ikka piisav põhjus nende kevadiseks tapmiseks? Pealegi üritavad teisedki liigid peale haneliste kevadel pesitseda. «Pesitsuse ajal tapmine on seadusevastane,» toonitas Volke. «Viimati lõpetati metskurvitsa kevadjaht napilt enne Euroopa Liitu astumist. Üldine arusaam on, et sel aastaajal jahti ei peeta.»\nMaaharimispraktika on haneliste populatsioonile igatahes soodne, kuid põldurite seas on võitja see, kes jagab suured põllud väiksemateks ja paneb vaheribadele kasvama niidutaimed ja põõsastiku. Sellised väiksemad põllulapid hanesid asjatundjate väitel enam eriti ligi ei meelita. Iseasi on, kas maaharija raatsib oma maad «raisata» taimedele, mis talle midagi sisse ei too. «Tulu peab ju olema maksimaalselt suur ja lisatasakaalustajad peale ilmastikuolude ei mahu hästi sinna pilti,» nentis Volke.


Pronkss�dur peab Tallinna kesklinnast kaduma!\nEelmise nädala küsitluses "Mida peaks tegema pronkssõduriga?" osales 315 TMS-i lugejat. Rahumeelset lahendust ootab 50,5% vastanutest, radikaalset tegutsemist pooldab aga 40,3% küsitlusel osalenutest. 9,2% oleks pronksmehe valmis jätma aga sinna, kus ta alati on olnud.\n315 vastajast 122, ehk siis 38,7% arvas, et kuju ära viimiseks tuleks survet avaldada valitusele. 11,7% on valmis lootama ka linnavalitsusele, et pronkssõdurist Tallinna kesklinnas lahti saada.\nRadikaalsemate meetmete poolt (öösel ära vaikselt viia, õhku lasta, kallata üle rämpsu/sõnnikuga) oli kokku vastanuid 127 (40,3%). Küsimusele, kuju õhku lasta, vastas pooldavalt 22,2%. Prahi/sõnnikuga Aljoša ülevalamist toetas 8,8%. Öisel ajal kuju kõrvaldamise õigsust usub 9,2%. Sama suur toetajaskond (9,2%) on pronksmehe senisel asukohal.


Meeltemängud Tartus: virtuaalreaalsus ja V Spa | Õpilasreisid\nEsileht Reisiprogrammid Ühepäevased reisid Eestis Meeltemängud Tartus: virtuaalreaalsus ja V Spa\n× Virtuaalreaalsuse tuur 1913. aasta Tartus\n× V Spa külastus\nÜhepäevasel klassireisil läheme Tartusse, kus toimuvad meiega tõelised meeltemängud: saame rännata sajanditaguses Tartus ja taasluua maailma, mida enam ei ole ning V Spas saame kogeda erinevaid aastaaegu ja reisida Jaapanisse või Türki.\nAlustame oma päeva kooli eest kogunemisega bussi, misjärel võtame suuna Tartu poole. Kaarsilla juures teeme algust oma põneva ja ajaloolise virtuaalreaalsus tuuriga, kus kogeme ajalugu päriselt ja näeme maailma teisiti. Virtuaalreaalsuse seadmete abil rändame 1913. aasta Tartus. Unikaalseks muudab ajarännaku programmi uudne lähenemine, mille abil tutvustatakse unustatud ehitisi ja hooneid samades paikades, kus need kunagi asusid. Programmi teises osas kinnistame õpitut mängulise orienteerumisega.\nPäeva teises pooles võtame veest viimast V Spas, kus jagub erinevaid viise lõõgastumiseks mitmeks tunniks. V Spas ootab meid 11 erinevat basseini ja mullivanni, saame mõnuleda sooja veega täidetud Jaapani basseinis ning kõndida läbi Kneippi teraapia külma ja sooja vee jalutusraja. Kindlasti on ka väga huvitavaks ja meeldivaks kogemuseks Hamami ehk Türgi aurusauna külastus. Peale kolme tunnist V Spa nautimist võtame suuna tagasi kooli poole, kuhu jõuame õhtuks. Hariva päeva kinnistumiseks viib meie reisisaatja läbi meeleoluka viktoriini päeva jooksul õpitud teadmiste kohta.\nSoovi korral saame broneerida kahe külastuse vahele ühise lõunasöögi või anda grupile vaba aega Tartu kesklinnas, et iseseisvalt lõunatada.


Astangu.ee: Tallinnas toimus rehabilitatsioonivaldkonna aastakonverents\n3.-5. juunini Tallinnas toimunud Euroopa Rehabilitatsiooni Platvormi (EPR) aastakonverents tõi kokku pea 100 sotsiaalvaldkonna esindajat 14 riigist üle Euroopa. Konverentsi kaaskorraldaja oli EPR-i liige Astangu Kutserehabilitatsiooni Keskus.\nKonverentsi põhiküsimus oli, kas väiksemate ressurssidega on võimalik rohkem teha samal ajal kvaliteedis järgi andmata. Märksõnadest innovatsioon ja tehnoloogia areng ei saa üle ega ümber ka sotsiaalvaldkond. Konverentsil üles astunud Sotsiaalministeeriumi e-tervise peaspetsialist Hannalore Taali tõi välja mitu ilmekat näidet, kuidas patsient saab tehnoloogia abil konsultatsiooni või vajalikku tuge seismata pikkades järjekordades ja kulutamata loendamatuid uksi. Nii ei kontrolli haigus patsiendi elu, vaid patsient saab elada oma elu tavapärasel viisil ning olla oma seisundist vähem mõjutatud. Taali sõnul on selliste teenuste loomisel oluline koht erinevate sidusgruppide omavahelisel koostööl, et luua teenuse toimimiseks vajaliku sünergia. Esinemisele järgnenud paneeldiskussioonis arutati digiteenuste võimalustest ja ohtudest, mis kaasneb tehnoloogia üha suurema imbumisega meie igapäevaeludesse.\nUCCL lektor Kristof Das võrdles tehnoloogia arengu ajastuid kolme õunaga – Aadama õun, Newtoni õun ja Steve Jobsi õun. Oma kõnes keskendus ta rohkem viimasele ning digitaalajastu tulekuga võimu muutunud olemusele, seda ka hariduses. Vana lähenemise kohaselt nähakse võimu ülevalt alla liikumisena ja käskude-süüdistamiste-karistamiste vormis ehk tähelepanu on suunatud teisel inimesele ja mida tema peab tegema. Dasi sõnul tuleb teiste asemel fookus viia iseendale. Kui õpilased ei tee seda, mida õpetaja soovib, siis selle asemele, et õpilasi õpetada, tuleb tähelepanu viia endale ja mida ise teistmoodi teha, et ka teised talle järgneksid. Das tõi välja ka vaikuse tähtsuse ehk SMSi (silent message sending) ning andis soovituse aeg-ajalt olla 10 minutit vaikselt, et märgata ja kuulda rohkem enda ümber toimuvat.\nKõnedele ja paneeldiskussioonidele järgnes 4 erinevat töötuba teemadel võimalused tööhõives, iseseisev elu, mõtle digitaalselt ja nutikam juhtimine. Kõigis töötubades mindi teemadesse rohkem sisse ning jagati oma praktikaid ja kogemusi.\nKolmandal ja viimasel päeval tutvustas EPR-i peasekretär, millised muutused on neid ees ootamas ja millistele teemadele keskendutakse järgnevatel aastatel. Belgia ja Eesti noored kõnelesid oma kogemusest Erasmus+ projektis The Futue YOU(th) Want osalemisest, mille tulemusena valminud manifesti viisid noored ise oma riigi poliitikakujundajateni. Eesti näite puhul tuli noorel oma sõnumi Riigikogu sotsiaalkomisjoni liikmeteni viimiseks läbida kõigepealt takistusrada erinevate treppide, kitsaste uste ja tõkete kujul: „Mina saan oma käimisraamiga veel üle ronida, aga mida peab ratastoolis inimene tegema?“. Noortel on ootus poliitikakujundajatele, et rääkimise asemel hakatakse lõpuks olukorra parandamiseks ka tegutsema. Nende soov on olla teiste keskel ja teistega koos, sest nad on samasugused noored nagu kõik teised.\nSaatejuht Jakob Rosin on aga puhas tõestus sellest, kuidas kõik on võimalik. Tema suurim kirg on muusika ning hoolimata sellest, et ta on pime, on leidnud võimaluse ise luua muusikat. Selle jaoks läheb vaja õigeid vahendeid, õiget suhtumist ja nutikat mõtlemist. Ka konverentsil kõlas tema poolt loodud klaverimängust, vihmast ja linnulaulust koosnev muusikapala. Nii Jakobi kui noorte esinemine tõi saalisolijatelt tulise aplausi.\nKonverentsi jooksul kuulutati välja EPR-i 2019. aasta innovatsiooniauhind Saksamaa siseronimisprojektile, mis on edendanud intellektipuudega inimeste tööalast konkurentsivõimet. Kolmepäevane konverents lõppes orienteerumismänguga Tallinna vanalinnas.


