Sissetungijad nõdrameelsuse klubis - Uudised - Kultuur\nSissetungijad nõdrameelsuse klubis\n17. november 2010, 0:00\nKrahli kursus ehk TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia lavakunsti 8. kursus täies hoos.\nLars von Trieri «Idiootide» tegelased aga keelduvad oma normaalsusest ning püüavad nõdrameelsuse klubisse vägisi sisse tungida – nii oli see Trieri filmis ja on Juhan Ulfsaki lavastuses TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia näitlejatudengitega Von Krahli teatris.\nFilmi lavale ei panda\nSaali jõudes on idioodimäng juba täies hoos: kostab õõvastavalt tähendusevabu häälitsusi, ühes nurgas tuksub ratastooli aheldatud neiu oma teadvustamatut olelust, taamal topib keegi noormees endale plastpudelit suhu… Sellegipoolest on tegemist vaid mänguga, millest annavad aimu nii tegelaste pidevad liikumised oma normaalse ja idioodi-mina vahel kui kindla käega juhitud kaamerad, mis laval toimuvat kahele ekraanile vahendavad. Videot kasutatakse lavastuses palju, ehk liigagi palju, kuigi tuleb tunnistada, et suure plaani tundedetailsuse vastu laialivalguva fookusega teatrilava ei saa.\nLavastus pole filmi lavavariant – õnneks. Ulfsak koos dramaturg Anni Ojaneniga on osanud võtta ilmakuulsa filmi ja teha sellest just nende noorte näitelejate loo: nii on idiootide külaskäik tehasesse asendunud tutvumisreisiga Eesti Draamateatrisse ning reklaamifirmas töötanud mehest saanud noornäitleja, kes Ugalasse tööintervjuule läheb. Suhetevõrgustik ja enamik teksti on Trierilt, kuid tegelasteks on neliteist näitlejatudengit Viljandist, kes mõnusa eneseirooniaga vastandavad end lavaka hästiõlitatud süsteemile ning rõhuvad teatriinimeste kahtlevale ja tõrjuvale suhtumisele Viljandist tulevate näitlejate suhtes. Võib arvata küll, et ega eesti teatrites töötavatest näitlejatest Viljandis õppinud üle kolme protsendi moodusta – iseküsimus, kas need vähesed kuuluvad andekate või alaarenenute hulka. «Idioodid» tekitab igatahes selle Krahli kursuse vastu vägagi huvi, sest pea kõik näitlejad on laval läbiva intensiivsusega ning oma tegevuses kahtlemata.\nMuidugi on neid, kes eriti silma hakkavad: Ivo Reinok rahulolematu kommuunijuhina, Jim Ashilevi julge teiste mängu kaasajana, Ott Kartau irooniaga sina peal ülestähendajana, Ragne Veensalu oma tõelist hullust varjava armununa või Kirsti Villard vaikse liitujana, kes lõpuks kõige kaugemale läheb. Võimalik, et see nimekiri oleks mõne muu etenduse järel teistsugune, seega ei tasu seda edetabelina võtta.\nPoeb naha vahele\nLavastuse suurimaks võiduks ongi ansambliühtsus ning noorte võime hoida lavaatmosfääri idioodimängule vaatamata kerge ning ausana. Alastus, väljamõeldu ja tegeliku põimimine ning tõmblemine ei valmista piinlikkust kellelegi lavalolijast ja seetõttu on seda ka mugav vaadata. Ehk liigagi mugav?\nEga «Idioote» vaadates ühiskonna kohta midagi uut teada saa, neljas seingi jääb kenasti püsti, kuid ometi suudab lavastus läbi mängulusti ja naerukohtade vaatajale naha vahele pugeda ning panna meid küsima oma sisemise idioodi järele.\nKui IQ-testidega püütakse välja selgitada inimeste vaimset iga, siis Krahli kursuse lavastus on omamoodi tagasiminek lapsepõlve, meenutus ajast, mil otsuseid tehti sinu eest – kevadel lõpetavatele näitlejatudengitele on see ilmselt viimane võimalus veel laps olla, sest õige pea tuleb päriselt teatritesse tööintervjuudele minna ning alustada igapäevast ootuste ja võimaluste kompromisside mängu.\nSeetõttu ongi «Idioodid» ideaalne diplomilavastus, kus koos vajadus närida end läbi näitlejat mugavustsoonist välja rebivast materjalist ning võimalus kambavaimule toetudes tegeleda endale hetkel oluliste küsimustega. Pealegi on seda kõike ka saalist huvitav ja mõtlemapanev jälgida.\nTÜ Viljandi Kultuuriakadeemia lavakunsti 8. kursuse remix\nDramaturg Anni Ojanen. videokunstnik Emer Värk, valgus Oliver Kulpsoo, lavakujundus Juhan Ulfsak, tõlkija Ülev Aaloe\nLaval: Jim Ashilevi, Kait Kall, Ott Kartau, Katre Kaseleht, Liis Lindmaa, Loore Martma, Maili Metssalu, Madis Mäeorg, Tõnis Niinemets, Mari Pokinen, Ivo Reinok, Siim Sups, Ragne Veensalu ja Kirsti Villard\nEsietendus 13. novembril Von Krahli teatris


Esmane "Ice Cream Cone" Olend Leiab Perekondliku Puu - 2019 | Loomad\nAvaldatud: Loomad • Vaatamisi: 21284\nHyolithid, mereloomad, mis ilmuvad fossiilsetes rekordites 280 miljonit aastat, jõuavad lõpuks teaduslikku taksonoomia juurde.\nKummaline, iidne olend, kes seisis kärudes, leidis lõpuks oma koha elupuu.\n280 miljoni aasta jooksul elas maailmas maailmas ookeanipõrandadel kummalised kooritud loomad, keda kutsuti hüoliidid. Nad olid üks paljudest eluvormidest, mis ilmusid Kambriumi perioodil (543-490 miljonit aastat tagasi), kui planeet äkitselt plahvatas igasuguste uute - ja sageli ka kummaliste - liikidega.\nUued avastatud fossiilsed hüoliidid, mis säilitavad 508-miljonist aastast pehmete kudede nendest loomadest, näitavad, et nad kuuluvad Lophophorata rühmas, teatavad teadlased 11. jaanuaril ajakirjas Nature. Selles rühmas olevad loomad eristuvad oma suu ümbruses olevate kombitsadega. [Vaata Kambriumi perioodi pahaks olevate olendite pilte]\nHüoliidid olid vaid umbes 0,4 tolli (1 sentimeetrit) pikad. Neil oli koonusekujuline kest, millele oli lisatud lühem, ümaram ülemine kest, mis muutis need välimiseks kaanedega jäätise koonuseks. Oodake, tehke see kaaned ja kuklakübarad - kummalised kumerad struktuurid, mida nimetatakse helenaks, mis on välja tõmmatud kahe hüpoliidi kestade vahele ja ulatuvad nende all, nagu paari kumerad käed. Need helmed näisid toetavat hüoliidid merepõhjast pisut.\nHüoliit Haplophrentis carinatus, mis on leitud fossi lisitud Burgessi raketis Briti Columbia Kootenay rahvuspargis. Koonuspõhise alumise koonuse ja ümmarguse pealiskihi vahele on nähtav kõver "helen".\nKrediit: © Royal Ontario muuseum\nMõju oli loom, mis nägi välja midagi väga imelist kibuvitsat, ja paljud teadlased arvasid, et hüoliidid võivad nagu kummid olla molluskid. Teised liigitasid neid kui Incertae sedis, mis on ladina keeles "Me ei tea".\n"Probleem on selles, et 175 aastat, mil nad [hyolithid] esimest korda kirjeldati, on teadlastel vähe aimugi, kus need organismid tegelikult elupuuks sobivad," ütles Toronto Ülikooli Joseph Moysiuk, selgrootu paleontoloog.\nKuid erinevalt teadlastest enne neid, Moysiukil ja tema kolleegidel oli Kanadas Rockies'e Burgessi põlevkivist ja Idaho ja Utahist Spence Shale'ist rohkem kui 1500 isendit hüoliididest. Nendest proovidest oli 254 pehmet kudet.\n"Burgessi põlevkivi on umbes 508 miljonit aastat vana, mis muudab need mõned vanemad hüoliidid fossiilses rekordis," ütles Moysiuk WordsSideKick.com.\nPeamiseks avastuseks pehmetes kudedes oli küünte tiiva-kujuline kudede riba hüoliitkesta avamisel. Teadlased teatasid, et sõltuvalt proovist paiknevad need 20 kombitsad 12 kuni 16 tüürimees.\nBändi siduvad hüoliidid kui lofofoorid. Sellesse rühma kuuluvad käsijalgsed, mis on kaks kooritud mereorganisme, mis näevad välja nagu rukk, kuid mitte molluskid. (Neil on mitmeid anatoomilisi erinevusi, näiteks käsijalgsed on pealmise ja alumise koorega, samas kui karbid on vasakul ja paremal kestadel.) Veel tänaseni säilinud on ka parasiidid või hobuserauad, mis näevad välja nagu väikesed palmipuud sügav: nad on torukujulised, soomustatud korpused, mis tõusevad merepõhja kohal ja lõpevad loputades kombitsasid, mis löövad üle toiduaineosakesed.\nNagu tänapäeva hobuserauvõrsed, olid hüoliidid tõenäoliselt filtritootjad, kes ei saanud palju, Moysiuk ütles.\n"Selle pehmed kuded ei ulatu kaugemale tema tegelikust kestast ja heelsid ei tundu olevat sobivad liikumiseks," ütles ta.\nMoysiuk ütles, et hüolüütide lahe asi seisneb selles, et nad tunduvad olevat seostanud nende elavate nõod, käsijalgsed ja hobuserõivaste omadused. Neil on ülemine ja alumine kest, mis on sarnane kaasaegsetele käsijopodidele, kuid nende kehad on torukujulised, rohkem nagu hobuserauad.\n"Me soovitame, et hüoliidid võiksid olla käsijopodide kauged sugulased, kes on säilitanud tubulaarset keha esivanemalt, kellega nad jagavad phoriididega," ütles Moysiuk. "See lisab uue haru elupuu juurde."\n12 On Kindlaks Tehtud Rainbowawi Maitsed\n2 Miljardit Aastat Muutmata, Bakterid Kujundavad Evolutsioonilist Mõistust\nLinnuvaatlejad Flokeeruvad Alabama Juurde, Et Näha Seda Lindu: Miks See Nii Eriline\nTriasiline Roomajahitsemine, Mille Küljes On Hambad Suuõõnes\nHaruldased Avastused: Oregoni Koobas Leidis Konksu-Põsega Ämblik\nPolaarne Karu Awes Koos Record-Breaking Dive


Tigi S-Factor - Tigi - Kaubamärgid\nKohevust andev palsam õhukestele, peadligi hoidvatele juustele. Sisaldab jojobaõli, nõgeseekstrakti ja pro-vitamiini B5, et anda tuhmidele ja elujõu kaotanud juustele tagasi kaunis kohevus ning sära. Kaitseb juuksevärvi tuhmumise eest. Annab suurepärase läike ja kauni volüümi. Nõgeseekstrakt – annab läiget Pro-vitamiini B5 – niisutab, aitab muuta juukseb pehmemaks, siledamaks ja tervemaks...\nTigiS-Factor Stunning Volume Conditioner (250mL)\nTigi S-Factor kreemjas soenguvaha, mis aitab saavutada täpselt sellise tulemuse nagu sina soovid, hooldades samal ajal ka juukseid. Tulemuseks on siledad ja siidjad juuksed, mis püsivad soengus vaatamata sellele, milline ilm parasjagu on. Kasutamine: kanna sõrmede abil kuivadesse või niisketesse juustesse ning säti soeng nii nagu soovid.\nTigiS-Factor Creamy Molding Wax (50g)\nTigi S-Factor silendav ja sära andev šampoon muudab su juuksed nähtavalt säravamaks ja elujõulisemaks. Siidi, kašmiiri ja kookosõliga rikastatud šampoon taaseelustab kahjustunud juukseid ja muudab need paremini kammitavaks.\nTigiS-Factor Smoothing Lusterizer Shampoo (250mL)


Aastaraamat 2015 on valminud\nSihtasutusel Archimedes valmis traditsiooniline aastaraamat, millega anname koostööpartneritele ja avalikkusele ülevaate oma 2015. aasta tegevustest ja saavutustest. Aastaraamat käsitleb Archimedese viie struktuuriüksuse tegemisi – nendeks on Akadeemilise tunnustamise agentuur, Hariduse rahvusvahelistumise agentuur, struktuuritoetuste agentuur, Eesti Kõrg- ja Kutsehariduse Kvaliteediagentuur ning Noorteagentuur.\n2015. aasta oli Struktuuritoetuste agentuuri jaoks 2007-2013 Euroopa Liidu struktuurivahendite perioodi lõpetamise aasta. Koostöös toetuse saajaga tegutsesime selle nimel, et ühiselt lõpetada kõik toetatud projektid. Välja sai makstud üle 99% kõigist toetustest. Kogu rahastamise perioodil vahendas Struktuuritoetuste agentuur eurotoetusi üle 435 miljoni euro ning ellu viidi hariduse ja teaduse heaks 668 suurepärast projekti.\nArchimedes on ka ise üks struktuuritoetuste elluviijatest. Üks põnevamaid tegevusi 2015. aastal oli messi “Work in Estonia” korraldamine. Mess toob kokku iga-aastaselt Eestis õppivad välistudengid ja siinsed tööandjad. Kokkusaamise eesmärk on alati tutvustada tööandjatele välistudengitega seotud Eesti seadusandlust ja maksusüsteemi ning anda ülevaade Eesti teenustesektori tööjõu olukorrast. Välistudengid tutvuvad Eesti ettevõtete organisatsioonikultuuriga ning saavad endale tööturule sisenemiseks vajalikud kontaktid.\nLisaks sai allkirjastatud programm Dora Pluss ning edukalt jätkusid ka programmi Erasmus+ tegevused.\nAasta jooksul said sihtasutusest alguse ka mõned uued tegevused. Nii alustas Noorteagentuur koostöös Haridus- ja Teadusministeeriumi ning Eesti Noorsootöö Keskusega pilootprojekti „Noortekohtumised“. Need on noorte omaalgatuslikud koostööprojektid noorte enda valitud teemadel, milles on olulisel kohal üheskoos õppimine ja õpitu mõtestamine. Projekti eesmärk on noorte koostegevuse abil soodustada Eestis elavate eri emakeelega noorte suhtlemist, teineteisemõistmist ja arengut. Kohtumised on loonud suurepärase võimaluse omavaheliseks tutvumiseks ning on jõutud arusaamani, et esmapilgul näiva kultuurilise erinevuse taga on väga suur sarnasus.\nÄramärkimist väärivad ka rahvusvahelised arendusprojektid: käivitus Soome-Eesti Twinning projekt Aserbaidžaanis, algas koostööprojekt Maailmapangaga Tadžikistanis, lõppes projekt „Kõrg- ja kutsehariduse kvaliteediagentuuri loomine ja arendamine Moldova Vabariigis“ ning alates 2015 aastast on meie Kvaliteediagentuur esindatud kõrghariduse kvaliteediagentuuride ülemaailmse võrgustiku (INQAAHE) nõukogus. Täitus ka esimene aasta “Study in Europe” projektist, kus sihtasutus aitab kaasa Euroopa kõrgharidusruumi atraktiivsuse tõstmisele laias maailmas.\nAastaraamatus on ka juhtkonna ning nõukogu pöördumine aastaraamatu lugejale, sihtasutuse eelarve ning juhtimisstruktuur ning koondnimekiri kõigist 2015. aasta sihtasutuse töötajatest.\nSihtasutuse aastaraamatut on võimalik lugeda järgmiselt aadressilt:


FennoUgria: IV programm 2015-2019\nHõimurahvaste programm IV (2015-2019)\nHP abil aidatakse säilitada maailmakultuuri mitmekesisust ning eesti kultuuri omapära. Esiteks on kultuuriline mitmekesisus üks euroopalikke põhiväärtusi. Teiseks kujutab eesti kultuur endast vana soomeugrilise kultuuri sümbioosi euroopaliku kultuuriga. Kuna kultuur saab areneda ainult ühiskonnaliikmete omavahelises suhtluses, on eesti kultuuri jätkusuutlikkuse seisukohast oluline ka edaspidine suhtlus hõimurahvastega. Hõimurahvaste kultuure toetades kindlustatakse eestluse kultuurilist tagalat. Programmi üldeesmärk kattub niiviisi Eesti riigi eesmärgiga, nagu see on väljendatud Põhiseaduse preambulis: “Kõikumatus usus ja vankumatus tahtes kindlustada ja arendada riiki, /---/ mis peab tagama eesti rahvuse, kultuuri ja keele säilimise läbi aegade /---/”.\nHõimurahvaste programmi ja selle elluviimist ohustab kõige enam välispoliitiline olukord ning muutused Venemaa Föderatsiooni poliitikas ja seadusandluses. Muutused seadusandluses (2012. aasta novembris jõustus Venemaal seadus, mis kohustab poliitilise tegevusega tegelevaid välismaalt raha saavaid vabaühendusi registreeruma "välisagentidena") hirmutavad mitmeid Venemaa partnereid taotlemast HP projektitoetust. Sellise arengu peatamiseks või aeglustamiseks tuleb kõikides programmi rakendamist mõjutavates ringkondades teha pidevat, aktiivset ja hästi põhjendatud selgitustööd, et tagada arusaamine HP tegelikest poliitikavälistest eesmärkidest.\n1.\tÜRO inimõiguste ülddeklaratsioon,\n2.\tÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsioon,\n3.\tEuroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee resolutsioon 1171,\n4.\tEuroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee Soovitused 1775,\n5.\tEuroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee kultuurikomitee raport „Soome-ugri ja samojeedi rahvaste olukorrast“,\n6.\tEesti Vabariigi Soome, Ungari ja Venemaaga sõlmitud kultuuri ja hariduse alased lepingud,\n7.\tEesti, Soome ja Ungari kultuuri- ja haridusministeeriumide delegatsioonide kohtumise protokoll,\n8.\tMaailma soome-ugri rahvaste koostöö põhimõtete, eesmärkide ja ülesannete deklaratsioon (Soome-ugri rahvaste I maailmakongressi resolutsioon),\n9.\tSoome-ugri rahvaste II maailmakongressi resolutsioon,\n10.\tSoome-ugri rahvaste III maailmakongressi resolutsioon,\n11.\tSoome-ugri rahvaste IV maailmakongressi resolutsioon,\n12.\tSoome-ugri rahvaste V maailmakongressi resolutsioon,\n13.\tSoome-ugri rahvaste VI maailmakongressi resolutsioon,\n14.\tSoome-ugri rahvaste VI maailmakongressi sektsioonide soovitused.\n16 (16 doktoranti)\n7 (7 doktoranti)\n5 (5 doktoranti)


See suurepärane esimese kihi alussärk on Snickers Workweari klassikalise alussärgi täiustatud versioon. Täiustatud disain on välja töötatud maksimaalse soojuse ja parima ventilatsiooni tagamiseks. Optimaalse mugavuse saavutamiseks õmblusteta kiiresti kuivav stretškangas hoiab keha kuiva, sooja ja värskena.\nSärk hoiab keha kuiva ja värskena ning juhib higi ja niiskuse nahapinnalt eemale. Uudse disaini ja tehnoloogiga T-särk, mis pakub õhutuse ja isolatsiooni optimaalset kombinatsiooni. Lisaõhutus seal, kus te kõige enam higistate – kaenla all, seljal ja rinnal. Täiendav isolatsioon olulistes kohtades – õlgadel ja neerude kohal.\n62% polüamiid, 36% polüpropeen, 2% elastaan


IMG haare Baltimaades laieneb | IMG Äriteenused\nIMG haare Baltimaades laieneb\nRaamatupidamisteenuseid osutava ettevõtte IMG Numeri OÜ aktiivne tegevus Läti turul jõudis 28. juulil uue teetähiseni, mil ettevõtte Läti tütarfirma IMG SIA juhatuse esimees Ardo Ojasalu allkirjastas liitumislepingu Läti ettevõttega GLC Baltic SIA.\nEttevõtte uueks ärinimeks on allkirjastatud kokkuleppe kohaselt SIA Numeri. Ühinemine kasvatab nii Eesti kui Läti turgudel tegutsevatele ettevõtetele osutatavate finants- ja õigusalaste teenuste paindlikkust ning kättesaadavust. „Globaliseeruvas majanduses muutub informatsioon ning teadmised turgude toimemehhanismide kohta järjest olulisemaks ning seetõttu pole meie laienemisambitsioonid kaugeltki veel ammendunud. Järgmisena võtame sihikule Leedu,“ ütles Ardo Ojasalu.\nRaamatupidamisteenuse areng on jõudnud tasemele, kus klientide nõudluse rahuldamiseks ja uute tehnoloogiliste rakenduste käivitamiseks on mõistlik teha laiemat koostööd. „Suurem meeskond võimaldab paremat spetsialiseerumist, mis aitab oluliselt tõhustada finantsteenuste osutamist. Nii suudame senisest enam olla oma klientide vajaduste väärilised,“ ütles GLC Baltic SIA juhatuse esimees Edgars Pigoznis ühinemist kommenteerides.\nKiire ja kliendisõbralik teenus / Raamatupidamine...


Chanzis saad nüüd ka spordile ennustada\nKodu\t» Chanz\t» Chanzis saad nüüd ka spordile ennustada\nNüüd saad Chanzis spordile ennustada\nChanz sotsiaalne kasiino pakub nüüdsest meelelahutust ka spordihuvilistele. Nimelt saad kasiinos iga päev oma sõprade ja teise mängijatega täpsete ennustustega võistelda. Kui tavapäraselt ennustad kihlveokontori vastu, siis Chanzpool ennustuses võtad mõõtu teiste mängijatega. Lihtsalt logi oma kasiino kontole ja leia paremalt menüüst Chanzpool ikoon ning aseta soovitud spordisündmustele oma panus. Kui sul ei ole veel Chanz kasiino kontot, saad liitudes tervitusboonuseks tasuta raha ja tasuta spinne.\nKuidas Chanzpool spordiennustus toimib?\nNagu öeldud, on Chanzpool spordiennustuse näol tegemist sotsiaalse keskkonnaga, kus saad soodsalt ja põnevalt teiste ennustajatega mõõtu\nvõtta ega pea kihlveokontori tihtilugu madalate koefitsientidega võistlema.\nEnnustuse asetamine on aga väga lihtne. Nimelt on kasiinos ennustustabelid, kus sul tuleb teha igale võistlusele võitja meeskonna valik. Pärast valikute tegemist tuleb panus kinnitada. See maksab 10 eurot. Nendest maksetest moodust auhinnafond. Kõige täpsema ennustuse teinud mängija saab omale kogu kogutud auhinnafondi. Seega, mida rohkem osalejaid on, seda suurem on võit. Ennustustega saad ühineda igal ajal ning alati on saadaval vähemalt üks ennustustabel.\nKuidas leiad Chanzpool spordiennustuse?\nLeia ekraani paremalt nurgast Chanzpool spordiennustuse ikoon\nVali menüüst Chanzpool ja ava lehel sobiv tabel\nTee ennustus ja kinnita see 10-eurose maksega\nVõida täpse ennustuse eest kogu auhinnafond


Lastekaitse Liit » Lastekaitsetöötajad tunnevad puudust toetavatest teenustest abivajavatele\nLastekaitse Liit › Uudised › Uudised ja teated › Lastekaitsetöötajad tunnevad puudust toetavatest teenustest abivajavatele\nMajanduskriisi situatsioonis tehti Eestis rahalisi kärpeid lastekaitse valdkonnas, kus mitmes maakonnas ja omavalitsuses ühildati lastekaitsetöö teiste ülesannete täitmisega või kaotati ametikohad üldse. Lastekaitsetöötaja on nii ennetaja kui sekkuja, kuid nüüdses olukorras ka nii politseiniku, õpetaja, psühholoogi kui ka vanema rollis juhul, kui piirkonnas või kogukonnas puudub toetav tugivõrgustik.\nMTÜ Lastekaitse Liit koostöös Tallinna Ülikooli Sotsiaaltöö Instituudi ja Õiguskantsleri Kantseleiga korraldab 8.juunil 2011 Viljandi Maavalitsuse ruumides lastekaitse sidusvaldkondade spetsialistidega koostöös varase märkamise teemaseminari, mis on järjekorras 5 teemaseminar. “Lastekaitsetöötajad tunnevad puudust teenustest, millega toetada abivajavaid peresid. Raske on leida laste ja perede tugiisikuid, sobivaid hooldusperesid, tõhusaid teenuseid käitumishäiretega lastele.” toonitab Margit Pajo, Viljandi Maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna lastekaitse peaspetsialist.\nLisaks koostöövõrgustiku arendamisele on oluline ka mitmekesiste teenuste pakkumine, enamasti puuduvad omavalitsusel selleks aga võimalused ja koostöötahe ühisteenuste arendamiseks. Viljandi maakond on teistele heaks eeskujuks, kus teostatakse abivajaja õigeaegset märkamist ja arendatakse koostööd ning luuakse selleks uusi võimalusi. “Viljandi maakonna 15-st omavalitsusest on eraldi lastekaitsetöötajad kuues, kuid statistika alusel saab väita, et Viljandi maakonnas on igal aastal abivajavate laste arv pisut kasvanud. Lastekaitse koostöövõrgustikke oleme maakonnas arendanud aastaid, kuid aegajalt on vajalik asju üle rääkida ja koos mõelda, sest vahetuvad inimesed ja arenevad töömeetodid.” räägib olukorrast Margit Pajo.\nPiirkonna teemaseminarid on tänaseks korraldatud Tartus, Jõhvis, Pärnus ja Saaremaal. Projekti raames viib läbi Tallinna Ülikooli Sotsiaaltöö Instituudi uurimisgrupp intervjuude ja küsitluste kaudu teabe kogumise lastekaitse ja siduseriala spetsialistide koostööst lastekaitsesüsteemis 15 maakonnas. 17. nov. toimub antud teemal konverents „Kuidas elad, Eestimaa laps?”\nMargit Pajo, Viljandi Maavalitsus, tel.: 43 30 515\nKoidu Saame, Tallinna Ülikool, tel.: 5818 5863


Hvammur Puhkemajad ja majutuskohad - Island | Airbnb\nPuhkemajad asukohas Hvammur\nParima hinnanguga puhkemajad asukohas Hvammur\nHrísmóar 2. 2-3 salong köögi ja mullivannigaUus kajut kõigega, mida sa vajad. See on 27m2, seal on vannituba dušiga, täielikult varustatud köök, privaatne terrass BBQ ja privaatne mullivann. Kajutis on üks kaks üheinimesevoodi, mis on koos (saab liigutada ka eraldi) keset loodust ja lähedal mõned suured vaatamisväärsused. Talvel on suurepärane koht näha virmalisi Mõned suured vaatamisväärsused lähedal: Hraunfossar Glanni Deildartunguhver Grábrók Víðgemlir Surtshelir Reykholt Jäätunnel Langajökull\nRiisimusketärid 5Majake privaatse mullivanniga. See on 47m2 täielikult varustatud köök, vannituba dušiga ja privaatne terrass grill ja mullivann. Salongis on 2 magamistuba, magamisase ja diivan. 1 magamistoas on kuninganna suurune voodi. 2 magamistoas on 2 sgl voodi Rohkem kui 4 külalist, me tõestanud ekstra voodipesu ja rätik. Keset loodust ja suurepärane koht näha virmalised Mõned suured vaatamisväärsused lähedal: Barnafoss/Hraunfossar Deildartunguhver Viðgemlir Reykholt Ice tunnel Langjökull.\nPopulaarsed mugavused linna Hvammur puhkemajades\nMuud toredad puhkemajad asukohas Hvammur\nYstumóar 1. 2-3 kajut köögi ja mullivanniga