Kommentaarid: EESTI ESIMENE KOSMOSETURIST RAIVO HEIN: olen kindel, et inimkond kolib Marsile, meil ei jäägi muud üle\narvamus/ 25. aprill 2019 23:27\nNii rumalat olendit kui inimene ei lasta teisi planeete reostama ja sinna sõdima. Planeet maa oleks inimeste poolt ammu hävitatud, kui kõrgemad olendid siin ei kontrolliks.\naga/ 25. aprill 2019 22:00\nkuidas selle Van Alleni vööga on?See radioaktiivne keskkond küpsetab ju kõik elusa ära?Juba 500 km kõrgusel hakkavad toimuma kosmoselaevade sees heledad sähvatused.\nutopismikriitika jätk/ 25. aprill 2019 20:36\nheakene küll, isegi kui tal õnnestuks 10 tuhande aastaga atmosfääri hapnikusisaldust mitukümmend korda suurendada - seda oleks inimeluks ikkagi liialt vähe, nii madalas õhurõhus inimene läheks lihtsalt keema (Armstrongi sfäär!). Ja sellegi puhuksid päikesetuuled vähehaaval kosmosesse minema. Sest puuduks päikesetuule eest kaitset pakkuv korralik magnetväli. Huvitav, millise nipiga ta selle taastada soovitaks? (Marsi magnetväli kadus ilmselt selle planeedi nooruses, kusagil 4 miljardi aasta eest)\nutoopia!/ 25. aprill 2019 20:30\nlõhkab suure tuumapommi, et pooluse jääd sulatada? (ja saastab selle radioaktiivselt!). Teiseks, Kuna temperatuur on sedavõrd madal, miinus 140 kraadi, siis see jäätub ju uuesti! Ja lõpuks, suur osa poolusel olevast "polaarmütsist" on mitte vesi vaid niinimetatud kristalliseerunud süsihappelumi. Ja ka väidetava "tohutu jäämassi" paksus ulatub vaid poolest meetrist kohati mõnekümne meetrini. Isegi kui atmosfääri koostis muutubki, oleks seda siiski äärmiselt vähe - alla poole protsendi Maa atmosfääri massist - vaid 25 teratonni. Seega jääbki atmosfäär nii hõredaks, et inimelu on seal võimatu.\nveel mõned mugavused./ 25. aprill 2019 20:14\nNiiskusevaba atmosfäär on üleküllastunud tolmust. Marsil ei on vedelal kujul vett. H20-d on seal üldse äärmiselt vähe. Öösiti võib õhutemperatuur langeda alla miinus 140 kraadi Celsius järgi.\nentusiasmi jahutus/ 25. aprill 2019 19:44\nMarsil saaksimee elada vaid pinna-alustes hermeetilistes koobastes või varjestatud hoonetes, sest kuna seal puudub magnetväli, on planeedi pind avatud surmavale kosmilisele kiirgusele. Atmosfäär, mis koosneb 96% ulatuses süsihappegaasist ja kus on vaid 0,3% hapnikku ei ole hingamiskõlblik. Väljas saaks liikuda vaid survestatud skafandris, kus õhk on sedavõrd hõre, et seal elamine on võimatu (võrreldav meie õhurõhuga 35 km, kõrgusel.). Õhurõhk on vaid 0,6% Maa õhurõhust. Selline õhurõhk on oluliselt allapoole Armstrongi piiri, seega on skafandrita inimkeha eksistents seal lihtsalt võimatu.\nTeadjamees/ 25. aprill 2019 19:29\nLambajutt! Kõik meie probleemid tuleb Maal lahendada. 1967. aastal ennustasid tarmukad futuroloogid, et aastatel 1980–1990 jõuab inimene Marsile ja pöördub sealt tagasi. Aastatel 1990–2013 rajatakse lähimatel planeetidel alalised teaduslikud uurimisjaamad. 1990–2023 luuakse Marsil alaline baas kümnele inimesele. 1994–2023 jõuab inimene Jupiteri tehiskaaslastele. 2023–2029 algavad aga pikaajalised mitu inimpõlve kestvad lennud väljapoole Päikesesüsteemi. Ja veel, inimene on huvitav olend: teda vaevab see, mis inimkonnast saab miljardi aasta pärast, aga mitte see, mis meid ootab 50 aasta pärast.\nnh/ 25. aprill 2019 18:56\negas neid, kes maal elavad, sinna ei transpordita- munarakud ja sperma lähevad ainult teele, kui tingimused on loodud. Probleem on tegelikult nende tingimuste loomises. Marsil pole hetkel ühtegi piirkonda, mis vastaks maakera kõige halvematele oludele, kuhu inimesed oleksid iseseisva autonoomse elukeskkonna rajada. Nii, et Marsiga pole meil lähima 10000 aastaga midagi peale hakata. Inimkond sööb oma ressursi tunduvalt kiiremini ära, kui globaalseid sünnipiiranguid ei kehtestata!\nJJ/ 25. aprill 2019 15:35\nMitšurin oli sordiaretaja ja tegi tänuväärset tööd, palju sorte tänapäevalgi, eriti Kanadas, kuigi teiste nimede all, laialt kasutuses. Tänapäeval gmo-de aretajad on need, kes looduse käiku muudavad ja karta, et teevad Maa loodusele samuti kahju nagu antibiootikumid jt. keemilised preparaadid, mida meditsiinis, põllumajanduses ja toidutööstuses kasutatakse. Pole mõtet otsida elamiseks teist planeeti, enne peame õppima oma hoidma, mitte reostama ega arutult maavarasid ja metsi laastama, ega kärbeste moodi sigima, ja seda kõike ainult käputäie inimeste hiigelkasumite nimel.\nTo: mimm/ täna, 11:12/ 25. aprill 2019 14:00\nÜks väga kõrge elustandardiga riik, kes üliedukalt antud projektidega /magavee niisutussüsteemid - reservuaarid kõrbes.../ tegeles, oli Liibüa. mis omakorda tegi vägagi suure seltskonna ärevaks. Niiet, igaks juhuks, pommitati too riik tagasi kiviaega.\nTrofim Denissovitš Lõssenko/ 25. aprill 2019 13:49\nRõhk siis sõnal "vallutab"! "Me ei oota looduselt armuande, vaid võtame need ise," deklareeris kunagi nõukogude teadlane ja aktivist, Tööpunalipu ordeni kavaler Ivan Vladimirovitš Mitšurin suure õhinaga... Elik, enam ei pidanud eksperiment kinnitama teooria tõele vastavust, vaid teooria pidi seletama katse-tulemusi...\nvellule/ 25. aprill 2019 13:40\npõle näinud veel ei suurt ega väikest sääske- neid vist koolitatakse juba eluks uuel planeedil...\nja/ 25. aprill 2019 12:01\nLase käia ainult jalade ees. / 25. aprill 2019 11:24\nMiks mitte saame selle planeedile ka sõdu ja kolmanda kiviajasse minna.\nmimm/ 25. aprill 2019 11:12\nVäga õige, asustatagu kõigepealt siin Maal kõrbed. Kuidagi oleks ju ikka võimalik mingi torusüsteemiga kõrbeid niisutada, et seal elamiskõlblikku elu aretada. Siis ei peaks aafriklased ka siis euroopasse trügima. Aga mõeldakse mingi Marsi asustamisest... naeruväärne!!!!!!!\nvastupidi/ 25. aprill 2019 10:57\nnii Marsil,kuika Kuul on kindlasti midagi,seesama midagi,mis meil Maa pealgi ja mida enamus inimesi ei ole kunagi näinud,sellepärast,et need objektid liiguvad väga harva aeglase kiirusega,või püsivad paigal.Igaüks võiks küsida iseendalt,mitu % oma eluajast vaatab inimene taevasse.\nkui / 25. aprill 2019 10:52\npõhjalikumalt mõelda,siis nn."kosmoseprogramm" on ideaalne "lüpsimasin" maksumaksjalt raha varastamiseks.Ja et kõik tõene tunduks,selles aitab "Hollywood".\nNii on/ 25. aprill 2019 10:50\nNii on, et kui osa hakkajaid on kindlad, et inimesed saavad Marsil elada, siis peaks ju Maal praegu elamiskõlbmatuks peetavates piirkondades elamisväärse elukoha kujudamine käkitegu olema, sest ei pea muretsema, kuidas hapnikku toota, küll ebainimlik, kuid siiski oma koduplaneedi pind jalge all ja ka teada, et vesi on olemas (mis sest, et kaugel, kuid igal juhul miljoneid kordi lähemal kui Marsil).\n25. aprill 2019 10:49\nMiks minna elamis kõlbmatule Marsile lagastama, kui enda suur osa planeedist asustamata ja tunduvalt rohkem elamiskõlblik kui Mars. Nt kõrbed, tohutud tühjad alad, mõlemal suurel maailma jagudel ja ka Antartika, ei ole ainult nii külm, et inimene ei suudaks rajada sinna elamiskõlblikke olusi tänapäeval. Marsil on tunduvalt keerulisem, kallim jne sinna transportida kõike.ja mis kõige rohkem puudutab inimest, inimene on primitiiv, rumal ja pime olend.\n222222/ 25. aprill 2019 10:49\nHein ajab alati naerma, kui meediamaastikul "esineb"...\nmaali/ 25. aprill 2019 10:48\nsee on nende ulmefilmide tagajärg, inimestel tekivad imelikud fantaasiad\nJep/ 25. aprill 2019 10:47\nMa loodan ka et ta van Allen vööst ikka läbi murrab ilma kiirguskahjustusteta\nTo to ert/ 25. aprill 2019 10:45\nTundub nii, et sul raha ei ole.\n25. aprill 2019 10:28\nLamemaalased saavad nüüd nentida, et mida see NASA ka üldse teab:)\n25. aprill 2019 10:17\nInimkond ei ole veel oma koduplaneetigi suutnud/osanud hõivata (hiidsuured kõrbed, tühermaad, mäestikud, Antarktika jne), sest nimetatud kohtades on inimesel elamine pea võimatu, kuigi on olemas inimeluks esmavajalik elik hapnik. Seevastu aga asutakse läbi ilmaruumi asustama planeeti, mis on miljoneid kordi eelpoolnimetatud paikades hullem ehk täiesti elamiskõlbmatu. See on loomulikult uljas mõte, aga sisuliselt siiski päris rumal ja mitteteostatav (vähemalt praegu Maal elavate inimeste jaks kindlasti): See, mis tuleb pärast meid, meid enam ei puuduta.\n25. aprill 2019 10:10\nR.Hein - sa peaksid teadma,et kui lõppevad Päikesel kütusevarud,siis hävivad kõik selle süsteemi planeedid ja kuud.Marsile minna võiks püüda küll ja küllap seal pinnases vettki leidub,kuid jõupingutused tuleb teadlastel peamiselt suunata uue tähe leidmisele,mille süsteemis Maa-taoline planeet.\net siis/ 25. aprill 2019 10:09\nlagastame ühe planeedi ära ja siis kolime järgmisele?Eemalt vaadates näib inimkond viirusena,ning väga loodan,et planeedi Maa tegelikud peremehed hoiavad selle ära.Kuigi filmios "Awaken "räägitakse igasuguseid jaburusi,nagu Marsil juba töötaks 10 miljonit orja Maa pealt reptiloidide heaks.Arvan,et "lamemaalased "paiskavad uusi deinformatsioone massidesse juutide vanasõnast lähtudes,mis on,kui tahad varjata tõde,uputa see valede merre!\nuku/ 25. aprill 2019 10:07\nMarsil võiks bitcoini kaevandada.\nTiit/ 25. aprill 2019 10:04\nRaivo Hein voib emme pensionile minna voi üldse lusika poosasse visata, enne kui kosmoseturism teoks saab.\n?/ 25. aprill 2019 09:56\nSee va' päike pidada ju kustuma kogu aeg...\nMARSIST/ 25. aprill 2019 09:55\nSiis peab kuidagi robotiseeruma, meil muud üle ei jää, sest SEAL JU POLE M I D A G I !\nJura/ 25. aprill 2019 09:41\nVäga rumal arusaamine, et kolida marsile. Marss on tühi koht, seal pole vettki. Saan aru et inimkond areneb. Kui toimub areng tehnoloogias väga kõrgele, siis teisalt suudetakse ka maakera hoida. Mitte nii, et siin lagastame ära nagu segased ja seal tühjas kõrbes oleme nii targad ja teeme ei millestki vett. Nonsenss.\n1/ 25. aprill 2019 09:39\nEgas kõik loosi lähe..\nNospel/ 25. aprill 2019 09:29\nRaivo Hein tundub tark inimene olevat aga... Selleks, et maakera nii pekki keerata, et Marsil olek tunduks parem tähendab seda, et keegi peaks ta lihtsalt õhku laskma. Teine võimalus on see, et õigus on inimtekkelise kliimasoojenemise vastastel ja õigus nendel kes väidavad, et kliima muutumine on mõjutatud päikese kiirguse tugevnemisest. Siis tundub loogika, et päikesest peab lihtsalt eemale minema ju täitsa arukas.\n25. aprill 2019 09:28\nNasa tunnistas mitte väga ammu, et tegelikkuses puudub neil tehniline võimekus sooritada mehitatud lende Marsile. See on ka ilma nasa konstateeringuta selgemast selgem.\nKlaabu/ 25. aprill 2019 09:23\nKus ta siis Eesti esimene kosmoseturist on.. ma olen juba ammu Marsil käinud, kolm korda juba tegelikult. Aga see on lihtsalt hästivarjatud saladus olnud ja ma pole saanud sellest ka rääkida, kuna olen kogu aeg "lennus". Vahemaad on ju pikad.. Järgmine lend toimub Kuule, Paldiski salajaselt polügoonilt, 2021. aasta juulis.\nmimm/ 25. aprill 2019 09:22\nAusalt, jätab väga rumala inimese mulje oma Marsi jutuga. Mõned käivad juba aastakümneid astraalselt mööda linnuteed rändamas ja paljud teavad ja teevad veel uskumatumaid asju, tema räägib mingi rauakolakaga Marsile minemisest....\n25. aprill 2019 09:21\nHapnikku pole, kliima on elamiskõlbmatu jne jne jne\nTundub,et inimene ei suuda oma rahaga midagi peale hakata!🤔 Kord tahab ehitada silda Saaremaale,siis reisiks kosmosesse! Äkki teeks hoopis silla kosmosesse?😎😂\nSkeptik/ 25. aprill 2019 09:20\nEi ta koli midagi, mõni seiklejate koloonia ehk välja arvatud. Atmosfääri luua on kohutavalt pikaajaline ja ehk mitte teaostatav, pidevad tormid, temperatuurid, mis on kordades madalamad kui kõige külmemas kohas Maal jn jne. Ka emake Maa on paksult täis kohti, kus saaks harjutada enam-vähem turvaliselt (Marsiga võrreldes) inimvaenulikus kohas hakkamasaamist, aga on see pluss, et inimene saab hingata ja abi õigeaegse kohalejõudmise tõenäosus on küll väike, kuid kordades suurem Marsil harjutamisest.\n,,,/ 25. aprill 2019 09:20\nselle asemel võiks hakata inimkonda harima, et nad ei kasvaks sellisteks nagu paljud on, vaenulikud, kurjategijad, vargad ja ahned,palju narkokurjategijaid jne...et oleksid kõik head ja normaalsed kodanikud ja riigid teeksid oma eeltööd, et inimhävitavaid aineid ei saaks olla.\nmimm/ 25. aprill 2019 09:16\nMe ei oska oma ilusat Maadki hoida ja kaitsta, on meil vaja veel teistele planeetidele minna neid lagastama?\n----/ 25. aprill 2019 09:15\nja kuidas siis seal eluks vajalik paika saadakse, selleks kuluks sajand, näiteks juba vee saaminegi.\nSee on umbes sama jutt/ 25. aprill 2019 09:13\nnagu kõik on nõus pagulasi oma juurde võtma aga kui kohe on pagulane olemas ja võta, siis hakkavad kõik otsima vabandusi, et ei saa, Rootsi video kinnitas seda. Te ei jõua Marsini, ei jõua Kuunigi. Olete liiga kurjad ja pri.mitiivsed, lõhute oma planeedi ära ja siis mujale hävitama, nii või?\nMarsini/ 25. aprill 2019 09:10\nte ei jõua. Sinna sõit 4a. kinnises kapslis, te lähete poolel teel hulluks. Vaheastmes, kus ei ole Maad ei ole veel ka Marsi. Inimene kui kuri ja primitiivne olend, te jääte haigeks ja tapate üksteist maha. Nu.ss.ite surnuks. Ja kui iial keegi kohale jõuab on Marsi saatus sama, looduse reostamine, saastamine, üle sigimine, Marsi tühjaks pumpamine. Sest inimene ei ole meelt parandanud kivikirve ajast saati, olete primitiivid ega arene.\nvellu/ 25. aprill 2019 09:03\njust jah..Haanjas on värske õhk ja suured sääsed..puhkan teinekordki seal\nmhh/ 25. aprill 2019 09:02\nminu tavamõistus ütleb, et tänapäeval pole vaja mingit tuumasõda, see tehakse hoopis teiste vahenditega : sõimatakse meedias enda eest seisjaid ras.sistideks ja sissetungijate vastu kästakse olla salliv, sulaselge sa.tanism on uue aja mood jne IIIMS ammu käib, Rootsi on juba langenud\nno ole siis rajaleidja/ 25. aprill 2019 09:01\nasu sinna ja ära tee tühje sõnu. Eks me siis hiljem vaata mis ja kuidas.\nseda küll/ 25. aprill 2019 08:58\nvaimolendina kehastume siis teistele planeetidele, võimalik, et oleme ka juba varasemalt kehastunud teistel planeetidel\nkahtlane/ 25. aprill 2019 08:55\nkas marsil on vett? inimesed kolivad europale hoopis ja saavad kõik eurooplasteks :)\nto ert/ 25. aprill 2019 08:53\nl*llidel ei jätku lihtsalt raha, seega jäävad nad maha, jääbki järele l*llide planeet\nJunge / 25. aprill 2019 08:40\nKuidas saab 50 aastaselt välja näha nagu 80 aastane Lenin,see on müstika. Eks suits ja viin ka aitavad.\nnoohh/ 25. aprill 2019 08:38\nkas siis marssil om võimalik elu\nErt/ 25. aprill 2019 08:27\nHiinlaste rahadega võiks ikka tunneli teha.\nErt/ 25. aprill 2019 08:25\nParemad inimesed IRW!Mõni peab ennast valgustatuks?\nrumal mees/ 25. aprill 2019 08:22\nSiis pole asteroidi vajagi...piisab planeet maa lagastamisest,et tähtedeni jõuda.\nrealist/ 25. aprill 2019 08:22\nPäästa parem korallid, siis jääb inimkond ka alles siin ja praegu...!\nvõrulanna/ 25. aprill 2019 08:19\näkki ikka annaks oma panuse meie praeguse koduplaneedi päästmiseks, mitte ei hõlju pilvedes...\nei koli keegi sinna/ 25. aprill 2019 08:14\n10 miljardi inimese äravedamiseks on vaja nii 1 miljon aastat ning meeletus koguses rakette ja meeletul arvul lende. Aga selleks ei jätku Maal ei kütust ega materjale nende rakettide ehitamiseks.\nab/ 25. aprill 2019 08:06\nMarsil puudub teatud kaitse ja seni kuni meil koraanihullud vabalt ringi lasevad, võib kõik juhtuda.\nZz/ 25. aprill 2019 07:45\nBlondiin/ 25. aprill 2019 07:43\nVot ei saa aru. Marsile kolimise miljardid võiks kulutada Maa elus hoidmiseks - polekski vaja ära kolida. Lisaks on naiivne loota, et Marsi asteroidid ei taba ja kui päike kunagi punaseks hiiuks muutub, ega siis Marsilgi pikka pidu ei ole. Ja mis "tuumatamisse" puutub, siis inimene on niivõrd l_ll liik, et "tuumatab" ja kakleb Marsil varem või hiljem samamoodi edasi.\nmunk ( μοναχός )/ 25. aprill 2019 07:32\nKui osa inimesi Maalt välja ei rända ja asteroid tuleb, siis on kõigi inimestega korraga kaputt. Maal vedelemise aega lõpmatuseni ei jätku - aeg on lollused lõpetada ja ajud tööle panna.\njaan/ 25. aprill 2019 07:27\nMarss kuulub mulle. Inimkond võib kolida potilaadale.\narvo/ 25. aprill 2019 07:14\narvan, et hullumaija kolimine oleks tükmaad odavam ja lihtsam!\nAh soo/ 25. aprill 2019 07:02\nEi koli kuskile. Hullem kui looduse rüvetamine on laim, valesüüdistused ja vihavaenu õhutamine. Kujutage ette kui parimad inimesed kolivad Marsile ja järele jäävad alatud. Vaesekesrd kas siis lähevad teineteise kallale või saavad rahu.\nKosmonaut/ 25. aprill 2019 06:55\n"Tuhandete megabaitide" ehk siis juba gigabaitide kaupa...\nKulla Raivo Hein/ 25. aprill 2019 06:48\nmaa peal on väga ilus elada,aga kurjad inimesed väiks sata marsile.\nmuie/ 25. aprill 2019 06:45\nPaistab, et ta tahab olla osaline seekord erakapitaliga teostatavas uues reality-(komöödia)sarjas "Neljanda planeedi saladus", mis tugineb nii Hollywoodi tõsielusündmuste kui ka Apollo missiooni ja rahvusvahelise kosmosejaama kogemustele...\nsos/ 25. aprill 2019 06:40\nkahju sellistest tegelastest.pole vaja enam peale võtta.\n25. aprill 2019 06:14\nsellist jama ei näe isegi hobused unes.\nätt./ 25. aprill 2019 05:56\nAga selleks,et saaks edasi läbustada !\nTölpa/ 25. aprill 2019 05:45\nAh et detsembrist maini on peaaegu et kahel kuul elektri eest 40% vähem maksta. Nojah märtsis oli jah soojem ja küttele kulus jah vähem ja see peaaegu on siis aprill jah, kuna see pole veel lõppenud.\nirw/ 25. aprill 2019 05:43\nEt läbustame elukõlbuliku planeedi elukõlbmatuks ja kolime siis mujale? Milleks?\nInsenöör/ 25. aprill 2019 05:42\nTea, kas mehed hakkavad neid lapsi kasvatama ka nagu muiste vä?\nTölpa / 25. aprill 2019 05:40\nVõimalik, et ta pigem sinna merepõhja jõuabki, kui kosmosesse.\nx/ 25. aprill 2019 05:26\nNo võimalik on aga igal elatud sekundil on kosmiliselt kallis hind, sest söök ja hapnik tuleks maalt kohale kärutada. See aga tähendaks ulmelistes kogustes raketikütuse põletamist. Pole maal ühtegi organisatsiooni, mis seda lõbu kinni maksaks\nKillaH/ 25. aprill 2019 04:31\nInimesed kolivad tulevikus elukõlbmatule planeedile, kuna elukõlblik planeet võib hukkuda? Oot, kas midagi nagu valesti ei kõla? Samahästi võib juba täna oma elamise ookeani põhja kolida, vaatame, kui mõnus on seal elada.\nInsener/ 25. aprill 2019 03:36\nMarsile võime kolida küll - aga koloniseerimiseks peavad sinna läinud naised hakkama sünnitama nagu muiste taludes - 5-7 last naise kohta. Sellest paraku keegi ei räägi.\nUFONaut/ 25. aprill 2019 01:52\nAga teeks otse Saaremaalt silla Marsile?\njääb küll muud üle/ 25. aprill 2019 01:50\nMeil jääb üle vastutus võtta ja siia solgi sisse ise ära surra, väga õiglane meile.\njuri gagarin/ 25. aprill 2019 01:48\nPäris tark kosmoseturist-tuleb tunnistada...ka koolilapsele on selge, et Marsil pole elu võimalik! Hakkad seal punases tolmus porgandeid kasvatama ve? Hapniku ja vee võtad kilekotiga kaasa? No on ikka taiplikud ärimehed meil maarjamaal!!\nUfonautik/ 25. aprill 2019 01:44\nNeed marslased ja lamemaalased oma jutuga on üks paras naljanumber.\nEi/ 25. aprill 2019 01:37\nkoli inimkond kuskile. Ta on loodud Maal elama. Vaimolenditena saame me olla kõikjal kosmoses.\nPanda/ 25. aprill 2019 01:29\nA prooviks ennemp mitaki tetta-näituss armiid ja laivastikud panna loodust kaitsma, Teeme ära läks ju häste pääle\nPatrioot/ 25. aprill 2019 01:18\nMina jään siia, kindel värk. Ma ei läinud ka 90 ndatel Eestist ära kui kõigil halb oli.