Hubane modernne terrass atraktiivses piirkonnas - Airbnb\nHubane modernne terrass atraktiivses piirkonnas\nManuel on saanud 92%-lt hiljutistest külalistest viietärnihinnangu.\nMoodne, mugav ja hubane koos terrassi ja grilliga. Selles on kaheinimesevoodi ja tugitoolivoodi.\nÜhel pool, see asub mõne kvartali kaugusel rambla, mere ja märkamatu Parque Rodo, ja teiselt poolt see asub mõne kvartali kaugusel Montevideano ööelu keskus Palermo-soho baarid ja restoranid.\nTäielikult varustatud, see on piiramatu wifi, 40"teler, kvaliteet sommier, kliimaseade, täis köök söögiriistad, mikrolaineahi, rätikud, linad, jne.\nKorter on väga mugav minna paar või üksikult. Lisaks suurepärasele funktsionaalsusele ühendab see koht suurepäraselt kaasaegse ja koduse stiili; ühest küljest tundub see intiimne, hubane ja teisest küljest elegantne oma integreeritud ruumide kontseptsiooni tõttu.\nMagamistoas on kõik eespool nimetatud funktsioonid. Avar, kaheinimesevoodi; väga hea kvaliteediga. Hea padjad ja padjad, pluss kaks öökappi (üks kummalgi küljel) ujuv, mõlemad lambid. Sellel on must välja kangast ruloo, et pimedaks minna. En-suite vannituba suurepärase surve dušš ja kõik tarvikud (föön, bidee, käsi ja keha rätikud, seep, šampoon, tualettpaber jne). Suur kapp riietele ja kohvritele, kaasa arvatud varulina, rätikud, tekid ja voodikatted.\nLoomulikult täpsustatakse, et korteri kohaletoimetamine toimub alati superpuhta, korraliku ja varustatud kohaga. Ettevalmistus sünnituseks on alati tehtud eeldusel, et "kurat on üksikasjalikult" (populaarne ütlus, et sel juhul kasutatakse rõhutada, et ettevalmistus ja puhastamine on tehtud koos üksikasjadega).\nEbamugavuste või hädaolukorra korral on see alati saadaval. Seda saab teha Airbnb vestluse või ka WhatsAppi või mobiilikõnede teel. Võtmevahetuses selgitas ta külalistele üksikasjalikult, kuidas korter töötab (kus asjad on, võtmete kasutamine, mis on antud ja mõned muud üksikasjad) ja ma tahaksin neid julgustada, vahetult enne lahkumist, et lisaks hädaolukordade või ebamugavuste tõttu korraldatud, ärge kartke mulle kirjutada, kui teil on soovitusi koht!\nEbamugavuste või hädaolukorra korral on see alati saadaval. Seda saab teha Airbnb vestluse või ka WhatsAppi või mobiilikõnede teel. Võtmevahetuses selgitas ta külalistele üksikasja…


AJALOO LÜHIM GP! Belgia „võidusõit“ oli vaid paar ringi turvaauto taga kulgemist | Sport\nViljar Voog, 29. august 2021 19:47\nMIDAGI EI NÄE: Kõik sõitjad peale Max Verstappeni kurtsid, et nähtavus on olematu.\nFoto: Reuters / Scanpxi\nBelgia GP paremusjärjestuse pani suuresti paika laupäevane kvalifikatsioon. Pühapäeval, kui pidanuks alustatama võidusõiduga, oli vihmasadu lihtsalt liiga tugev. Pärast kolmetunnist ootamist sõideti moe poolest paar ringi turvaauto taga, et reeglid täidetud oleks ja välja jagati pooled punktid.\nSee tähendab, et esikoht kuulus Max Verstappenile. Teiseks jäi kvalifikatsioonis niiskel rajal fenomenaalse esituse teinud Williamsi piloot George Russell. Kolmas oli valitsev maailmameister Lewis Hamilton, kelle eduseis MM-sarjas kahanes Verstappeni ees kolmele punktile.\nAinus oluline muudatus võrreldes laupäevaste tulemustega oli Red Bulli teise mehe Sergio Perezi langemine seitsmendalt kohalt viimaseks: teel stardirivvi kaotas mehhiklane masina üle kontrolli ja lõpetas seinas. Red Bulli mehaanikud tegid küll imet ja said Perezi tagasi rajale, kuid kellestki mööda sõita Perez ei saanud, kuna võistlemiseks ei läinudki.\nVerstappeni sõnul oleks tulnud võistlusele start anda õigel stardiajal, Eesti aja järgi 16.00, kui vihmasadu oli kõige nõrgem. „Tagantjärgi vaadates oli väga oluline esimene stardikoht saada. Kahju, et me ei saanud korralikult ringe sõita, aga tingimused olid väga keerulised,“ ütles hollandlane.\nF1-sarja ilmselt kõige osavam ajasõitja Russell nentis, et vahet pole, kuidas tema esimene poodiumikoht saabus. „Tavaliselt ei saa me auhinda suurepärase kvalifikatsiooni eest, aga täna saime,“ nentis Williamsi mees. „Täna teeme kindlasti väikese tähistamise.“\nHamiltoni sõnul saadeti vormelid rajale puhtalt selleks, et täita võidusõidu miinimumtingimused, sest ilm polnud grammigi võrra parem. „Ei olnud viit meetrit enda ettegi näha. Sirgetel oli raske aru saada, kus eessõitja tagatuligi oli. Gaasipedaali ei saanud alla vajutadagi,“ rääkis seitsmekordne maailmameister. „Ma loodan, et fännid saavad oma raha tagasi.“\nKõik! Verstappen võidab võidusõidu, kus võidu ei sõidetud!\nNüüd ronib ka Vettel lõpuks masinast välja. Isegi vanameistri kannatus katkes.\nGeorge Russell saab peagi kirja oma esimese poodiumikoha! Tema laupäevane sooritus oli ka seda väärt.\nBack to twitter dot com pic.twitter.com/DfEmjF0x2o\nMaksimaalselt 35 minutit minna, enne kui tulemused kinnitatakse.\nBelgias hakkab juba ka väga pimedaks minema. Sebastian Vettel on veel kiiver peas oma Aston Martinis, aga keegi teine ei ole küll seda nägu, et siin võiks sõitu tulla.\nVaesed mehaanikud. Nemad teevad vihmas tööd nagu nad ikka peavad tegema, sest äkki läheb veel sõiduks… Aga no ei lähe. Me kõik teame, et ei lähe.\nNikita Mazepin saab kirja kiireima ringi…\nMazepin fastest lap!!!!!!!\n— Jennie Gow (@JennieGow) August 29, 2021\nKell jääb käima, aga lootus on teatavasti lolli lohutus.\nIlmselt on selle sõiduga ka kõik!\nVett on aga rajal nii palju, et võidusõit ei tule praegu kõne allagi. 50 minutit minna.\nRivi viimane mees Perez annab teada, et nähtavus on paranemas.\nKINDEL: kaks ringi on turvaauto taga sõidetud, mis tähendab, et välja jagatakse pooled punktid!\nLewis Hamilton on raadios pahur ja ei taha üldse sõitma minna. Eks ta mõtleb, et kui vähemalt kaks ringi sõidetakse, jagatakse välja pooled punktid ehk Verstappen tuleb talle viie silma võrra lähemale.\n10 minuti hoiatus tuli kõigile päris suure üllatusena. Boksiteel toimuva võtab päris hästi kokku Alfa Romeo:\n19.17 hakkab võistlus pihta!\nAga vihma sajab vähem, on sõnumid boksiteelt. Uskumatu, kas kunagi võime siin veel võidu sõita!\nTurvaauto juht Bernd Maylander paneb kiivri pähe!\nPuhurid, mis tavapäraselt soojendavad rehve, on nüüd suunatud mehaanikute kombinesoonidele. Vihma lõppemist pole jätkuvalt näha.\nKell on kuus ja teoorias peaks ruudulipp lehvima. Aga korraldajad väidavad, et vihm on force majeure ja seega kolme tunni reegel ei kehti. Plaan on pidada üks tund pikk võidusõit ehk äkki poole üheksa paiku võiks asjad läbi saada.\nVihma peaks jaguma veel ca 10 minutiks!\n1653BST UPDATE: Back edge of this rain now within 5 miles/8km of circuit. Showers remain possible behind it, but becoming more hit-or-miss...\nTÄHTIS TEADE: 18.45 tulnud uus info on see, et uus info tuleb 18.55!!!\nVormel 1 on lihtne spordiala: 20 meest stardirivis ja lõpuks mängivad sakslased jalgpalli.\nRajajulgestajad mängivad kruusast väljasõidualal petanque'i. Tore näha, et nad on vihmaks valmis.\nVärske info: 18.45 võiks tulla värsket infot!\nÕhuniiskus on 96,6 protsenti. Vot nii. No ei tundu, et vihm järgi võiks jääda.\nMercedese meeskond palub FIA-lt 10minutilist kohvipausi. See luba saadakse - aga 18.30 peab tagasi olema, et võiks saada uut infot.\nNii lõbus: vähemalt järgmised paar minutit ootab meid ees kõvem vihm…\n1610BST: That period of heavier rain is arriving imminently into the north & east side of circuit...lasting a few minutes\nKas võistluse võiks lükata esmaspäevale?\nDaniel Ricciardo: „Austraallane nagu ma olen, kas ma tahan siin ilmas veel pikalt olla? Mitte eriti.“\nKell pandi seisma\nAhah. Kolme tunni lugemine, mis pidanuks kukkuma 19.00, on nüüd mingil põhjusel peatatud. Ehk vormelibossid tahavad ikka täna väga mingit võidukihutamist näha. Naeruväärne olukord!\nPerezi masin on valmis. Aga milleks, kui sõita ei saa…\nTäiesti jabur olukord. Mitte keegi ei tea öelda, kui palju peaks veel võidu sõitma… Aga meil on veel tund ja 15 minutit aega, enne kui ruudulipp langeb, nii et niikuinii on need vaidlused lihtsalt akadeemilist laadi. Ja vihma ikka sajab.\nAhsoo. Seni oleme elanud ootuses, et võistlusest on järgi veel 43 ringi - plaanitud 44, miinus üks lisaring turvaauto taga. Tuleb aga välja, et iga edasi lükatud stardiaeg võtab veel ühe ringi maha, mis tähendab, et tehniliselt peaks sõidetama veel 39 ringi.\nKõik see ei mängi mitte mingit rolli, sest 39 ringi ei jõutaks ka parima tahtmise korral läbida.\nTüüpiline tänapäeva noor, passib ainult sotsiaalmeedias…\nKaks kinnitust võistlusjuhtimiskeskuselt:\nKolm tundi võistlemiseks algas kell neli ehk üle tunni on läinud ja kahe tunni pärast on kõik - kui sõidetaks veel üks ring, saaks välja jagada vähemalt pooled punktid!\nPerez saab startida. Kui start tuleb!\nLewis Hamilton sai täna Spas elumuutva kogemuse osaliseks. Vot selline clickbait sõnum siia blogisse, aga selle kogemuse sisu on kategooriast, mida ei sobi avalikult jagada mujal kui siin lingil…\nVõistlusjärgseid intervjuusid peaks läbi viima mullu enda F1-karjäärile hirmsa lõpu saanud Romain Grosjean. Teda oleks tore väga tore kaamera ees näha, aga hetkel tundub see neetult ebatõenäoline, sest rada on jätkuvalt läbimärg ja taevast tuleb vett lihtsalt juurde.\nGasly tegi vorstijuttudega algust ja nüüd on Twitter täis söögiteemasid. Õhtulehe toimetuses pole midagi hamba alla võtta :(\nHorneri sõnul on oodata sarnast vihma veel vähemalt tund aega. Nende mehed töötavad palehigis, et Perezi masin tööle saada, kui peaks tulema luba teda rajale saata - remont võtaks tavaolukorras vähemalt kolm tundi, aga äkki õnnestub seekord imet teha.\nPidamisprobleeme rajal ei olevat, aga peamine küsimus on nähtavus.\nHomne ilmaennustus: 80% vihmatõenäosus…\nVõistlust lükatakse edasi?\nHaasi tiimiboss Günther Steiner ütleb, et tänane ilmaennustus näib väga niru. Äkki saaks võistelda homme, kuna järgmine GP on juba uuel nädalavahetusel, aga Hollandis ehk logistilisi probleeme ei tohiks tekkida?\nVõistluse juhid ütlevad, et Perez ei tohi startida. Red Bull ütleb, et kulla mehed, te ei ole võistlusele starti andnud, milles jutt?!\nVõistlusdirektor Michael Masi peab nentima: pean oma kohtunikust sõpradega vestlema.\nHetkel tundub olukord tõesti sant. Kui meil tekib uudiseid, siis anname teada. Seniks saateks ülevaade oludest Belgias:\nMida ütleb ilmaradar? „VIHM!“ Aga kui tugev, ei oska keegi öelda. Vähemalt pole ringrajal palju seisvat vett, kuid masinatel on siiski ohtralt vesiliugu.\nKommentaarid boksiteelt: ainus sõitja, kes arvab, et võiks võidu sõita, on Verstappen.\nHuvitav märkus: tegelikult ei läinud võistlus siiski käima! Harjumuspäraselt on pärast soojendusringi turvaauto taga hakatud võidusõiduringe lugema, aga seekord tehti ametlikult lihtsalt kaks soojendusringi.\nMiks? Väga lihtne: võistluse peab ära pidama stardist kahe tunni jooksul. Kuniks starti ei anda, siis kell käima ei lähe.\nEi, minnakse hoopis boksiteele!\nVõistlus on peatatud!\nKa teisel kohal olev Russell kurdab, et ta ei näe isegi enda ees sõitva Verstappeni päras plinkivat punast tuld. Masinad naasevad stardirivvi.\nVerstappen: jah, märg on, aga minu arvates võiks võidu sõita.\nHollandlane on aga stardirivi tipus. Kaugemal on asi väga palju keerulisem.\nGiovinazzi: võimatu on sõita!\nHamilton: mul pole aimugi, kes mu ees on\n… aga turvaauto taga ehk kohti vahetada ei tohi.\nHamilton kurdab, et ta ei näe mitte muhvigi ja ka pardakaamerad kinnitavad, et seis on tõesti sant.\nVerstappen sekundeerib: ta peab jätma turvaautoga pikema vahe kui tavaliselt, et miskitki veepritsmeis näha.\nNorris: suht kohutavad tingimused!\nJa minnaksegi rajale!\nSky Sportsi eetris käib põnev arutelu: kas Perez saaks startida või mitte. Red Bull andis ametlikult teada, et Perez peab katkestama - eeldusel et start peaks tulema täistunnil. Aga nüüd on starti vähemalt 25 minutit edasi lükatud. Kas vana sõnum kehtiks?\nHetkel pole infot, et starti veel edasi lükataks, aga McLaren andis märku, et 15 minuti pärast peaks saabuma veel tugevam vihmahoog.\nPierre Gasly palub kellelgi talle tuua vorstikesi, kuna starti lükatakse muudkui edasi… Nende lisakaal on meeskonnale kindlasti probleem!\nWe have another delay, current formation lap will be at 15:25. #BelgianGP pic.twitter.com/1AEPMRTZw6\nSamal ajal on Perezi masin jõudnud tagasi boksidesse.\nEilses kvalifikatsioonis sajas samuti vihma ja Lando Norris sattus vesiliu tõttu suurde avariisse. Tema õnnetus oli koopia teistest Spas juhtunud õnnetustest - lihtsalt puhas õnn, et üle raja paiskunud Norrisele keegi külje pealt keegi sisse ei sõitnud!\nVIDEOD | SURM JA LUUMURRUD: kas F1-ikooni õnnestub päästa?!\n… ja nüüd 16.20. Kaua me veel seda viie minuti tantsu keksime?\nVeel viis minutit viivitust: soojendusringile minnakse kõige varasemalt 16.15!\nTeoorias: kui Red Bull on Perezi masina kätte saanud, siis see viivitus võiks tähendada, et nad saavad selle kallal tööd teha - vedrustuse parandamine on suur töö, aga kui aega antaks üle 10 minuti…\nLewis Hamilton kerkib enda masinast. Tema ei usu, et see viivitus vaid 10 minutiga piirdub.\nStart edasi lükatud!\nStart peaks olema 16.00. Start pole 16.00. Viivitus on vähemalt 10 minutit!\nEndine F1-piloot Martin Brundle ütleb, mida kõik fännid mõtlevad: mitte kusagil peale Belgia ei ole ilm igal aastal nii regulaarselt masendav. Aga võidusõiduks on see äge!\nBelgias sajab vihma? Egas siin pole pääsu selle legendaarse video jagamisest:\nIt is not always cloudless in Belgium ...\n🌦🌩🌧⚡💣⚡#F1 #spafrancorchamps #BelgianGP pic.twitter.com/PHhFMHywrw\n— RSF Motorsport ® (@RSF_Motorsport) August 26, 2021\nKINNITUS: võistluse start antakse turvaauto tagant\nGame over before it's started for Sergio Perez! 😥\n📲 https://t.co/nPYm5Yc6Pl#SkyF1 | #BelgianGP 🇧🇪 pic.twitter.com/RRLNiyMuoA\nTänane seinasõit pole kõige tähtsam uudis, mis sel nädalal Sergio Pereziga seondus.\nNEETUD! Vipsi lootus kihutada 2022 F1-sarjas kahanes kaduvväikseks\nRed Bulli tiimiboss Christian Horner võttis Perezi juhtumi kokku: „See on mõistagi kõva pettumus, et ta ei saa startida. See näitab, et tingimused on väga rasked. Ta rääkis, et ei näinud eriti midagi ja masin läks lihtsalt käest ära.“\nPerezi puudumine tähendab, et seitsmes stardiruut jääb täna tühjaks. Nii et esikümme:\nOlud Belgias on märjad, mis märjad. Kerget mürki võttes võib väita, et tänane start antakse turvaauto tagant!\nAlustame tänast vormeli otseblogi pommuudisega: Sergio Perez ei saa startida, kuna sõitis teel stardirivvi seina!