Kõik jääteed on suletud, teedel püsib libeduse oht (28.02.2010 09:45)\nETTEVAATUST liiklemisel, teepinna temperatuurid on miinuskraadides ning härmatise, musta jää ja libeduse tekke oht püsib!\nKõik jääteed on täna liikluseks suletud!\nVarahommikul enne kella kuut olid põhi- ja suuremad tugimaanteed peamiselt soolaniisked või –märjad. Mitmel pool Kesk- ja Põhja-Eestis esines teedel härmatist, musta jääd ja libedust, töötasid soolapuisturid.\nIlm oli pilvine, mitmel pool sadas kerget vihma ning nähtavust piiras udu.\nTeepinna temperatuuri mõõdeti 0 kuni –1 kraadi.\nLääne-Viru maakonnas Rakvere-Väike=Maarja-Vägeva maantee km-l 29,1-30,3 on täna kella 9.00-12.00 kiiruspiirang kuni 50 km/h seoses Ebavere mäel toimuvate valdade talimängudega


Rõivadisaini konkurss VEGS Fashion Contest Tallinn 2017 | EDL\n“PLANET GAIA 2050 - elu uues maailmas”\nKonkrusi teema kirjeldus\nAastate pärast maandub Inimene planeedil Gaia ja seob oma tuleviku jäädavalt planeeti asustava arenenud tsivilisatsiooniga, kus valitsevad õiglased seadused, rasside ja usu puudumine. Ühiskonnas pole vastuolusid, kõigile on tagatud võrdsed õigused, valitseb keeld küttida või vigastada loomi ning elustiiliks on veganlus.\nTemperatuur on püsivalt +25 kraadi, kõikide kasutuses on avarad rohealad, linnad on ehitatud loodushoiust lähtuvalt, transport on korraldatud mugavalt, ühisalad on kõigile ligipääsetavad, puudub keskkonnareostus.\nSelles idüllilises keskkonnas õpetavad ühiskonnale kasulikku majanduslikku mõtlemist inimesed, kes on selleks missiooniks välja valitud. Nad rakendavad vabalt oma individuaalseid võimeid ja oskusi ning pole mõjutatud majanduslikest faktoritest.\nKonkursi eesmärk on leida disainereid, kes on võimelised looma uue tsivilisatsiooni väljendusena loodust austava eetilise moe kontseptsiooni, mis pole kantud planeet Maa stiili ja moe pärandist. Inimsed kannavad oma rõivaid täiesti teadlikuna riietuse korrektsest kasutamisest, loovuse stiil ja väljenduslaad on seotud rõivaste kandjate mõttemaailmaga.\nOotame konkursist osavõtjatelt stiilseid ja funktsionaalseid rõivaid meestele ja naistele naturaalsetest vegan ja VEGAN LIFE kangastest.


George W. Bush sai 60 - DELFI\nGeorge W. Bush sai 60\nUSA 43 president George W. Bush tähistab neljapäeval 06. 07 oma 60-ndat juubelit, mees, keda nimetati kunagi “kogemata presidendiks”, on oma teise ametiaja keskel ning Valges Majas kuuendat aastat.\nBushi võib vihata või armastada, aga tema presidentuur on olnud täis pöördelisi sündmusi ning pole kahtlust, et läheb ajalukku, teatab BBC.\nKuigi Ameerikat ja Bushi isiklikult on üle maailma kritiseeritud nii Iraagi sõja, terrorismivastase kampaania kui paljude muude asjade eest, on Bush jätkuvalt enesekindel ja veendunud Ameerika erirollis vaba maailma juhina.\nBush on ka väga heas füüsilises vormis. Ta nimetati hiljuti enda vanusegrupi parima ühe protsendi hulka kuuluvaks, ta sõidab kuus päeva nädalas mitukümmend kilomeetrit jalgrattaga, käib jõusaalis ning teeb muidu trenni. Jooksmisest pidid ta nõrga põlve tõttu loobuma.\nPrille kasutab ta ainult lugemiseks ning ainus tervisemure, mille üle ta üldse kurta võib, on liigsete maohapete tekitatud kõrvetised.\nBush kuulub Ameerika beebibuumi põlvkonda, ta on sündinud samal aastal kui sellised tuntud isikud nagu Diane Keaton, Donald Trump, Bill Clinton, Cher ja Sylvester Stallone. Kokku on USA-s beebibuumi põlvkonnas 78 miljonit inimest.\nValges Majas on Bushil veeta veel 31 kuud.\nAmeeriklasel jääb sõpru aina vähemaks\nUSA rajab Jaapanisse raketitõrjesüsteemi\nTerrorihirm sundis USA-s sadamat sulgema\nBush: USA oht on absurd\nIraagil siiski oli massihävitusrelvi\nBush tuleb kohtuma euroliidu juhtidega\nVaikses ookeanis USA hiigelõppused\nEL nõuab Eestile viisavabadust USA-ga


EKI uuring: 2017. aastal pööras varimajandus tõusule - Lõunaeestlane\nAvaldatud: 21 juuni, 2018\nTäna avaldatud Eesti konjunktuuriinstituudi (EKI) varimajanduse uuringu tulemuste järgi kasvas ümbrikupalga saajate arv 2017. aastal 8 protsendilt 13 protsendile. Illegaalse alkoholi tarbimine on jäänud samale tasemele, kuid kasvanud on nende inimeste hulk, kes tarbivad salasigarette vahetevahel.\nIllegaalseid alkohoolseid jooke tarbis uuringu järgi teadlikult 5 protsenti elanikest. Sellele eelnenud, 2016. aastal tarbis salaalkoholi teadlikult 3 protsenti alkoholitarbijatest. „Salaalkoholi tarbimine on jätkuvalt pigem ebapopulaarne, kuid näeme siiski ohtusid Lätist ostetud alkoholi edasimüümises. Samas ei ole MTA kontrollid toitlustus- ja meelelahutuskohtades seni märkimisväärseid koguseid Läti alkoholi tuvastanud,“ rõhutas Leis.\nTeadlikult ostis 2016. aastal salasigarette 16 protsenti suitsetajatest ja 2017. aastal 26 protsenti suitsetajatest. Janek Leisi sõnul illegaalsete ja legaalsete sigarettide hinnaerinevus samas vähenes, millest võib järeldada, et kuigi salasigarettide eelistamine on kasvanud, on nende kättesaadavus muutunud halvemaks. „Üheks põhjuseks on siin kindlasti ka MTA edukas kontrollitegevus ning tänu läbivalgustusseadmete lisandumisele kasvanud avastamise võimekus,“ lisas Leis.\nÜmbrikupalka sai 2017. aastal 13 protsenti töötajatest, mis on võrreldes 2016. aastaga 5 protsenti rohkem.\nIllegaalne töötasu moodustas ümbrikupalka saanud inimeste sissetulekutest keskmiselt 31 protsenti (2016. aastal 44 protsenti).\nKõige enam oli mustalt töötajaid noorte (18-29-aastaste) ja madalama haridusega inimeste hulgas.\nEttevõtlusvaldkondadest on illegaalse töötasu maksmine kõige enam levinud kaubanduses (34 protsenti kõigist varjatud töötasu saanud inimestest), sellele järgnesid transpordivaldkond (23 protsenti) ja toitlustus (12 protsenti).\nÜmbrikupalga pooldajate arv jäi samaks (13 protsenti) ja seda ei pooldanud 70 protsenti palgasaajatest (2016. aastal 62 protsenti).\nÜmbrikupalga maksmisega ei olnud 2017. aastal rahul 52 protsenti, aasta varem 37 protsenti illegaalse töötasu saajatest. Ümbrikupalgaga rahuolematuse kõige olulisemaks põhjuseks on sotsiaalsete garantiide nõrgenemine, aga ka ebaõiglus ausate maksumaksjate ja ettevõtjate suhtes ning tööandja vastu seadusliku kaitse puudumine.\nIllegaalseid alkohoolseid jooke tarbis uuringu järgi teadlikult 5 protsenti elanikest. Sellele eelnenud, 2016. aastal tarbis salaalkoholi teadlikult 3 protsenti alkoholitarbijatest.\nKogu Eesti elanike tarbitud viinast moodustas salaalkohol hinnanguliselt 20-23 protsenti.\nSalasigarette ostis 2017. aastal teadlikult 26 protsenti suitsetajatest, aasta varem oli neid 16 protsenti.\nIllegaalseid sigarette ostis 2017. aastal pidevalt 4 protsenti, vahetevahel 13 protsenti ja väga harva 9 protsenti suitsetajatest. Võrreldes eelnenud aastaga kasvas oluliselt vahetevahel salasigarette ostnud suitsetajate osakaal.\nLegaalne sigaretipakk maksis 2017. aastal keskmiselt 3,54 eurot (2016. aastal 3,23 eurot), salasigarettide paki keskmine hind oli samal ajal 2,22 eurot (2016. aastal 1,92 eurot).\nKogu sigarettide siseturumahust moodustasid salasigaretid hinnanguliselt 25-31 protsenti.\nEKI varimajanduse ülevaade 2017. aasta kohta:\nLae alla [1.74 MB]


Parkimine veoauto mäng\nTasuta parkimine mäng, kuid raske on suur auto nagu see veoauto. Parkimine mäng, mille täielikult 3D, siis võite parkida kolmes mõõtmes. Sõida veoauto koos nooleklahve parkida auku, et sa saad ilma Rike on takistusi. Igal tasandil peate parkimine teistmoodi ja on erinevaid takistusi, mis muutub üha keerulisemaks. Sõida oma veoauto, et esiletõstetud ala enne aeg otsa. Kas teile meeldib sõidu? Kindlasti, kui ja selles mängus paneb sind on suurepärane aeg ja on mõned väga hea graafika kolmes mõõtmes.\nSee mäng on mängitud 12412 korda onlain. Edetabel 1 parimad mängud.\nHinnang põhineb 648 kasutajate arvamusi\nMängitud 12412 korda\nSõidu veoauto ei ole lihtne ja see on midagi pistmist sõidu tavaline auto. Kuigi mingit sarnasust reaalsus, saad aimu, kui vähe juhitavuse nende sõidukite seda mängu parkida veoauto 3D. Liigutada sõidukit ruumi, mis ütleb teile ja olla ettevaatlik, sa ei saa olla õnnetus teiste autode või veoautod või kaotad mängu. Veoautod on suured mootorsõidukite ja keeruline lahendada. Sa pead kõik oma kontrolli, et nad võivad muutuda hästi pargitud ruumi. Nad on raskeveokitele.\nMis see on mäng umbes? See on tasuta mäng nimega Parkimine Veoauto oma brauseri ilma alla laadida ega installeerida midagi, see on täiesti usaldusväärne. Sellel kodulehel on sul võimalik mängida tasuta seda Parkimine flash mäng nimega Parkimine Veoauto. Ja pidage meeles, see on tasuta mäng nimega Parkimine Veoauto ja see on seotud Parkimine. Meie uus mäng Parkimine Veoauto on üks parimaid mänge Parkimine leiad ja saad jagada seda oma sõpradele ja kontaktid sotsiaalseid võrgustikke. See on online mäng ja video mängu nimega Parkimine Veoauto et kutsume teid mängida, nautida ja õppida seda samuti jagada oma kommentaarides ja oma sõpru sotsiaalseid võrgustikke.


EKRE kandidaat 181 VALMAR HAAVA\nOlen 28-aastane ja sündinud Rakkes, kuid enamus oma lapsepõlve ajast olen elanud Tartus. 2006. aastal kolisin Viljandimaale ning hetkel elan Kärstna külas. 2012. aastal lõpetasin Tarvastu Gümnaasiumis põhikooli, pärast seda jätkasin õpinguid Tartu Kutsehariduskeskuses. Hetkel on omandamisel ka keskharidus. Iseloomu poolest olen väga töökas, aktiivne, sõbralik ja abivalmis noor inimene. Ma ei jäta kedagi hätta, üritan alati aidata nii kuidas oskan ja saan. Ma tegutsen kogu aeg ja proovin anda endast maksimumi. Seega näeb mind puhkamas väga harva, aga siinkohal olen väga rahul oma seniste saavutuste üle. Olen isa oma 8-aastasele pojale Rasmusele, kes käib Tarvastu Gümnaasiumis. Ma kuulun Viljandi valla volikokku, haridus- ja noorsootöökomisjoni, kultuuri- ja spordikomisjoni ning arengukava koostamise töögruppi. Olen kahe põllumajandusettevõtte omanik ja juht, milleks on Kärstna Vili OÜ ja Baltic Barley OÜ.\nSeisan meie valla elanike ja nende murede lahendamise eest. Soovin, et kõik oleks aus ja õiglane. Väga oluliseks ja südamelähedaseks teemaks pean meie laste tulevikku ning rahulolu, aga samas ei tohi unustada ka vanemaid inimesi. Tahan hoolt kanda selle eest, et meie valla elanikele oleks vallas tehtavad otsused arusaadavad ja üheselt mõistetavad. Soovin, et vajalikud ressursid saaksid suunatud eelkõige sinna, mida meie vallal ja seal elavatel inimestel kõige rohkem vaja on. Lisaks, et meie valla elanikud ei peaks tundma millestki puudust ja, et neil oleks meie vallas hea ja turvaline elada.\nKindlasti on väga oluline ka see, et meie vald oleks koht, kus nad soovivad alati olla! Meie kõigi tulevik on tähtis, aga et selle kõigeni jõuda, tuleb vahetada vallavõimu ja viia ta võimalikult palju kokku erinevatest aktiivsetest inimestest, kes soovivad ja tahavad muuta valda paremaks kohaks ning on nõus sellesse panustama peale käe tõstmise ka tegudega.


Hotellid Barose saar | Hotels.com\nLinna Barose saar hotellid\nHotellid Barose saar\nOtsing hotellid Barose saar\nVaata kaardilt hotelle Barose saar\nAvastage Barose saar\nBarose saar. Lühitutvustus\nBarose saar on romantilise atmosfääriga koht, mida ümbritsevad maaliline loodus ja saared. Külastajaid ootavad vabaajategevused nagu snorgeldamine ja korallrahudega tutvumine. Külastajad leiavad siit mõndagi, mida vaadata. Populaarsete vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Angsana rand ja Vabbininfaru rand. Ära unusta külastamast paiku nagu Bandose rand ja Thulhagiri rand.\nMajutusvõimalused, mida Barose saar pakub\nBarose saar ei jäta teid majutusega hätta, olgu nädalalõpureisil või pikemat puhkust plaanides. Kui sinu sihtkoht on Barose saar, ootab sind Hotels.com saidil 1134 head pakkumist. Paljud majutusvõimalused hinnasoodustusega kuni 75%. Tubade hinnad alates 31 EUR/öö. Allpool näete, millise kategooria hotelle Barose saar ja selle lähipiirkond pakub.\n• 22 5 tärni hotelli alates 443 EUR öö\n• 81 4 tärni hotelli alates 44 EUR öö\n• 88 3 tärni hotelli alates 43 EUR öö\nBarose saar – kuidas sinna kohale jõuda?\nLähim lennujaam on Male (MLE-Male Intl.), mis asub 15,7 km kesklinnast.\nBarose saar – kohalikud huviväärsused\n• Angsana rand (2,8 km südalinnast)\n• Vabbininfaru rand (2,9 km südalinnast)\n• Bandose rand (7,3 km südalinnast)\n• Thulhagiri rand (7,4 km südalinnast)\n• Kuda Bandose rand (8,4 km südalinnast)\nBarose saar – millal on parim aeg reisimiseks?