Kas mõni ema on emam kui mõni teine ema?\nVarsti on emadepäev. Minu teine emadepäev.\nLõpuks küsisin ma Silveri käest kas emaks saamine on mind muutnud. Ta vastas, et ei ole. Et ma olen alati kana olnud. Ma vastasin, et nii kana ehk ikka mitte. Ehk...\nAga ma ei saa sinna ju midagi parata. Ma muretsen.\nKolm päeva üksteisel olemas ♥\nMa ärkan öösel kolm korda, et katsuda kas laps ikka hingab, sest... no... liiga hästi magamine on ju ka kahtlane. Ma tahan, et ta kannaks ratta või tõuksiga ka hästi lähedale sõites kiivrit, sest kunagi ei tea millal klaver võib pähe kukkuda. Ma ei ületa kunagi teed punase tulega (siin on see lubatud), isegi siis mitte, kui ühtegi autot ei tule.\nMulle on oluline, et Mia ei oleks kunagi üksi rõdul kauem kui 10 sekundit. Ei, 5 sekundit. Trepid peavad olema blokeeritud, samuti avatud aknad ja uksed. Ma luban tal treppidest ise kõndida, aknast vaadates issit oodata, aga kõike seda nii, et ma olen ohutuses veendunud. Mul oli vaja gaasiandurit kui kolisime gaasiküttega koju. Ja mul oli vaja, et me trepi, mis läheb poolkorrusele, ära blokeeriksime. Ma võtan välja minnes alati kaasa Mia vahetusriided ja igaks juhuks salli ning mütsi. Kunagi ei tea ju, millal ilm tuuliseks pöörab.\nTegelikult Silver mõistab mind, ta lihtsalt nöögib mind aeg-ajalt ja väga heatahtlikult. Ja mul ei ole kana olemise vastu ju midagi, kanad täitsa meeldivad mulle.\nAga ausalt. Nurgad ei pea meie kodus ümmargused olema ja nõud võivad klaasist olla. Laps võib ise harja ja kühvliga koristada. Oma saapaid puhastada. Ma ei karda meeletult baktereid või naabri koera. Ma lasen Mial kukkuda ja komistada. Füüsikat õppida ja oma keha tunnetada.\nMa lohutan ja puhun peale. Ütlen, et läheb mööda.\nMõnikord panen peale ka imeravimi- plaastri.\nEmadus on mind kindlasti veidramaks muutnud. Ma teen asju mille peale ma poleks enne emaks saamist isegi tulnud.\nNäiteks, kui keegi oleks mulle kolm aastat tagasi öelnud, et hakkan kunagi kellelegi kakajunni eest aplodeerima, oleksin ma seda inimest napakaks pidanud.\nAga mida ma täna teen?\nIga piss ja kaka, mis Mial potti jõuab, on minu jaoks isiklik kompliment ja ma ei pea paljuks ka hea soorituse puhul rõõmust kilgata ja käsi kokku lüüa. Hmm. Ja kui kaua juba? Jep. Juba aastake olen seda showd nautinud ja tüdimuse märke ei paista kuskilt.\nKui arvasid, et see kakaosa on nilbe, siis loe edasi.\nMu kõige hullem uus "harjumus" on see, kui Mia on mingi söögi juba korraks suhu pannud (näiteks porgandi, kurgi või õuna) ja võtab selle välja ning annab mulle, siis söön ma selle asja ära kui mul kohe käeulatuses mõnd salfakat või prügikasti ei ole. MA TEAN, see ON rõve. Aga no ma ei viitsi jälle püsti tõusta ja prügikasti juurde minna. Ma just istusin ju! Ma olen sellega endale kolme sekundi reegli teinud. Hahhhaa. Rõveee olen!\nMitu lugejat ma just kaotasin?\nEmadus lihtsalt paneb tegema asju, mida mitteemana ehk ei mõista.\nHästi, ja selle pean ka, läheneva emadepäeva puhul, südamelt ära kirjutama, et ma olen üks neist naistest, kes pidas lapsi, kes kaubanduskeskustes röögivad ja oma tahtmist nõuavad, kasvatamatuteks. See on ju vanemate oma teha, mõtlesin ma. Nüüd ma tean liiga hästi, et ikka ei tee küll midagi, kui sellele väikesele nunnule olevusele saatan sisse läheb.\nAga õnneks on emad ju kannatlikud. See on puhtalt laste õnn. Ja meeste õnn.\nKannatlikkuse õppetund oli esimene, mille Mia mulle andis. Sellest kirjutasin ma natuke alla aasta tagasi. Loe siit.\nHetkel on Instagramis liikumas üks pildike keisrilõike armi ja pisikese beebiga. Ja ma vaatan seda. Ja loen. Ja mu süda nutab. Silmad hakkavad ka nutma kui edasi süvenen. Sest ma kannatan peaaegu kõike, aga ma ei kannata empaatia puudumist.\nKuigi mina tõin oma beebi siia maailma vaginaalse sünnituse teel, siis on mul siiski meeles üks seik. Üks mulle peaaegu võõras inimene küsis mu käest, et mis siis saab kui beebi peab keisriga välja võtma. Mina muidugi vastasin, et kui peab keisriga võtma, siis loomulikult võetakse keisriga... Pole isegi mingi küsimus. Beebi peab ju terve olema ja ise tahaks ka sellest pullist eluga välja tulla.\nSeepeale ütles see naine, et kui beebi keisrilõikega sünnib, siis ei teki emal lapsega sidet ja tõenäosus last imetama hakata on väga väike.\nMa ei osanud kuidagi reageerida. Ma ei olnud isegi keisrilõike peale mõelnud. Või tõesti ainult nii palju, et kui seda on vaja siis on vaja.\nAga muidugi läksin ma koju googeldama.\nMa olin siis üle kuue kuu rase. See jutt ajas mind pabinasse.\nMu aju keeldus muidugi uskumast, et beebiga ei teki sidet. Ma olin seda last juba mitu aastat oodanud, see laps on 9 kuud minu kõhus ja sidet ei teki?! See ei olnud ega ole minu maailmas loogiline.\nKuigi tõesti. On ju ka juhuseid, kus laps on 9 kuud kõhus, sünnib vaginaalse sünnitusega ja ka ei teki sidet.\nMaailm ongi ju selline koht, kus kõik võib juhtuda.\nAga miks peaks keegi, võõras või oma, hoiatama või ähvardama tulevast ema. Või veel enam- ema, kes on just lapse ilmale toonud. Mis vigastus peab inimesel olema, et ta ütleb vastsele emale, et ta pole piisavalt naine kui ei sünnitanud loomulikult. Või näitab näpuga, et näe, ta ei saanud hakkama.\nMa tahan nutta kui midagi sellist kuulen või loen või näen.\nKes see ema siis üleüldse on?\nKas emaks teeb see, et naine suuda lapse kahe jala vahelt ideaalselt välja pressida?\nVõi hoopis see, et naine oskab ja tahab seda väikest inimest armastada, lohutada ja hoida? Ema ON ju see, kes sosistab oma beebile unelaulu ja nuusutab salaja tema kukalt. Ema soovib head ja annab endast parima ka siis kui mõned asjad päris ideaalselt välja ei kuku.\nMa armastan oma last, armastan oma ema ja kõiki teisi emasid ka.\nLabels: Beebiga kodus Mia Helene motivatsioon Mõtted Suhted Tervis


Bauer.ee – Haldurile\nPUHTAD TORUD = SÄÄST!\nKinnisvara haldaja ülesanne on omaniku huvide esindamine ja talle kuuluva kinnisvara väärtustamine parema (säästlikuma) hooldamise läbi. Seega on haldur ka omanike esmane nõustaja energiasäästu küsimustes. Kui teie hallatavas hoones on probleeme kütte-, jahutus-, tarbevee- või õhuniisutussüsteemidega, siis saate abi Bauer tehnoloogiast.\nKuna kütte- ja jahutussüsteemides kasutatakse erinevaid metalle (plekk/malm – radiaatorid, teras – torustik, vask – soojusvahetis), tekib elektrokeemilise korrosiooni (erinevad metallid regeerivad omavahel) tagajärjel sade, mis ladestub torustikus, radiaatorites ja soojusvahetites. See on must tahm, mis tekitab süsteemis isolatsioonikihi, ning sellest läbi kütmine suurendab märgatavalt küttekulusid. SADE TEKIB KA SIIS, KUI KASUTATAKSE “KEEMILIST VETT” KAUGKÜTTE TRASSIST!!!\nJuba 3-5 aasta vanustes süsteemides (aga mis toimub siis veel vanemates süsteemides!) esineb ummistusi nii torustikes, soojusvahetites kui ka radiaatorites (tihti läheb soojaks ainult ¼ radiaatori pinnast), seejuures võib süsteemis ringlev vesi ise olla läbipaistev ja tunduda puhas. Väga palju on probleeme ummistuvate termoregulaatoritega.\nKõige efektiivsem ja kaasaegsem lahendus nendele probleemile on elektromagnet- ehk Bauer tehnoloogial põhinev veetöötlus, mis mõjutab vees lahustunud mineraale, takistades katlakivi ja korrosiooni teket. Peale seadme paigaldamist ei sadestu tahm enam torudes, radiaatorites, soojusvahetites ega muudel veega kokkupuutuvatel pindadel. Ka varem ladestunud sade hakkab töötluse toimel järk-järgult pehmenema ning aegamisi pinnalt eralduma. Töötluse tulemusel puhastuvad nii radiaatorid, kui ka muud kütte- või jahutussüsteemi osad, ringluspumba koormus väheneb ja süsteem püsib tasakaalus.\nPaigaldus on lihtne ja ei sega hoone tavapärast funktsioneerimist.\nHoone soojasõlme paigaldatakse kütte- või jahutuskontuurile Bauer elektromagnet seade koos spetsiaalse filtriga, mis eelpool kirjeldatud sademe veest eraldab. Normaalne filtri täitumise aeg on peale Baueri seadme paigaldust 3-4 kuud. Kui süsteem on juba puhastunud, kulub ühe kütteperioodi kohta üks filterelement. Samas esineb ka erijuhtumeid, näiteks Tallinna kesklinnas asuva 5 aasta vanuse hotelli küttesüsteemis täitus esimese nelja päevaga kaks filterelementi!\nTeadaolevalt vähendab juba 0,2 mm paksune sademekiht soojusvaheti võimsus kuni 40%! Soojusenergia efektiivseks ülekandmiseks on vaja soojusvaheti hoida puhtana. Küttesüsteemi läbipesust on saanud igasügisene traditsioon, arvestamata seejuures, et iga läbipesu kemikaalidega vähendab soojusvaheti eluiga. Tavaline kemikaalidega läbipesu pole ka efektiivne, kuna pesu võib küll anda hetkelise positiivse tulemuse, aga kohe hakkab tekkima uus sade ja süsteem pole taaskordselt enam efektiivne. Kasutades Bauer tehnoloogiat, pole peale seadmete paigaldust tarvis enam läbipesu teha ning süsteem püsib puhtana ja töötab nii nagu ta on projekteeritud.\nBauer elektromagnet-veetöötlusseade puhastab radiaatorid, soojusvahetid ning torustiku elektrokeemilise korrosiooni tagajärjel tekkinud sademest, võimaldades seeläbi hoone omanikul oluliselt kütte-, jahutus- ja hoolduskulusid kokku hoida, kuna:\nkütta saab madalama temperatuuriga – radiaatoritest on eemaldatud isolatsiooni kiht (sade)\nkütte-, jahutussüsteem püsib tasakaalus ja töötab nii, nagu ta on projekteeritud\nSoome Talokeskus OY viis läbi uuringu, mille käigus jälgiti 100 hoone küttekulusid enne ja pärast Bauer seadme paigaldust. Uuringust selgus et peale Bauer seadme paigaldust (süsteemi puhastumist) olid küttekulud vähenenud 4-21%.\nKuna Bauer tehnoloogia puhastab ka vanad süsteemid, on see väga odav alternatiiv torustiku ning radiaatorite väljavahetamisele, mida soovitavad kasutada ka projekteerijad ja energia audiitorid.\nMeie klientide hulgas on Nukuteater, Okupatsiooni Muuseum, Tallink, Viimsi Spa, Solaris, Swedbank, Vanemuise Teater, Rahvusooper Estonia,Tartu Ülikool, Tallinna Tehnikaülikool, RIMI, Selver, Eesti Pank, Viru Vangla, Stockmann, Sokos Hotel Viru, üle 450 koteriühistu ja paljud teised.