Suurärimees Ain Hanschmidt: praegu on hea aeg investeeringutest väljuda - ÄRILEHT\nSuurärimees Ain Hanschmidt: praegu on hea aeg investeeringutest väljuda\n13.september 2018 07:09\nPraegu on hea aeg oma investeeringutest väljumiseks, et vabanev raha mõne aasta pärast majandusolukorra halvenedes taas soodsalt hinnatasemelt ringlema panna, leiab suurettevõtja Ain Hanschmidt.\n„Äri on selline, et tuleb osta ning hiljem investeeringust ka väljuda,“ põhjendas Tallinnas nelja ning Riias üht hotelli omav Hanschmidt Äripäeva raadio saates „Investor Toomase tund“ Pirita Top Spa müüki.\n„Eks püüame turgu tunnetada ning 2017. ja 2018. aasta, nagu ka tõenäoliselt järgmine, on suurepärased investeeringuteks väljumiseks – hiljem on juba raskem midagi müüa, sest siis jõuab kätte investeerimise ja ostmise aeg.“\nHanschmidt tõdes, et hotelle on temalt ära püütud osta ka varem. „On tahetud kogu ketti ning otsustasime siis lõpuks proovida ja ühe objekti müüki panna,“ selgitas ta tehinguni jõudmist.\nVälisfirma juht: praegusel ajal me Eestisse enam ei tuleks (104)\nVesinikukütus, meretuulepargid ja energiatõhusad majad. Miks ei võiks kõik see juba praegu Eestis olemas olla? (50)


Kirgiisi Mõjutustega Kanašašlõkk\nKlopi muna lahti. Lisa jahu, ketšup, äädikas, sool ja pipar.Lisa ka sibula poolrattad. Sega kõik läbi ja tõsta kanakintsutükid marinaadi.Suru liha käte vahel läbi, et marinaad võimalikult hästi liha sisse imbuks. Jäta paariks tunniks marineerima.\nGrilli liha kuumal grillil mõned minutid mõlemaltpoolt kuni kana on läbi küpsenud. Serveerides puista peale veel hakitudvärskeid ürte.\nLiha ettevalmistamine 2\nKanakintsud Küüslauguses ketšupi-soja marinaadis\n170 Min Lihtne\n70 Min Lihtne\n60 Min Lihtne\n76 Min Lihtne


I AM PHOTOGRAPHER > Blogi > Nikon D500 - loomamagnet\nNikon D500 - loomamagnet (25.06.2016)\n450mm f4, 630mm f5,6 või 450mm f2,8, 630mm f4 ja 900mm f5,6 või 600mm f2,8, 840mm f4 ning 1200mm F5,6. Väga vinged numbrid, eks? Need on vaatenurgad, mida pakub Nikon D500 koos 300mm F4 VR, 300mm F2,8 VR ja 400mm F2,8 VR objektiivide ja 1,4x ja 2x konverteritega. Just vaatenurga ekvivalendid, mitte fookuskaugused. Sellised numbrid on iga loomafotograafi unistuseks!\nNüüdseks on Nikon D500 kolm nädalat minu fotokotis olnud. Õigemini on see rohkem aega kotist väljas veetnud, sest minu huvi kaamera proovile panna oli suur ja kohe esimesel päeval selgus, et D500 võimekus on midagi uut poolekaadriliste kaamerate juures.\nSiiani on poolekaadrilised alati olnud minu arvates sellised kohitsetud pildimasinad. Kohitsemisvajadust olen ma mõistnud: kallis tehnoloogia ja teistsugune nišš. Aktiivsele harrastajale tublid kaaslsed, aga igapäevatöös siiski rohkem ärritavad kui abistavad töövahendid. Küll on neil kehvem autofookus, väikesest sensorist tulenevalt ebakvaliteetsed ISO-tundlikkused või siis on protsessorid nõrgad, mis võimaldavad teha ainult kuue kaadri pikkuseid sarivõtteid, mis metsas väga põnevate kohtumiste puhul mitte õnnest, vaid õnnetusest pisara silmanurka toovad. Loomulikult ka puudulik ergonoomika. Seda kõike muidugi võrreldes suurte täiskaaderaparaatidega. Seetõttu on minu huvi poolekaadriliste vastu olnud pehmelt öeldes leige kui mitte öelda olematu.\nNikon D500 puhul otsustasid Nikoni insenerid viia läbi korraliku optimeerimisprotsessi eesmärgiga paigutada võimalikult palju proffidele olulisi funktsioone pisikesse keresse selliselt, et hind jääks praktiliselt kõigile fotohuvilistele kättesaadavaks. Mul on hea meel, et mina selles protsessis osalema ei pidanud, sest see oli kindlasti ülimalt närvesööv kompromisside rägastik, mis tuli sellise kaamera sünniks läbida. Kuidagi nad sellega igatahes hakkama said.\nKindlasti kibeleb lugeja suus küsimus, kui kõrgel suudab D500 hoida lippu võrreldes suure venna D5-ga. Minu arvates on D500-l suurema venna ees täpselt kaks eelist. Esimene, tehnilinst laadi eelis on see, et D500 puhul katavad 20 megapikslit ära väikesema pinna ehk minu vaatevinklist saan ma rohkem piksleid looma peale. Võtame näiteks esimesest lõigust esimese numbri 450mm f4. Kui D500 paigutab 20 miljonit pikslit 450mm f4 vaatenurgale, siis D5 paneb sama arvu 300mm f4 vaatenurgale. Teine, praktlist laadi trump on hind. Kõigis ülejäänud mulle olulistes nüanssides on D5 parem, kohati lausa peajagu üle. Võrreldes hindasid peab see muidugi ka nii olema. Aga see räägib rohkem D500 tugevusest kui nõrkusest, et poolekaadrilist kaamerat üldse saab täiskaadriga samas lauses mainida. Minu jaoks on see poolekaadrilise puhul esimene kord sattuda täiskaadriga üldse võrreldavale tasemele. Ühesõnaga on see poolkaaderkaamerate juures täiesti uus etapp. On Nikon D500 ja siis on kõik teised poolekaadrilised kaamerad. Võtame nüüd ette D500 kasutusel avaldunud praktlised ja tehnilised tugevused ning nõrkused.\nD500 on spetsiifilise töö kaamera\nNikon D500 on nišikaamera, aga minu jaoks kõige olulisema niši - nimelt loomafotograafia jaoks justkui loodud. Analoogina võib D500 vajaduse üle kanda spordifotograafiasse, ajakirjandusse ja igale poole, kus on tarvis motiivile lähemale pääseda. Jah, D500 saab kõigega hakkama ja võib edukalt teha ka tööd teistes valdkondades, kuid seal ei tule nii hästi esile D500 tugevused, vaid hoopis nõrkused.\nEsimene asi, mis täiskaaderkaamerate ja suurte kerede (D3x, D4s, D5) kasutajale silma hakkab on puudulik balanss suurte teleobjektiividega. Näiteks D500 koos 300mm F4 VR-ga on väga äge ja hästi paigas kombinatsioon, millega saab ilma lihaseid rebestamata lendavaid linde kaasa vedada ja mida luurel olles sisuliselt näpu otsas ringi tassida. Kui kotist tulevad välja f2,8 avaga 300mm ja 400mm objektiivid, läheb ülesanne raskemaks. Seda nii lihastele kui ka pikast harjutamisest täpselt paika kalibreeritud kaamera ja objektiivi kombinatsiooni jäädvustamisaegsele liigutamisele, sest tavapäraselt hea raskuskese on järsku pisikesest kaamerast tulenevalt täiesti paigast ära. Seega, need, kes plaanivad D500 paaritada just nimetatud objektiividega, peaksid kindlasti poest kaasa viima nii D500 kui ka patareitalla. Patareitald on selle kaamera puhul minu arvates päris kohtuslik lisavarustus. Ärge lahkuge poest ilma selleta! Lisaks tasakaalu parandamisele suurendab akutald ka pildistamisaega, sest standardaku ei suuda väga hästi Nikon D500 pildistamiskiirusele ja arvutamisvõimsusele vastu pidada. Aku energia vähenemine on umbes selline, et iga sada klõpsu maksab 10% akust. Ja seda praegusel suviselt palaval ajal. Külmas on olukord ilmselt veelgi kriitilisem. Seega veelkord patareitald, akutald, vertikaalkäepide!\nTeine moment, mis kohe silma hakkab on see, et pildistamiskauguse tunnetus on paigast ära. Seda mitte nüüd aparaadil, vaid fotograafil. Loomad on järsku väga lähedal. Poolekaadrilise kaamera kasutajatele pole see mingi üllatus, täiskaadrilt tulles on vahe väga suur.\nKolmas nüanss selgub siis kui pildiotsijast sisse vaadata. Seda tehes hakkab üks silm naerma ja teine nutma. Nuttev silm kurdab selle üle, et pildiotsija on täiskaadriga võrreldes endiselt üks paras lukuauk (okei, see on nüüd liialdus). Nüüd sekkub naerev silm ja märkab, et fokuseerimispunktid ulatuvad sisuliselt servast serva, mis on täiesti uudne kogemus minu fotograafiajaloos. Kompositsioniliselt laiendab pisike, kuid fookuspunktidest küllastunud pildiotsija, foto lahenduste valikut. Kui mul oleks veel kolmas silm, siis jääks see nutu ja naeru vahele, sest tema märkaks, et fookuspunktid on väga suured. Siin on D5 mind oma pisikeste punktidega ära rikkunud, sest nad võimaldavad väga täpselt looma silma sihtida. D500 puhul peab lootma kaamera arusaamisele fotograafi vajadustest. Muud head lahendust siin ei ole, kui teha ühest olukorrast duubelvõtteid, mis tulevad niikuinii, sest D500 päästik on väga tundlik ja pildistamisagar.\nNikon D500 tulistab kümme kaadrit sekundis ja teeb seda võrreldes näiteks D4s-ga väga vaikselt (D5 on vaiksem kui D4s, kuid ikka valjem kui D500) - igatahes suur tänu kõigi loomapildistajate nimel! D500 kiirtuli ei ole päris nii vaikne kui D810 oma, kuid peaaegu samaväärne.\nAutofookus ja ISO kvaliteet\nNeed, kes on minu kaameraarvustusi lugenud teavad, et autofookus ja ISO kvaliteet on minu jaoks need kõige tähtsamad kvaliteedinäitajad fotoaparaadi juures. Selles osas Nikon D500 alt ei vea. Jah, fookus pole nii täpne ja agar kui D5-l, kuid D800-seeria kaameratega võrreldes hoopis teisest klassist. Jälle seal D5 klassi juures. Endiselt räägime poolekaadrilisest täiskaadriga samas kontekstis. Tegelikult peaksingi kirjutama ja võrdlema teiste poolekaadrilistega, aga siis oleks jutt väga lühike, sest Nikon D500 on poolekaadriliste vaieldamatu kuningas. Seega las ta pusib pealegi täiskaadrite mängumaal. Niisiis, autofookuse kiirus on lipulaevaga võrreldav. Kusjuures mina arvan, et puudujääk kiiruses ja täpsuses tuleneb fookuspunkti suurusest. D500 peab omajagu suurema ala pealt valima koha teravuse sättimiseks ja paraku läheb selleks rohkem aega. Ka täpsus kannatab seetõttu, sest aparaadile pole üheselt selge, kuhu fookuseerida. Siiski räägin ma siin väga marginaalsest tunnetusest, sest siiani pole D500 mind veel ühestki pildist ilma jätnud. Ptüi-ptüi-ptüi!\nISO kvaliteedi puhul ei saa enam D500-st täiskaadritega samas kontekstis rääkida, vähemalt mitte viimase generatsiooni omadega, sest siin annavad pisem sensor ja pisemad pikslid tunda. Õnneks on aga D500 sensori loogika ülesehitatud sarnaselt D5-le. See tähendab, et madalas otsas on järele antud, et kõrgem ots puhtam oleks. Sama on tehtud ka värviülekande ja dünaamilise ulatuse juures. Mina olen selle kompromissiga äärmiselt rahul, sest madalaid tundlikkusi kasutan väga harva. Nikon D500-ga olen peamiselt kasutanud tundlikkusi 1600-st kuni 3200-ni. Esimesel päeval proovisin ka ISO 6400, mis oli täiesti kasutatav ja kui hunt ning karu kakleksid koiduvalguses metsseakorjuse üle, siis ei ülteks ma ära ka ISO 12800-st, kuid nii 6400 kui ka 12800 on minu jaoks nö ilupildi jaoks liiga ebakvaliteetsed. Ühesõnaga läheb ilupildi piir D500 puhul minu jaoks ISO 3200 peal. See annab väga hea kvaliteedi, ma isegi ei kõhkle, kui ma need numbrid oma displeile krutin. Müratase on väga hea, värviülekanne ja dünaamiline ulatus samuti. Kui valgust pole selle tundlikkuse jaoks piisavalt, siis teeb tööd suurem vend, kui valgust tuleb juurde, siis alustab tööpäeva D500. Õhtul on vastupidi - D500 alustab ja suurem vend lõpetab. Kellel suuremat venda pole, see saab varem koju - pere on õnnelik!\nKõige suurem kiitus D500 aadressil tulebki sellest, et ma eelistan 80% olukordadest D500-t täiskaadrile just sellepärast, et ma saan pildistada kaugemalt. Looma suuremas plaanis jäädvustamine on ainult üks osa poolekaadrise aparaadi eelisest. Teine osa on ju see, et ma saan pildistamisel olla kaugemal, mis koos vaikse katikuga annab mulle võimaluse segamata loomade maailma pikemalt süveneda, kui lärmakate täiskaadrite puhul. Mida pikem on pildisessioon, seda tõenäolisem on põneva pildi saamine. Kes mäletab minu Nikon D5 ülevaadet, siis ma ütlesin, et pigem pildistan telliskivi kujulise kaameraga, millel on super autofookus, piisavalt piksleid ja hea ISO kvaliteet kui viimseni viimistletud ergonoomikaga aparaadiga. Paraku nüüd ongi nii, et käes nauditav täiskaaderkere peab rohkem aega kotis veetma, sest suure osas tööst teeb poolkaader ära. Jah, käsitletavuselt on D500 võrreldes D5-ga tõesti nagu pisike ja ebamugav tükk, kuid päeva lõpuks loeb siiski pilt. Pildi nimel olen ebamugavusteks ja suuremaks pingutuseks valmis. D500 kasutamise nädalad on minu peas sünnitanud ideaalse kaamera kuvandi. See peaks olema Nikon D5 kere 36MP sensoriga, millel saaks nupulevajutusega aktiveerida 36 D810 dünaamikaga megapisklit maastike ja muude liikumatute motiivide jäädvustamiseks. Uuesti nuppu vajutades kombineeritaks 36MP ümber pikslied liites ja seeläbi nende valgustundlikkust parandades D5 ISO-tundlikkuse võimekusega 20MP täiskaadersensoriks. Kolmas vajutus annaks kaamerale mõista, et äärmised pikslid tuleb nüüd puhkehetkele saata ja rakendada sensori keskosale 1,5x crop, et saada D500 tüüpi 20MP poolkaadersensor. Ah, unistused!\nKellele Nikon D500?\nMinu arvates eelkõige liikuvale loomafotokütile. Kaugemate situatsioonide (Nikon D500 puhul on need vähemuses) tarbeks on autofookuspunktid jaotatud ära üle terve kaadri, saab lammas-all-vasakus-nurgas tüüpi pilte. Ilusa, kuni ISO 3200 tundlikkusega saab ka hämaras pildistada teades, et hädaolukorras on tagataskust võtta ka kõrgemad tundlikkused. 10 kaadrit sekundis pildistamiskiirus koos kiire autofookusega toetab fotograafi ka lindude jäädvustamisel. Nikon D500 - jah, mulle palun!\nNikon D500 eelised ja puudused\n- 1,5x sensor viskab üleliigse välja, rohkem piksleid motiivil;\n- kiire ja tundlik (-4 EV) autofookus, palju mõlemas suunas tundlikke fookuspunkte;\n- 10 väga vaikset klõpsu sekundis;\n- autofookuspunktid katavad peaaegu terve pildiotsija, võimaldab kompositsioonilist vabadust;\n- suurepärane pildikvaliteet kuni ISO 3200-ni (minu arvamus);\n- puutetundlik ja kallutatav ekraan;\n- valgustatud nupud;\n- hinna ja võimekuse suhe;\n- ergonoomika (puudus võrreldes D5-ga, poolkaadriga harjunutele on üleminek teistelt poolkaadritelt edasiminek);\n- käistletavus suurte teleobjektiividega ilma patareitallata;\n- aku vastupidavus (100 fotot = ~10% akut, 1 foto võrdub 0,1% akut), jällegi põhjus patareitalla soetamiseks;\n- mõnes olukorras liiga suured fookuspunktid;


Tuunime juukseid: Tiger Milk solisti Eva Vaino imeline lavasoeng! - Ilu-Lounge - sõbranna.ee\nTuunime juukseid: Tiger Milk solisti Eva Vaino imeline lavasoeng!\n11. aprill 2013, 9:17\nPüüdsin ühel päeval kinni oma lemmiklauljatari Eva Vaino ja ajasime veidi ilujuttu. Eva oskus kehastuda laval naerusuisest tüdrukust kütkestavalt ohtlikuks vampkiisuks on imetlusväärne, tema hääl ja liikumine on igati hüpnotiseeriv kooslus. Bänd Tiger Milk võitis 14. veebruaril EMA 2013 elektroonikaalbumi auhinna. Muide, Eva veel üheks ametiks ja hobiks on ka jumestuskunst. Eva sai endale kevade puhul volüümi andvad juuksepikendused.\nKuidas valmistad ennast lavale minekuks ette ja kas sul on oma rituaale, mida enne esinemist järgid?\nNagu klassikaline naine ikka, loobin riidekapi sisu mööda magamistuba laiali ja ahastan, et midagi pole selga panna. Erinevuseks on ehk vaid see, et õpin samal ajal laulusõnu pähe. Teen reeglina ka meigid-soengud ise, kuid mida aeg edasi, seda enam naudin, kui seda teeb keegi teine.\nSuurte kontsertide puhul veedan tavaliselt eelneva öö õmmeldes, kuna paraku ei saa omale veel igaks kontserdiks disainerkleite lubada. Samas ei saa ka ju riskida, et publikus keegi sama kleiti kannaks!\nMõnikord, kui olen veidi haige või muidu ebakindel, siis teen enne esinemist joogat - just hingamisharjutusi, see annab kõvasti energiat ja julgust.\nKas kodus toimetav Eva on erinev laval esinevast Evast?\nEva on ikka Eva nii kodus kui laval. Kuigi on ette tulnud, et praen ka hommikul mune kõrgetel kontsadel, siis laval mind öösärgis veel nähtud pole.\nMinu puhul võib küll öelda, et kodu on mu kindlus, mulle õudselt meeldib oma kodus olla. See on koht, kus veedan aega iseenda, oma armastatu ja sõpradega. Kodus tunnen end turvaliselt ja julgen olla habras ja natuke saamatu. Paljud arvavad, et olen artistina ülbe, aga eks see on ilmselt mingi fassaad, millest saan kodus loobuda.\nMis on sinu meigikoti topp 10?\nMul pole kunagi olnud kuigi hea näonahk, nii et olen aastaid katsetanud kõikvõimalike toodetega ja lõpuks leidnud lemmikud, mis tõesti töötavad. Seega on pool mu nimekirjast just nahahooldustooted, kuna pean võimalikult head lõuendit vähemalt sama oluliseks, kui kvaliteetseid värve.\n1.JOIK sügavpuhastav näoõli\n2. JOIK näovesi astelpajuõli ja aaloega\n3. The Body Shopi e-vitamiiniga silmaümbruskreem\n4. Clarins Fluide Eclat du Jour SPF 15 päevakreem\n5. Clarins Skin Illusion SPF 10 jumestuskreem, sest päiksekaitse on tähtis!\n6. Bourjois Healthy Mix jumestuskreem (kõige heledam toon, kasutan seda silmaümbrustel ja highlighter’ina)\n7. Isadora Glow Stick Blusher\n8. L'Oreal Double Extension Beauty Tubes (sest see on ainuke ripsmetušš, mis minu näos laiali ei lähe)\n9. Dior Lip Maximizer huuleläige\n10. Must lainer, kasutan praegu Guerlaini, aga ma pole sellega täiesti rahul, nii et tuleb miskit uut leida\nMillise meigitoote/juuksetoote võtaksid kaasa üksikule saarele?\nLoodan, et satun troopilisele saarele. Oliivõli! Näkku, juustesse ja hommikusöögi kõrvale.\nOn sul eeskuju, keda järgid?\nEeskujusid, kes on mind kuidagi mõjutanud, on kindlasti olnud palju. Eluliselt - ema, vokaalselt - Mariah Carey, songwriting’u osas - Hedvig Hanson, Lauryn Hill, Erykah Badu, Dave Grohl... Eks välimuse osas jälgin ikka veidi Hollywoodi, see on väga hea spikker meigiks, soenguteks ja asendamatu õppevahend pildistamisteks.\nRäägi mõni naljakas juhtum seoses meigi või soenguga!\nOlgem ausad, kogu mu meik ja soeng vanuses umbes 12-15 oli üks suur naljakas juhtum!\nKuidas sulle meeldivad sinu uued pikemad ja tihedamadjuuksed?\nMu uued juuksed tegid alustuseks mind ennast justkui 10 cm pikemaks! Esimene öö oli natuke valus magada, peanahk polnud kinnitustega veel harjunud. Nüüd on nädal möödas ja seda muret enam pole. Samuti pesen juukseid harvemini kui varem ja sirgendus või lokid püsivad päevi muutumatuna. Värv ja laine on täpselt sama, mis oma juustel, seega näevad nad väga loomulikud välja!\nKommenteerib Kati Leinštrep, Great Lenghts juuksepikenduste maaletooja ja spetsialist\nKuna Eva soovis oma juukseid umbes 10 cm pikemaks saada ja lihtsalt rohkem volüümi juustesse, siis otsustasime paigaldada talle juuksepikendused-tihendused, mis on 40 cm pikad. Tema enda juuksed olid umbes 30 cm. Kasutasime selleks uut Great Lenghts aparaati Multisonic, mis ei kasuta paigaldamiseks kuumust, vaid salkude kinnitamine toimub ultraheli ja õhusurve abil. Korraga saab paigaldada viis salku, mida saab kombineerida omavahel erinevatest värvidest. Seega mõtlesime, et kuna suvi on tulekul, siis võiks lisada ka natukene heledamaid salke. See on hea moodus ka kergeks värvimuutuseks, ilma juukseid rikkumata.\nKombineerisimegi koos kokku kolm imeilusat omavahel harmoneeruvat värvi. Kokku on valida 50 erineva värvi ja mitme erineva pikkuse vahel. Kõiki juukseid saab loomulikult ka lühemaks lõigata, et saavutada täpselt selline tulemus nagu vaja.\nKogu Eva juustepikenduse protsess ehk 80 salgu paigaldus ning viimistlus võttis aega alla 1, 5 tunni ning tulemus oli väga atraktiivne. Selle aparaadi eeliseks on kiire paigaldus ning samas ka väga ühtlased perfektsed lapikud ühenduskohad, mida ei ole käega katsudes üldse tunda. Juuksed jäävad imekerged ja loomulikud.