Trip.ee | Kertttu\n19. apr 11:17\nTellisin läbi Booking.com-i transfeeri Ercolanosse, et öösel kohe kiiresti minema saada ja hommikul varakult Vesuuvile minna. Algul oli plaan Napolis raudteejaama lähedal ööbida ja hommikul rongiga Ercolanosse sõita. Paljud kohad aga, (mis mulle silma jäid) olid sellised, kus check in jäi vahemikku 16-20 ehk siesta lõpu ja õhtusöögi vahele ning hilisema check in-i eest küsiti 15-25 EUR ekstra kui üldse võimalik oli. Otsisin siis otse Ercolanosse 24 h check in-iga koha ja võtsin transfeeri läbi Bookingu kuna majutused inglisekeelsetele päringutele kiired vastama polnud, tuli soodsam ka.\nEdasi liikusime rongi, bussi ja laevaga. Bussi võetakse algpeatuses nii palju rahvast kui mahub ja järgmistes peatuses ootajatele lehvitatakse ning sõidetakse peatumata edasi kui just keegi nuppu ei vajuta ja maha ei taha minna. Seega on bussisõitu hea alustada Salernost, Amalfist või Sorrentost. Vaated bussiaknast on imelised. Rendiautoga tiheda liiklusega serpentiinidel nikerdamine ei ole minu teetassike. Amalfi ranniku linnad on väikesed, va läbisõitev tee ja peatänav on ülejäänud tänavad enamasti trepid.\nVesuuvi ja Pompei olid meeldejäävad. Samuti paberivalmistamise muuseum Amalfis, köisliftiga Solaro mäe otsa sõit Capril, Hispaania linnaosa Napolis ning vaated linnale Sant Elmo kindluse juurest. Samuti Sufi di Nerone termid ja Napoli vanima pitsakoha pitsa :)\nTulime reedel Napolist. Aegunud greenpassiga täiskasvanu sai 20 euro eest teha kiirtesti Napoli lennujaama apteegis. (Mõnikümmend meetrit enne kontrolli.) Aega kulus 10 min. Apteeker oma käega võtab proovi, teeb tavalise kiirtesti ning prindib andmed ja tulemuse A4 paberile. Tempel-allkiri ka otsa. Paber sobib, et siseneda lennujaama turvakontrolli ja väljalendude poolele. Sealt edasi ja väravates enam ei küsitud.\nLapse tõendit samas ei kontrollitud kuigi tal oli olemas.\nNädalasel reisil Napolis ja lähiümbruses oli lisaks lennujaamale ainult 3 kohta, kus greenpassi küsiti, kõik viimasel kahel päeval. Üks oli termides ja teised Napoli pizzeriates. Kõik rongi, bussi, laeva ja gondlisõidud ning vaatamisväärsused said ilma tehtud.\n17. veebr 19:07\nSöögi-joogiga seotud piirangud ei olnud nii segavad kui see, et muuseumid jms olid suletud või lühemat aega avatud ning ühistranspordi graafik muudetud ja oluliselt hõredam. Seega tuli kohapeal jooksvalt reisiplaane kohandada.\nÕhtune melu oli mõnus kui kohalikud suurte peredega loojanguks randa kogunesid, tekid, toidud, potid-pannid, grillitarbed ja muusika ühes.\n25. jaan 2019 15:47\nNii, tagasi nüüd reisilt. Kella 01.20 Nicosia ja 01.20 Larnaka shuttle bussid olid ilusasti peatuses olemas mõne sammu kaugusel lennujaama välisuksest. Saab kasutada pühapäevase lennuga minnes, reedel sõidavad ainult õhtuti vt sõidugraafikuid kodulehel. Iseasi muidugi, et lennuk võib hilineda (meil hilines 45 min, jõudsime 01.00) nii, et tasub mõelda ka plaan B peale. Linnadevahelised Intercity bussid sõitsid samuti graafikujärgselt. Paphoses väljuvad Karavella bussijaamast, pileti saab osta bussijuhi käest. Hinnad nt Paphos-Limassol 4 eur, Paphos-Larnaca 7 eur. Paphose linnaliinibussid sõidavad, olenevalt liinist, küllalti tihti. 1.50 maksva pileti saab osta bussijuhi käest. Kato Paphosest lennujaama sõitval nr 612 bussil on tihedam graafik kui Karavellast väljuval 613 bussil. Takso eest Paphose lennujaamast Paphose kesklinna küsiti öösel 40 eur (väike takso, 4 in). Ootamas oli paar taksot ja taksoleti taga kauplevad mehed tellisid neid siis vastavalt vajadusele juurde. Ise sain hinna 35-le, rohkem ei viitsinud kaubelda aga noh taksojuht võttis pärast juba selle soodustuse peale tigeda kõne vahendajatele. Soodsam ja mugavam on ette tellida, ootavad nimesilt käes kuni lennukilt jõuad, ka siis kui lend hilineb. Ise jätsin alles selle taksojuhi visiitkaardi, kes päeval 20 euroga kesklinnast lennujaama viis (4 in). Kohalik mees, suhtlesime inglise keeles, hinnakiri ja kontaktid kodulehel www.alfataxicyprus.com, nt ette tellides öösel takso lennujaamast kesklinna 27 eur 4 in või 35 eur 6 in.Ilm oli üldiselt soojem kui ootasin (rannapuhkuseks seda reisi ei planeerinud). Turistid käisid päeval ringi plätudes, paljaste säärte ja T-särgiga, kohalikud aga jopedes ja kandsid talvesaapaid. Päeval oli tavaliselt pluss 16-18 kraadi, lisaks päike küttis soojemalt kui meil suvel. Arvestada tuleb aga jaheda tuulega ning vihma võimalusega. Öine tp on ca 10 kraadi ringis. Hinnad olid üldiselt samad või veidi soodsamad kui meil.\n25. nov 2008 14:30\nwww.booking.com vahendab hea hinnaga pakkumisi, ettemaksu ja vahendustasuta.\nSuurus ja kaugus on suhtelised mõisted. Soovitan osta 10se paki metroopileteid e carneti, maksab 10.40 euri, (e siis pileti hind põhimõtteliselt sama, mis Tallinnas) saab mugavalt liigeldud.


Muideks kui pühapäeviti veel liinil 700 liikus Kuressaarest Tallinna veel 2 bussi (mõl. 15.15), siis märgiti piletile, kas 700 (s.t põhibuss) või 700 I (ehk siis abibuss) - seda siis veel Hansabussi aegu (kui vedasid Eesti Buss või TAK Reisid, siis selle aja kohta ei oska ütelda, mis siis märgiti, ei liikunud siis ise sellel marsruudil). Kuna 149 Kuressaare - Tartu väljus 15.30, siis sai vahel jälgida kui täis kumbgi 700 läheb - tulemus oli see, et kuna abibussiks oli sageli mõni Ikarus 250 (TAK aeg), siis see sõitis praktiliselt tühjana.\nNB! Oli kordi kui abibussis polnud kassaaparaati ja piletit käidi ostmas põhibussist. Seda asja olen näinud nii Hansabussi, Sareta kui ka Sarbussi puhul.\n(selle postituse viimane muutmine: 29.05.2013 17:31 Incz.)\nKunagi kirjutasin, et minu kõige kiirem bussisõit Tallinnast Tartusse oli 1h 45 min Taistoga.\nNüüd vaatasin piletilt järele, et see toimus 3.08.2001.\nPidi ikka sel juhul vägev sõit olema,julgen karta,et juht vist sõitis lubatust kiiremini.\nEnda kiiremad sõidud jäävad 724-ga 2t ja 20min. peale.\nKõige kiirem ots Kuressaare - Tartu vahel bussiga mis minul on õnnestunud kogeda on 5tundi ja 10 minutit (liin 301 FIE Jane Anton), vist isegi talvine aeg oli (pime, metskitsed ja tont teab mis veel lisaks).\n(29.05.2013 18:12)lauri3885 Kirjutas: Pidi ikka sel juhul vägev sõit olema,julgen karta,et juht vist sõitis lubatust kiiremini.\nSeal võis juhil mingi vajadus kihutada olla, sest Tartus oli tal mingi mees vastas ja surus kätt, öeldes, et hea töö, Lembit.\n(selle postituse viimane muutmine: 29.05.2013 19:41 markot.)\nVaatasin vanadelt piletitelt abibusside kohta.\n855 Tartu-Tallinn 7.50 K 18.07.90 ja 22.08.90.\n211 Tallinn-Rõuge 18.35 R 22.02.85.\n150 Tallinn-Tartu 20.55 N 28.03.91.\n150 Tartu-Tallinn 10.25 L 18.04.87.\n724 Tallinn-Tartu 19.45 N 26.03.87.\n720 Tallinn-Kaliningrad 19.40 R 19.08.88.\n724 Tartu-Tallinn 6.35 E 19.08.85, 5.01.87, 20.07.87, R 22.02.85 ja 1.07.88. N 25.08.88 2 abibussi,\nE 4.01.88 3 abibussi.\n979 öine Tartu-Peterburi kõikvõimalikel nädalapäevadel 1985-1990 30st sõidust umbes pooled kahe või isegi kolme bussiga.\nLeidsin veel, et Tartus märgiti piletile vastavalt kas I, II, või III, Tallinnas "abi", Peterburis aga väljumisaeg kas 22.05, 22.10 või 22.15, vastavalt mitmes abibuss oli.\nNatuke veel lisa Eesti ja Läti vahelise liikluse kohta.\n8067 Valmiera - Tartu, väljus Tartust laupäeviti 15.35, käigus 1984.aastal, sõitis tavaline LAZ.\n7616 Gulbene-Ape-Valga, Valgast 15.10, aasta 1986.\n(29.05.2013 22:56)markot Kirjutas: Natuke veel lisa Eesti ja Läti vahelise liikluse kohta.\nLisaks ka veel lätlaste Aluksne - Ape - Võru vist 8066, Valmiera - Valka - Nuia - Viljandi, Rujena - Ipiki - Mõisaküla, Rujena - Mõisaküla, liininumbrid ununenud, kuid katsun leida.\n(29.05.2013 09:50)markot Kirjutas:\n(28.05.2013 23:33)lauri3885 Kirjutas: Siiski tekkis veel üks küsimus millele ma enda ja Markoti vahelisest kirjavahetusest vastust välja ei loe ja puudutab liini 724 mis väljus ainult R ja P Tartust 17.10 ja Tallinnas oli 20.05 ning tagasiteele Tallinnast Tartusse asus samuti ainult R ja P kell 20.40 saabumisega Tartusse 23.35. Et kas tegemist Tartu ATP omaga ja kas kulges selliselt edasi-tagasi?\nJah, Tartu ATP mingil ajal tegi lisaliini.\nKüsimus liini 95 Paide-Tartu kohta, mis sõitis pühapäeviti, Tartusse jõudis 19.25. Kas see läks tagasi Tallinna 19.55 abibussina?\n(28.05.2013 23:41)matefus Kirjutas:\n(28.05.2013 21:40)markot Kirjutas:\n(28.05.2013 20:59)Mister X Kirjutas: Kui rääkida Nõukogude ajal Lätti orienteerunud Pärnu ATP liinidest, siis olid veel ka:\nMõlemad olid tavaliinid. Mul on nende kohta andmeid alates 1980ndatest. Siis Cesise liini sõitsid mõlemad pargid, Valmierat ainult Valmiera park. Arvestades aga liininumbrit 359, on 70ndatel Pärnu ATP ka seda sõitnud. Piiri ületas ka Pärnu-Ainaži. Pärnu-Riia oli kiirliin.\n(28.05.2013 21:29)lauri3885 Kirjutas: Ok. Võib küll sobida 150 kohalt. Aga 732 oli siis sedasi,et Tallinnast 5.30-10.00 saabus Tartusse ja tagasiteele asus Tartust 14.50-19.30 saabumine Tallinna ja öine vahetus oli Tallinnast 12.15-16.50 saabus Tartusse ja tagasiteele järgmisel varahommikul Tartust 5.35-10.05 saabumisega Tallinna.\nAga tekkis 150 kohalt see küsimus,et Tallinnast oli iga päev väljumine 21.00 mis saabus Tartusse 0.05 aga Tartust väljus ainult R;L;P 14.55 mis siis Tallinna jõudis 18.10. Kuidas sellega on?\nAlates 1984 sõitis jah ainult R,L,P. Siis hakkaski 158 19.25 Tallinnast R,L,P väljuma.\nLiini 732 buss oli tõesti Tallinna oma ja alustas Tartust hommikul 5. 35. Liin 732 tekkis Pärast Paide autobaasi kaugliinide ümberjagamist reisijate veole spetsialiseerunud majanditele. Algselt oli see liin selline 12.15 liininumbriga 732 läbi Paide Tartusse, ss õhtul 733 liinina Põltsamaale ööbima ja sealt hommikul kl.7.00 Tallinnasse edasiliinina 734. Hiljem, seoses viletsa öömajaga Põltsamaal jäeti õhtune Tartu - Põltsamaa liin ära ja bussijuht jäi ööbima Tartusse hotelli. Buss seisis öö läbi hotelli ees. Ja reis pealinna algas varahommikul. Taotlesin selle reisi pikendamist Elvani, kuid vastati, et bussijuhi ööbimise aeg ei anna siis mõõtu välja.\nKas foorumlased ka teavad, et üks Tartu ATP Valga kolonni buss ööbis ka Tartus ja juht magas samanimelises hotellis\nSee 733 oli siis 1970ndatel?\nValga kolonni Tartus ööbimise kohta ei teadnud ja oska ka arvata, mis liin ja miks.\nMis numbriga oli Tartu - Valmiera liin?\nMis ajast Tartu ATP Ikarus 774 oli Otepää Autoremonditehase käsutuses?\nSee 733/734 ööbimisega Põltsamaal oli kusagil 70 te teine pool. 1980 aastal juba oli ööbimine Tartus. Valga kolonni buss tuli liinil 215 Valga - Võru - Tartu natuke korralikumasse hooldusesse Tartusse ja varahommikul kl. 6.05 läks liinil 125 Tartu - Elva - Otepää - Valga tagasi. Selline protsess toimus igal öösel. Valmiera - Tartu liininumber oli tõesti 8067 ja Eestis peatused Elva ja Rõngu. Paraku ei sõitnud see buss alati Elvasse sisse, kuid mõnel laupäeval õnnestus seda ka Elvas näha\n(selle postituse viimane muutmine: 29.05.2013 23:28 matefus.)\nLätlaste Võru oli küll 8066.\nNeli küsimust oleks Elva kandi liinide kohta ka.\nMillal sõitis viimati buss Rõngust Valgutasse Lossimäe ja Arja kaudu?\nMillal suleti liin 138-2 Elva-Rõngu-Sauli-Mustjärve-Limnoloogia-Rannu?\nMiks liinil 138 Elva-Haani-Rannaküla-Arali 1972.aastast viimane peatus ära jäi?\nKas 124 Pühajärve-Tallinn oli algusest peale tegelikult ettevedu Tartusse või sõitiski sama buss 1974. aastani Talllinnasse välja?\nJa kaks küsimust Valga kolonni kohta.\nMillal pandi kinni 430, mis Valgast Läti kaudu Holdresse sõitis?\nKuna lõpetas 426 (praegune 26) Valga-Koorküla-Tõrva sissesõidu Valgjärveni?\n(29.05.2013 16:13)markot Kirjutas: Vene ajal oli abibusse ikka päris kõvasti. Kas see just reegel oli, aga abibuss(id) olid üsna tavalised pühapäeviti Tallinna liinidest Tartu-Tallinn 724 16.45, 150 19.55, Tallinn-Tartu 19.45, Tallinn-Misso, reedeti Tallinn-Saru, 979 Tartu-Leningrad oli sõltumata nädalapäevast vast pooltel kordadel abibussiga, nii suvel kui talvel.\nNädalõppudel oli tihti isegi kaks abibussi mõnel liinil.\nNatuke veel lisandusi ja täpsustusi 1970ndatest.\n359 Pärnu-Valmierat sõitiski ka Pärnu ATP kuni 1978, väljumine Pärnust 5.40.\n123 Valga-Narva sõitis kuni 1976 Narva-Jõesuuni.\n171 Tartu - Narva-Jõesuu ei läbinud kummalgi suunal Narvat.\nLisaks Rõuge- ja Värska-Tallinnale oli umbes samadel kellaaegadel käigus Pühajärve-Tallinn.\nLiin 410 Viljandi-Tallinn-Kehra.\n1971 alustasid 723 Tallinn-Pihkva ja 724 Tallinn-Tartu.\n1973-1974 oli käigus liin 368 Pärnu-Valga-Võru-Pihkva, sõitis ainult Pärnu park, väljumine 23.15.\n1975 alustas 8005 Riia-Pärnu.\n1975-1978 olid käigus 732, 733, 734, vastavalt Tallinn-Tartu-Tallinn, Tartu-Põltsamaa ja Põltsamaa-Tallinn.\n1978 alustasid 8006 Riia-Tartu ja 8007 Cesis-Tartu. Sõitsid mõlemad pargid, Cesisega lõpetas Tartu kahe aasta pärast, üldse läks kinni 1991. Riia liin lõpetas 1992.\n1979 avati 745 Tallinn-Kaunas.\nTäpsustaksin ka natuke Liin 124 Pühajärve - Elva - Tartu Tallinn oli käigus 60 tel aastatel. 70. aastatel sõitis Pühajärve - Tartu vahel Otepää brigaadi PAZ buss, küll aga oli ümberistumine korraldatud Tartus liinile 200. Tallinna kassast oli tõesti aguses võimalus ka otsepiletit Otepää suunas osta, bussist aga Tallinna suunas mitte. Kuna tegemist oli Tartust Elva suunal viimase väljumisega siis tambiti see väike buss teatripäevadel silmini täis ja ei olnud võimalik enam Tallinn - Värska (200) hilinemise korral ümberistumine ja siis otsepiletite müük lõpetati. Küll aga ei olnud Tartu kassast sellele Pühajärve bussile piletit osta, sest tegemist oli ikkagi transiitliiniga.\nLiin 171I ööbimisega Narva - Jõesuus tuli Tartusse hommikul Narva kaudu.\nLiin 123 Valga - Narva muutus Valga autobaasi ajal väga paljude peatustega kiirliiniks 423 kahekskümnendate keskel, kui Valga sai teise Ikarus 256.\n70. tesse aastatesse jäävad ka kiirliinid 800 Tartu - Narva ja 811 Tartu - Tõrva - Pärnu, 815 Tartu - Põlva, 852 Tartu - Märjamaa, 860 Tartu - Jõgeva 2 korda päevas, hiljem pikendati Rakvereni ja Tartu - Väska R. P.\nLiinide ümberkorraldamise tulemusena tekkisid 840 Tartu Viljandi ja 850 Tartu Tallinn, 851 Tartu - Haapsalu, 857 Tartu - Rapla ning Tartu - Kallaste Kiviõli liinid vist (803) kuigi hiljem hakkas selle numbriga sõitma Tartu - Põlva - Pihkva. Selle perioodi lõpupoole jääb ka Tartu - Kiviõli otseliin 801\nSiit veel üks küsimus. Tartu-Elva liinil oli Tartust väljasõidul peatus "Kalev". Kus see asus ja millest selline nimi?\n(30.05.2013 00:04)markot Kirjutas: Lätlaste Võru oli küll 8066.\nLiini 138 kohta oskan öelda vaid niipalju, et muudeti mingi aeg kaheksakümnendatel linnnalähisliinideks ja hiljem hakkas seda numbrit kandma Tõrva - Pikasilla - Tartu / endine 831/. 124 minu lapsepõlvemälestuste järgi oli ettevedu jah, aga isa mälestuste järgi 60 alguses tuli Ikarus Pühajärvelt Rõngu - Elva kaudu Tartusse ja sõitis sealt otse Tallinnasse. Tõeline kiirliin oli, rohkem ei peatunud, kui ainult Otepää, Rõngu ja Elva. Hiljem PAZ ajastul lisandusid ikkagi mõned vahepeatused ja oma lapsepõlvest mäletan neid kõmpimisi tuisusel talveööl, hommikul esimele bussile ja õhtul viimaselt bussilt. Otepää mehed hoidsid kõrgel "kiirliini" nime ja harva õnnestus mõnel lisapeatus tellida.\nNende Valga liinide kohta ei tea ma kahjuks rohkem midagi, Küll aga tean, et Valga masinad sõitsid Tartus lähisliinil Tartu - Saadjärve - Juula, vist 67 liin\n(30.05.2013 00:23)markot Kirjutas: Siit veel üks küsimus. Tartu-Elva liinil oli Tartust väljasõidul peatus "Kalev". Kus see asus ja millest selline nimi?\nPeatus "Kalev " asus Riia tänaval praeguse Politseimaja ees, Selle endise KEKI peahoone vastas asub üks silikaattellistest hoone, mis kuulus rajooni teenindustootmisvalitsusele Kalev ja sellest tuligi selline nimi, sest peatus oli selle ees. Tartu oli vabariikliku alluvusega linn ja selles asusid linna ja rajooni asutused eraldi. Linna teeninduskombinaadi nimi oli Edu. Praegu kannab see peatus nime Riia ring.\n(selle postituse viimane muutmine: 30.05.2013 00:39 matefus.)\n1. septembrist lõpetab SEBE AS reisijate teenindamise kolmel kaugbussiliinil.\n(selle postituse viimane muutmine: 30.05.2013 08:43 Siim.)\nLäheb veidi offtopicuks ja sobiks rohkem Viimsete mohikaanlaste teema alla, aga puudutab ka kaugliine. Kas pädevad seltsimehed teavad mõnda Eesti-ala katnud kaugliini, kus mõni ettevõte veel "tõsisel" uue vabariigi ajal (alates 91/92) tavalise LAZ 695N-iga reisijaid teenindas? OK, 90ndatest meenub kunagi loetud Tiit Liinide PAZ 3205 kasutamise fakt Hiiumaa ja Tallinna vahel, aga see vist pigem tõesti erand.\n(30.05.2013 14:38)Mister X Kirjutas: Läheb veidi offtopicuks ja sobiks rohkem Viimsete mohikaanlaste teema alla, aga puudutab ka kaugliine. Kas pädevad seltsimehed teavad mõnda Eesti-ala katnud kaugliini, kus mõni ettevõte veel "tõsisel" uue vabariigi ajal (alates 91/92) tavalise LAZ 695N-iga reisijaid teenindas? OK, 90ndatest meenub kunagi loetud Tiit Liinide PAZ 3205 kasutamise fakt Hiiumaa ja Tallinna vahel, aga see vist pigem tõesti erand.\nUsun, et tegu oli erandiga, aga aastal 1991 juhtusin Kuressaare-Tallinn (703) nägema 695N-i. Ausalt ütelda ma ei tea kas Saaremaa Autobaasil üldse turist-LAZ-e leidus. See pidi olema miskit 1991 a mai lõpp, siis sai mindud Tallinna kooliekskursioonile ja praami peal oli lisaks meie ekskursioonibussile (IKARUS) ka liinil olev LAZ, aga noh need on tol ajal veel 11-aastase inimese mälestused, igatahes siniste triipudega oli.\nKas selle 110.liini Alatskivi-Tallinn asemele tuleb ka midagi või jääbki septembrist too marsruut teenindamata?\n(30.05.2013 14:52)lauri3885 Kirjutas:\nMitmed omavalitsused töötavad hetkel selle nimel, et antud liin sõidaks edasi ka septembrikuus.\n(30.05.2013 00:31)matefus Kirjutas:\nEnne Paide baasi liinide reorganiseerimist 1974 käis päeval Tartust Saadjärvele Paide-Tartu liini 469 buss, mis hommikul Tartusse jõudis.\n"Kalevi" peatus oli siis hilisem KEK, tõenäoliselt muudeti ära 70ndate keskel. Mäletan, et kui seal veel linnapiiri silt oli (kuni 1977), oli vähemalt linnaliinidel see küll juba KEKi peatus.\nAga samas seoses Edu teenindusmajaga veel, et vast ligi kümme aastat peale selle likvideerimist oli bussipeatus ikka vana nimega.\n(30.05.2013 00:08)matefus Kirjutas:\nTäpsustan ka omalt poolt Pühajärve-Tallinna liini kohta.\nPandi käiku algselt liinina 124c Kääriku-Elva-Tallinn, väljumine 4.55, sõitma hakkas Ikarus. Aasta hiljem, 1964, hakkas väljuma Pühajärvelt, liin 124. Kevadest 1974 sõitis ainult Tartuni.\n(selle postituse viimane muutmine: 30.05.2013 15:16 markot.)\n(30.05.2013 15:06)markot Kirjutas:\nLiin 124c oli seitsmekümnendatel Tartu Nõo - Kolga - Luke - Elva - Rõngu -Otepää - Pühajärve, nummerdati kusagil 80 te alguses ümber liiniks nr 127. Käigus Tarbusel lähiliinina nr.. 927 tänapäevalgi ja ka samadel kellaaegadel, kuid sõidab ainult Rõnguni.\nAga nr. 291 Võru - Valga - Pärnu? Läheb alaliselt kinni?\n(30.05.2013 15:01)Siim Kirjutas:


Koodiharu ühendamine meistriks, kasutades TortoiseGiti, Pythoni valikute strateegia\nNišiturg tekib mitmest tegurist, näiteks geograafia, ostja omadused, toote spetsifikatsioon ja nõuded. Strateegia on tuleviku osas esmatähtis, milles on ebakindlust. Niisiis, kuna odavale juhtimisstrateegiale järgneb toodete võimalikult modifitseerimine, saab ettevõte kasu mastaabisäästust ja kogemuste mõjust. Organisatsiooni jaoks on oluline teha õigeid valikuid; valikud võivad toimuda samal kanalil, kuid ei tohiks minna kaugemale teadmistest. Seletan, kuidas püüniseid vältidaBinaarsed valikud.\nKõigil kolmel strateegial on üks eesmärk - pakkuda klientidele kõrgemat väärtust. Need strateegiad põhinevad teatavatel konkurentsieelise põhimõtetel, milleks on kõrgema väärtuse pakkumine klientidele, kui nad teenivad ettevõttele ja sidusrühmadele keskmisest suuremat tulu.\nMis on fookusstrateegia? Strateegia on eesmärkide ja pikaajaliste eesmärkide kindlaksmääramine ning tegevuste kohandamine ja ressursside eraldamine, mis on selle eesmärgi saavutamiseks vajalik.\nStrateegia on tuleviku osas esmatähtis, milles on ebakindlust. Strateegia eesmärk on planeerida järgmise päeva või tuleviku planeerimine ja eeldada, et strateegiast saadakse parimad tulemused. Meie jaoks on oluline tulla toime ebakindla Pythoni valikute strateegia olukorraga ja olla valmis selleks, valmistades täna ette tulevasi võimalusi.\nStrateegiaotsused ei ole veel lihtsad, kuid keerulised, eeldatav tulevik võib tuleneda keerukatest, sotsiaalsetest, tehnilistest ja muudest koosmõjudest ning eelmisel päeval tehtud strateegia võib olukorda päästa. Sammud eesmärgi saavutamiseks sobiva strateegia abil edu saavutamiseks Samm 1 See nõuab missiooni ja eesmärkide kirjeldamist, millel peaksid olema ka organisatsiooni rahalised tulemused, kirjeldus peaks olema määratletud ajavööndis. Strateegiliste kavatsuste ja sidusrühmade analüüs viiakse läbi eesmärgiga saada täpsed teadmised missiooni ja visiooni avalduste kohta, strateegilise kavatsuse avaldus ning huvirühmade ja sidusrühmade hinnang.\nFookusstrateegia | Mõiste | Turufookuse strateegia\nOrganisatsiooni jaoks on oluline teha õigeid valikuid; valikud võivad toimuda samal kanalil, kuid ei tohiks minna kaugemale teadmistest.\nValikud tehakse ka siis, kui organisatsiooni fookus Pythoni valikute strateegia ainult koduturul või kui see läheb rahvusvaheliselt, mis võib olla tooteturu mitmekesistamine.\nOrganisatsioon peaks meeles pidama, et miks peaks klient toodet ostma? Miks peaks klient sinult ostma? Millist väärtust saab ettevõte pakkuda kliendile pakkumise tegemisel? Turufookuse strateegia Selle strateegia valimisel on organisatsiooni eesmärk kas madalad kulud kui seda turusegmenti teenindavatel konkurentidel või võimalus pakkuda konkurentidest erinevaid nišiliikmeid.\nPythoni CLI programmiüksuse testimine\nFookusstrateegia on põhimõtteliselt valikute ostjad, kellel on eristatavad eelistused. Kui strateegia põhineb ostjate segmendil, kelle vajaduste rahuldamine turul on suhteliselt kulukam, siis keskendub strateegia madala hinnaga.\nSissejuhatus fookusstrateegiasse Sissejuhatus fookusstrateegiasse Fookusstrateegiad on kolme Porteri arhetüüpse strateegia vahel, need kolm strateegiat on kulude juhtimine, diferentseerimine ja fookus. Kõigil kolmel strateegial on üks eesmärk - pakkuda klientidele kõrgemat väärtust. Need strateegiad põhinevad teatavatel konkurentsieelise põhimõtetel, milleks on kõrgema väärtuse pakkumine klientidele, kui nad teenivad ettevõttele ja sidusrühmadele keskmisest suuremat tulu. Mis on fookusstrateegia?\nSamuti nõuab diferentseerimise segmendis ostjana ainulaadset toodet. Fookusstrateegia on suunatud kindlale turusegmendile, seal keskendutakse valitud kliendirühmale, tootevalikule, geograafilisele piirkonnale või teenusliinile.\nSellel on tööstuses kitsas konkurentsiulatus. Focuse strateegia eesmärk on kasvatada turuosa nišiturul tegutsedes või väiksema konkurentsiga turul.\nNišiturg tekib mitmest tegurist, näiteks geograafia, ostja omadused, toote spetsifikatsioon ja nõuded. Fookusstrateegia edukust arvestatakse siis, kui majandusharu segment on piisavalt suur, et omada konkurentidega võrreldes kasvupotentsiaali. Suuremad ja keskmise suurusega ettevõtted kasutavad fookusstrateegiat koos diferentseerimise ja kulude juhtimise üldstrateegiaga.\nKonkurentsistrateegiad erineva turupositsiooni jaoks Viis konkurentsistrateegiat erineva turupositsiooni jaoks on järgmised: 1 Üldine odavate pakkujate strateegia Tehes suuri jõupingutusi, et saavutada konkurentidest madalamad kulud, ja meelitades tähelepanu suurele hulgale klientidele, jätkatakse tavaliselt konkurentide madalama hinnaga. Nišiliikmete teenindamiseks madalama hinnaga kui turul tegutsevatel konkurentidel peab ettevõte hoidma madalamaid hindu.\nPythoni CLI programmiüksuse testimine | PYTHON\nPõhirõhk on madalaimatel kuludel ja hindadel, võrreldes konkurentide pakutavate omadustega. Odava strateegia eeldus on, et see omandab konkurentidega võrreldes olulise kulueelise, mille võib suurema kasumi või turuosa saamiseks klientidele üle kanda. Madalate kuludega strateegia võib anda eelise, kui ettevõte võib teenida suuremat kasumimarginaali, müües tooteid konkurentidega sama turuhinnaga.\nPython: While Loop for Input Validation\nNeid tooteid kavatsetakse müüa madalama hinnaga ja pakkuda atraktiivsust laiale sihtturule suunatud keskmisele kliendile. Mõnikord on nendel toodetel kõrged standardid ja neid ei kohandata vastavalt kliendi maitsele, vajadustele ega soovidele.\nNiisiis, kuna odavale juhtimisstrateegiale järgneb toodete võimalikult modifitseerimine, saab ettevõte kasu mastaabisäästust ja kogemuste mõjust. Odava juhtimisstrateegiat saab kasu saamiseks kasutada ka teenuspõhises äris. Odavatel ettevõtetel on oma hindade kärpimise kaudu lihtne konkurentsist tööstuses eemale hoida, see võib olla oluline takistus ettevõtetele, kes kaaluvad sellesse sektorisse sisenemist.\nFunktsioonide korraldamine mooduliteks vastavalt valikule


Forex kauplemine: leia parim Forex platvorm 30 sekundiga\nForex Trading ehk valuutakauplemine on põnev (ja riskantne) viis, kuidas teenida lisaraha. Kui sa ei tea veel, kuidas Forex töötab, siis Financer.com teeb alljärgnevalt selgeks Forexi põhitõed.\nLeia parim platvorm Forex kauplemiseks\n3 rahvusvahelist Forex platvormi\nVõrdle Forex platvorme tasuta\n3 platvormi Forex kauplemiseks\nValitud 1566 korda\nFOREX turg on rahvusvaheline pankadevaheline valuutavahetuse turg. Selline võõrkeelne lühend tuleb inglisekeelsest fraasist Foreign Exchange Market. Kui sa reisid teise riiki ja vahetad seal oma eurod kohaliku raha vastu, oled sa näiteks osalenud Forex turul!\nForex Trading ehk valuutakauplemine on investeerimistegevus, kus kaubeldakse valuutadega ning teenitakse raha valuutakursi muutuste pealt. Seda kõike saab teha üksnes tänu spetsiaalsele arvutitarkvarale ning internetile, seega saab Forex kauplejaks igaüks, kes seda vähegi soovib!\nMis muudab Forex kauplemise eriliseks, on fakt, et tegelikult ei kaubelda mitte millegi “käega katsutavaga”. Kaupleja kaupleb sisuliselt riskiga, mida ta võtab valuutapaare ostes ja müües.\nMiks Forex turul kaubelda?\nForex Trading on väga populaarne viis lisaraha teenimiseks, ehkki tasub mainida, et tegemist on ka äärmiselt riskantse investeerimisviisiga. Forex ei ole kohe kindlasti mõeldud neile, kes ei ole valmis oma raha kaotama. Siin on aga mõned põhjused, miks Forex kauplemine nii levinud on.\nInvesteeringud on väikesed\nForex turul saab igati viisakat kauplemist alustada vaid paarisajaeurose investeeringuga ning kaubelda on turul võimalik ka väga tillukeste summadega, mis tähendab, et paarisajaeurose deposiidiga võib päris kenasti tegutseda.\nForex turg on väga likviidne\nKuna Forex turg on nii suur ja meeletult aktiivne, täidetakse tehingud mõne sekundiga ning selle hinnaga, mis parasjagu liikvel oli.\nForexi turul kauplemiseks on vaja ainult internetiühendust ja arvutit, vahel piisab isegi nutiseadmest, sest paljud kauplemisplatvormid on mingil määral saadaval isegi mobiili kaudu. Seega võid kaubelda igal ajal ja igal pool, kas või keset metsa olles! Kaubelda saab esmaspäevast reedeni igal kellaajal.\nKauplemisinstrumente on palju\nKuigi teatud valuutapaarid on enim levinud ja liiguvad kiiremini, on tegelikult valuutapaare väga palju ning seega on kauplemiseks väga palju erinevaid instrumente.\nPole maakleri komisjonitasu\nSee on ilmselt aktsiaturuga võrreldes suurim pluss, kuna aktsiaturul on maakleri komisjonitasu väga suur. Forex turul on kogu tehingu kuluks spread.\nKuidas leida turvaline Forex kauplemisplatvorm\nSelleks, et alustada Forex valuutaturul kauplemist, pead sa valima endale maakleri. Esiteks peaksid tegema pisut taustauuringut maaklerfirmale, mis sulle on silma jäänud. Vaata, kus ettevõte on registreeritud, kas ettevõtte taust on puhas, kellega koostööd tehakse ning milline on nende üleüldine mulje. Nii saad teada, kas tegemist on legitiimse ettevõttega või hoopis petturiga. Toome alljärgnevalt aga välja ka mõned muud punktid, millele võiksid tähelepanu pöörata maakleri valimisel.\nKiirus, mugavus ja lisatasud\nÜks olulisemaid punkte on see, kuivõrd mugavalt toimuvad sisse- ja väljamaksed. Enamasti toimuvad kõik ülekanded tavapankade kaudu, kuid mugavuse mõttes tasub vaadata üle, kas kasutusel on sinu kodupank.\nKui oled algaja kaubitseja, võtad paratamatult aeg-ajalt ühendust klienditoega. Maakler peaks olema pidevalt telefonitsi sinu jaoks kättesaadav ning peaks olema adekvaatne ja professionaalne, andes korralikke juhiseid ja nõuandeid.\nKuna kogu Forex kauplemine toimub kauplemisplatvormil, on äärmiselt tähtis, et maakleri pakutav platvorm oleks sinu jaoks kasutussõbralik. Selle proovimiseks võid kasutada maakleri demoplatvormi, mille abil saad katsetada kõiki platvormi funktsioone.\nMinimaalne sissemakse suurus ja lisakulud\nVaata kindlasti üle ka see, et maakleri määratud minimaalne sissemakse suurus ja kõikvõimalikud lisatasud oleksid sinu jaoks aktsepteeritavad.\nForex turul kauplemiseks tuleb sõlmida leping maakleriga (nagu nt eToro või Capital.com), kes viibki sind otse Forex turule, seda tänu kauplemisplatvormile, mis on oma olemuselt arvutiprogramm, kus näeb valuutakursside kõikumist ja saab esitada osta-müüa valuutapaare.\nForex turul kaubeldakse valuutapaaridega, mitte ühe valuutaga.\nNäiteks võid näha valuutapaare nagu EUR/USD või GBP/USD, mis tähendab, et euro või naelsterling vahetatakse dollari vastu. Kauplejana saad sa seega osta valuutapaari ja müüa selle hiljem maha, kui valuutapaari hind on sinu jaoks tulusam – sa teenid raha kahe hinna vahelt.\nValuutakursid ja nende kõikumine\nForex turul kaubeldes mõõdetakse kõikumisi punktides (inglise keeles “pippides”). Valuutakursse näidatakse 4 komakohaga, seega võid näiteks kohata väärtuseid nagu “EUR/USD 1.1802”. Kui hind on hiljem aga hoopis “EUR/USD 1.1806”, tähendab see, et hinnavahe on 4 punkti.\nSellised tillukesed kõikumised on täiesti normaalsed ning need toimuvad kogu aeg – see on valuutaturu põhimehhanism – ning just sellistelt tillukestelt kõikumistelt teenib Forex kaupleja raha.\nValuutakurss on pealtnäha stabiilne, aga sellised väikesed punktikõikumised on kaupleja jaoks tähtsad. Põhimõtteliselt just niimoodi toimibki valuutaturg ja Forex Trading.\nLeia Financer.com kaudu parimad investeerimisplatvormid\nFinancer.com kaudu saad võrrelda erinevaid investeerimisplatvorme, sealhulgas nii aktsiaplatvorme kui ka Forex Trading portaale. Vaata siit meie võrdluses olevaid investeerimisvõimalusi.\nKuidas vältida Forex pettuseid\nKuna Forex on väga ahvatlev turg, on see ligi tõmmanud ka lugematul hulgal pettureid ja kurikaelu, kes üritavad inimestel raha välja petta. Internetiavarustes liigub kahjuks ringi rohkelt inimesi, kes väidavad end olevat Forex maaklerid ja pakuvad idülliliselt kõlavaid tingimusi, mille taga on tegelikult ainult tühi loba: näiteks reklaamitakse garanteeritud kasumit, pakutakse kauplemissignaale, mis kinnitavad kindlat tulu jne. Siin on kiired õpetussõnad, mis aitavad Forexi pettuseid vältida.\nKui see kõlab liiga hea, et tõsi olla, siis see ei ole tõsi.\nKui mõni firma pakub garanteeritud tulu, öeldes näiteks, kuidas sa teenid kindlapeale iga nädal 1000 eurot või kuidas sulle garanteeritakse teatud kasumiprotsent kuus, hoia sellest eemale. Ükski korralik Forex maakler ei garanteeri midagi, sest investeeringutel ei ole lihtsalt mingeid garantiisid.\nÄra usu maaklerit, kes väidab, et riske ei ole.\nTee alati taustauuring ettevõttele.\nKõige parem viis, kuidas vältida pettuse ohvriks langemist, on teha enne pisut taustauuringut ettevõttele. Uuri internetis olevaid arvustusi ning ära kiirusta kontot avama, kui sulle pakutakse uskumatult kõlavaid tingimusi.\nForex: korduma kippuvad küsimused\nKas Forexiga võib saada rikkaks?\nForex Trading on iseenesest täiesti reaalne raha teenimise võimalus. Kui kasutada turvalist kauplemisplatvormi, tutvuda valuutakauplemise põhimõtetega, mõelda oma otsuseid läbi ja analüüsida valuutaturgu, on võimalik igati raha teenida.\nSee, kas ja kui palju raha Forexiga teenida saab, sõltub mitmest asjast, nagu näiteks:\nvaluutaturust endast (valuutakursid võivad ootamatult ja ettenägematult kõikuda);\nsinu analüüsitööst (kui sügavalt sa oled valuutaturgu analüüsinud, kui põhjalikult mõtled otsustele);\nsinu rahalistest vahenditest.\nEkspertide sõnul on kõige tavalisem ja oodatum tulu 10-15% vahemikus ning isegi professionaalsed kauplejad ei saa väga sellistest numbritest kõrgemale, sest ka väga kogenud kauplejad ei suuda kõike ette näha ja valuutakursid võivad kõikuda ootamatul viisil, mistõttu on paratamatus see, et kaotuseid tuleb ette.\nForex on, absoluutselt, väga hea võimalus kasumi teenimiseks ning heade analüüsivõimete korral on võimalik teenida Forexiga korralikult raha, kuid algaja ei tohiks väga palju oodata ning peaks meeles hoidma, et sama suur oht on ka raha kaotada, kui teha valesid otsuseid kauplemisel. Suurem osa algajatest kaotab Forexiga raha.\nKui riskantne on Forex kauplemine?\nForex kauplemine on väga riskantne ning sul on igasugune võimalus oma raha kaotada väga kiiresti.\nKõige suurem risk on fakt, et valuutakurss muutub millisekunditega ning kui see peaks liikuma sulle ebasobivas suunas, kaotad ka raha.\nEriti riskantne on Forex Trading siis, kui sa isegi ei oska veel hästi kasutada platvormi funktsioone. Forexiga kauplemist tuleks korralikult harjutada demoversiooni vahendusel enne, kui hakkad kasutama oma vahendeid.\nKas Forex kauplemine on seaduslik?\nJah, absoluutselt. Mõnes karmima seadusandlusega riigis (nagu Iisrael või Belgia) on küll Forex seadusega keelatud, kuid Eestis on igal juhul Forex kauplemine täiesti lubatud. Pea lihtsalt meeles, et tulu tuleb deklareerida oma tuludeklaratsioonil nagu iga teise tulu korral.\nMis kell on Forex turg avatud?\nForex turg on avatud argipäevil 24/7 - alates esmaspäeva algusest öösel kell 12 kuni reede õhtuni kell 12 öösel.\nMilliste valuutapaaridega saab kaubelda?\nForexi turul on saadaval üle 80 valuutapaari. Enim levinud valuutapaarid on EURUSD, GBPUSD, USDJPY, USDCHF, AUDUSD.\nKuidas töötab Forex võimendus?\nVõimendus laseb sul kaubelda suurema summaga kui sul tegelikult kontol on. Näiteks, kui võimendus on 1:1000 ning sul on kontol 100 eurot, saaksid sa sisuliselt kaubelda volüümiga, mis on väärt 100 000 eurot.\nVõimendusega saab küll oma tulu potentsiaalselt kiiremini kasvatada, ent see võib ka sama kiiresti sinu konto nulli viia. Võimendusega kaubeldes on väga suur võimalus kiirelt kogu oma raha kaotada.\nMitu Forex tehingut päevas teha saab?\nSa võid teha nii palju tehinguid kui sa vähegi ise heaks arvad? See, kui palju ja tihti kaubelda, on täiesti sinu otsustada.\nMis kell on kõige mõistlikum Forex tehinguid teha?\nÜldiselt on kõige parem kaubelda siis, kui turg on kõige aktiivsem - see juhtub tavaliselt siis, kui Suurbritannia ja USA inimesed kauplevad.\nMilline Forex platvorm on parim?\nEhkki Forex platvorme on mitmeid, peetakse üldiselt parimaks MT4, MT5 platvorme - neil on parimad võimekused ning kõrgeim turvalisus.\nKui palju on raha vaja Forex kauplemiseks?\nSee, kui palju raha Forexiga kauplemiseks vaja on, sõltub täiesti olukorrast ja sellest, millisel platvormil sa kaupled. Mõned platvormid lubavad kauplema hakata juba ühest eurost. Enamjaolt soovitatakse alustada vähemalt 1000 euroga, sest siis on piisavalt mänguruumi ka kaotamiseks.\nKas Forexi demokonto näitab reaalseid tulemusi?\nJah, Forexi demokontod on täiesti samasugused kontod nagu pärisrahakonto - kogu tegevus, mida sa näed, on täpselt sama nagu tüüpilisel Forexi kontol. Kui sa oled algaja, on tugevalt soovituslik kasutada kõigepealt demokontot, kus saad nö mängurahaga tehinguid teha. Admiral Markets pakub näiteks demokonto võimalust.\nKuidas õppida Forex turul kauplema?\nForex kauplemisega alustamiseks saad netis läbida erinevaid koolitusi! Siin on mõned soovituslikud koolitused:\nLoe rohkem investeerimisest\nFinancer.com artiklid investeerimise kohta