Indrek Paal: transport ja asjatundlikkus on edu alus\n23. veebruar kell 13:10\nIndrek Paal.Foto: Erakogu\nEesti edu sõltub sellest, kas inimesed, kes on sattunud avalikuks otsustajaks, suudavad ja tahavad luua Eesti elanikele inimväärseks eluks vajalikke eeldusi, kirjutab Indrek Paal arvamuskonkursile Edukas Eesti saadetud artiklis.\nEfektiivsus on infrastruktuuri funktsioon. Kui toorained või tarbijad on kaugel, on võtmekoht transpordisüsteemil. Riikide tasandil võib tootmine Euroopa Liidu keskmes olla oluliselt efektiivsem kui Eestis. Kui transport on kallis, pole Eesti tootjal võimalik müüa ja ellu jääda.\n21. veebruar kell 9:40\nJaanus Riimets: ärme sae oksa, millele me toetume\nMe teeme hästi, kui suudame vältida otsustustes emotsioone ja juhinduda teadmisest, et majanduses on oma loomulikud seaduspärasused, kirjutab Jaanus Riimets arvamuskonkursile Edukas Eesti saadetud artiklis.\n17. veebruar kell 14:26\n15. veebruar kell 5:00


Peagi avaneb viimase miili konkurss ettevõtjatele | Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi\nAvaleht Uudised Peagi avaneb viimase miili konkurss ettevõtjatele\nPeagi avaneb viimase miili konkurss ettevõtjatele\nMajandus- ja kommunikatsiooniministeerium on viimase miili toetusmeetme loomisega lõpusirgele jõudmas. Toetusmeetme eelnõu saadeti eile tagasiside ja ettepanekute saamiseks teistele ministeeriumidele, kohalikele omavalitsustele ja sideettevõtjatele.\nViimase miili toetusmeetme eesmärgiks on kiire interneti püsiühenduse viimine kodudesse, kus internetiühendus praegu puudub või ei ole piisava võimekusega.\n„Euroopa Liidu rahastuse abil saime varasemalt katta internetivõrgu rajamist asulatesse ja küladesse, kuid nendest vahenditest ei olnud lubatud rahastada võrgukaabli viimist elamuteni,“ selgitas ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Urve Palo. „Viimase miili toetusmeede aitab viia kiire internetiga liitumisvõimaluse otse majade ja korterite kinnistupiirini,“ lisas ta.\nSealjuures peab rajatav võrk olema selline, mis võimaldab teenuseid pakkuda kõigil seda soovivatel sideettevõtjatel. See tähendab, et elanikud saavad ise valida, millise internetipakkuja teenust nad kasutada soovivad.\n„Inimestel peab olema võimalik internetis endale vajalikke toiminguid teostada igal pool Eestis ja peame tagama teenusepakkujate mitmekesisuse. Konkursi võitnud ettevõtjal on kohustus garanteerida kvaliteetne võrgutaristu, mida saavad hiljem kõik sideettevõtjad kasutamata hakata,“ rõhutas minister. „Samuti seame tingimuseks, et loodav püsiühendus peab toimima sõltumata ümbritsevatest looduslikest tingimustest, kasutajate hulgast või ilmastikust.“\nViimase miili projekti raames rajatava võrguga liitumine hakkab toimima sarnaselt elektri- ja kanalisatsioonivõrguga liitumisega. Riigi poolt reguleeritakse ka liitumistasu maksimaalselt suurust, mis ei tohi ületada 200 eurot. Liitumistasu peab olema võrdne kõigile kinnistutele, sõltumata liitumiseks vajaliku kaablitee pikkusest.\nEile tagasisideringile saadetud viimase miili määruse valmides hakatakse selle alusel läbi viima avalikku konkurssi sideettevõtjatele. Euroopa Liidu riigiabi reeglite järgi tohib riik toetada ainult nende piirkondade võrguga katmist, kuhu erasektor omal initsiatiivil järgmise viie aasta jooksul pole investeerimas. Erasektori plaanide väljaselgitamiseks kogus majandusministeerium selle aasta alguses infot Eesti sideettevõtjatelt.\nViimase miili toetusmeetme maht on 20 miljonit eurot viieks aastaks. Eestis on ligi 164 000 kinnistut, kus ei ole ligipääsu kiirele internetile, ning toetusmeetmest soovitakse katta enamik aastaringselt kasutusel olevatest elamutest. Kiireks internetiks loetakse ühendust, mis võimaldab allalaadimiskiirust vähemalt 30 megabiti sekundis.\n05.09.2020|Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium\nEesti arendab andmevahetust Lätiga\nVäliskaubandus- ja infotehnoloogiaminister Raul Siem kohtus sel nädalal Riias Läti digiteemasid katva keskkonnakaitse- ja regionaalarenguminister Juris Puce’ga, et käivitada kahe riigi vahel andmevahetuse arendamine.


Eesti vaatega joogiklaas. – Järvakandi klaasimuuseum\nEesti vaatega joogiklaas.\nJärvakandi Klaasimuuseumis on 2018 aasta algusest võimalik vaadelda Georg Friedrich Schlater`i litograafia (1832-1835) kujutist. Aga seda mitte paberil, vaid sama piltkujutist saab näha joogiklaasi peale graveerituna!!\nMida on pildil kujutatud? Kivitrükis ja arvatavalt Tartus valmistatud litotõmmisel on kandvaks teljeks Emajõgi laeva, paatidega ja inimestega. Ning mõlemal pool kallast on näha 19 saj alguse Tartus alanud ehitusbuumil valminud uushoonestikku. Nendest sammastega kaubahoov ehitati teadaolevalt aastatel 1816-1819. Kõike hetkel teadaolevat infot kokku võttes võib tervikasja lõpliku valmistamisaja üsna julgelt ja piisava täpsusega dateerida ajavahemikku 1819-1835. Siinjuures rõhutades, et klaasi tooriku valmimisaeg tema vormi järgselt peaks olema varasem (kuni 1820).\nLinnavaate kujutis joogiklaasil on korralik tippklassi meistri töö. Hilisklassitsismi perioodist pärineva joogiklaasi mõõtmed on suhteliselt väikesed (h9,2cmx7,2cm) ning seetõttu on lausa imetlusväärne, kui detailselt ning millise geomeetrilise täpsusega on graveerija oma käte ja käiade abil suutnud linnavaate detailid kumera klaasi pinna peal edastada!\nPiltgraveeringu vastasküljel on klaasile graveeritud alt lindiga kokku seotud kaks sümmeetriliselt paigutatud oksa ja nende vahel raamistuse sees kirje „Dorpat“. Raamistuse peal on alusele paigutatud kahe sangaga vaas. Koonilise klaasi alumise kolmandiku paksemal osal on säralõige, mille jaotuse ja teostuse täpsus paneb tänapäeva inimest pead vangutama. Tule Sinagi klaasimuuseumisse ja naudi 19 saj alguses tõelise meistri poolt valmistatud maailmatasemel tööd!\nG. F. Schlater`i litograafia / lithography from 1832-1835