Viljandi haiglareform on patsientide huvides - Arvamus - Sakala\nViljandi haiglareform on patsientide huvides\nHelmen Kütt riigikogu sotsiaalkomisjoni esimees Sotsiaaldemokraatlik Erakond\nNII MÕNIGI MEIE maakonna elanik võib arvata, et plaani ehitada Viljandisse uus haigla-tervisekeskuse hoone varjutavad murepilved. 5. märtsi «Aktuaalne kaamera» tegi Viljandi haiglareformi kohta kriitilise uudisloo, milles tugines perearstide liidu juhi seisukohale.\nNeli-viis tundi varem arutati sama küsimust riigikogu suures saalis, kus Vabaerakonna arupärimisele vastas tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski. Siinkohal ongi põhjust tänada vabaerakondlasi, kes andsid võimaluse Viljandi haigla-tervisekeskuse teema üksipulgi läbi arutada.\nUUS HAIGLA KOOS tervisekeskuse ja korraliku meditsiinivarustusega annab lootust, et nii mõnigi noor arst tuleb Viljandisse tööle ning mõnigi noor pere jääb Viljandisse, sest lapse sündi on võimalik siin oodata. See tagab Viljandimaa elanikele kvaliteetse ja kättesaadavama arstiabi. Uue mudeli puhul on esmatasandi tervishoid paremini sotsiaalteenustega integreeritud ja raha kasutatakse tõhusamalt. Kaovad ära patsientide jooksutamine ja uuringute dubleerimine.\nKahtlemata on tugev argument ka see, et Viljandi linn ja teised maakonna omavalitsused ning perearstid on nii selleks projektiks kui koostööks valmis. 14 perearsti avaldasid Viljandi haiglaga peetud läbirääkimistel soovi kasutada efektiivsemalt meditsiiniseadmeid ja raha kokku hoida. Kõige tähtsam on aga see, et reform kindlustab patsiendid kiiremate ja kvaliteetsemate meditsiiniteenustega.


President Alar Karis andis heakskiidu seadusemuudatustele, mis puudutavad meretööd, vedelkütust ja autoveosõitjaid.\nPresident Alar Karis andis heakskiidu seadusemuudatustele, mis puudutavad meretööd, vedelkütust ja autoveosõitjaid. Foto: pixabay\nMeretöö seaduse muutmise seadusega võetakse Eesti õigusesse üle ILO (Rahvusvaheline Tööorganisatsioon) meretöö konventsiooni 2018. aastal vastu võetud muudatused. Need puudutavad meretöölepingu kehtivust ja laevapere liikmele töötasu maksmist olukorras, kus laevapere liige on ebaseaduslikult kinni peetud relvastatud röövi või piraatluse tõttu.\nVedelkütuse erimärgistamise seaduse ja Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse muutmise seadus näeb ette vähendada põllumajandus- ja kalandussektoris kasutatava erimärgistatud diislikütuse väärkasutamist ja suurendada aktsiisilaekumist.\nAutoveoseaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadusega viiakse autoveoseadus, Eestisse lähetatud töötajate töötingimuste seadus ja teised seadused vastavusse Euroopa Liidu maanteepaketti kuuluvate direktiivide ja otsekohalduvate määrustega. Maanteepaketi eesmärk on tagada sõidukijuhtidele nõuetekohased töötingimused ja sotsiaalkaitse ning autoveoettevõtjatele ausa konkurentsi tingimused.


antibeebipillid 25.03.02 / Naistehaigused\nOlen kasutanud müüdseks juba üle aasta antibeebi pille LOGEST. Kõik oli korras kuni eelmise kuuni. Kuuri ajal hakkas väheke verd tulema, s.t. paber sai veriseks. Panin selle ei-tea-mille arvele ning ootasin omi õigeid päevi, mis jäid aga tulemata. Kahtlustasin rasedust, test näitas negatiivset. Hakkasin uut kuuri võtma, kui poole peal hakkas taas verd tulema, aga selkorral ikka korralikult nagu päevadele omane. Helisatsin, et panna aeg kinni oma günekoloogi juures, ent tema juurde saaks aja alles aprilli lõpuks.\nNüüd siis võtsin tablette koos päevadega ning olen täitsa nõutu, mis toimub. ju neid nn. õigeid päevi ka sel korral ei tule. kas peaksin oma tavapärast kuuri jätkama või ...\nPalun andke nõu; kindlasti soovitate minna günekoloogi jutule, järsku oskate minu antu info põhjal miskit vastata.\nIlmselt on LOGEST Teie jaoks liiga madala hormoonisisaldusega rasestumisvastane vahend ja tõepoolest soovitan Teil minna nüüd oma günekoloogi juurde et preparaat välja vahetada suurema östrogeenisisaldusega preparaadi vastu.


Suunakood 04974 / +494974 / 00494974 / 011494974, Saksamaa\nSuunakood 04974 (+494974 / 00494974 / 011494974)\nSuunakood: 04974 (+494974)\nEesliide 04974 on Neuharlingersiel suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 4435941 ja suunakoodi 04974 jaoks tuleb valida number 04974 4435941. Neuharlingersiel asub Saksamaa.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 4435941, suunakoodi 04974 (Neuharlingersiel) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 4974 4435941. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 04974.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +49 (0049) ega suunakoodi 04974 (Neuharlingersiel).\nKui te ei asu Saksamaa ja soovite helistada inimesele Neuharlingersiel, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Saksamaa Riigi suunakood on +49 (0049), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Neuharlingersiel, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +49 4974. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 4435941, suunakoodi 04974 (Neuharlingersiel) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 4974 4435941.


#Alabama – SW Eesti\nNPA: Ülivinge neljas nädal juba otsas!!!\nNädal oli ülisuper-vinge. Sai nähtud jällegi sadu peresid. Nädal tõi ka mitmeid ootamatuid üllatusi. Näitkes Bookman the Erki ja Bookgirl the Sigrit, kes olid harjunud juba nüüdseks autoga töötama said see nädal osa võtta SW fitness programmist ja oma säärelihased üles turgutada ehk majade vahel driftimise asemel said nad ukselt uksele end kohale vändata\nSee nädal ma vahetasin mitte vaid linna või maakonda vaid osariiki, kus töötasin. Samuti uus turf on ka harjumatult ligidal, u 15 minuti autosõidu kaugusel, võrreldes sellega, et varem sõitsin vähemalt 50 minutit.\nKohtasin vahavat perekonda, kes olid juba üle kümne aasta tagasi soetanud SW raamatuid ja nad olid nendega nii rahul, et ostsid ka ülejäänud osad. Mis kõige naljakam selle juures on fakt, et nende uksele oli kleebitud No Soliciting kleeps/märk.\nSee nädal sain ratta selga ronida jälle ja 3 päeva rattaga töötada, sest autost enam asja ei saa…\nAga pole hullu, väike vaheldus kulus ära ja sai ka niimoodi peresid aidatud. Kohtasin palju põnevaid peresid, nii tumedaid kui valgeid, nii rikkaid kui vaeseid. Sai silmaringi avardatud ja õppisin jälle meie eluolu Eestis rohkem hindama. Bookfield is fun and full of adventure for sure.\nKohtasin ühte väga huvitavat vanaisa nimega Dan. Isutusin temaga maha, rääkisin SW toodetest ning kui oli aeg minna, siis ta küsisis, kas minul on tema jaoks 7 minutit, et lihtsalt ära kuulata. Jah, muidugi, eks ole, me kõik teame, mis sealt tuleb, eks (something about God)\nDan võttis ühe suure hingetõmbe ja räppis terve see 7 minutit piibliloo mulle ette. See oli tõesti vägev ning ülihea räpilugu. Tuli ka välja, et ta oli selle lihtsalt paari päevaga valmis vorpinud. Tõesti meeldejääv vanaisa\nRääkisin oma piirkonnas mitme inimesega, kes korrutasid, et töötan linna vaeseimas kohas. Laupäeval töötasin, siis sama ala üle ning sama väide kordus ukselt uksele minnes. Oli ka neid, kes saatsid mind linna kõige rikkamasse linnaossa. Laupäeva õhtul olin ala üle töötamas ning kell oli saamas 9. Pekki peaks selle ühe demo veel ära tegema. Läksin siis edasi ja jõudsin viimase maja juurde, kuhu olin plaaninud minna. Kui ühed toovad vabanduseks vaesuse ja ütlevad, et raha pole ning teised vastavad, et mul on kiire, siis sellelt isalt, kellega kohtusin, on mul palju õppida. Ta leidis viisi, kuidas ta saaks raamatud. Tema suhtumine ja soov olukorda parendada on need, mida saan temast mäletada.\nKohtsin toreda pere, Jimmy ja Nicole´iga, kelle kaks Saksa lambakoera oli just saanud 10 väikest kutsikat, täiega nunnud\nSamuti täna käisin esimest korda ujumas üle aasta aja, mis oli oma ette seiklus.\nNägin sellel nädalal ühel kirikul silti, mis ütles, et see pole vaid koht Pokemoniks (selle mängimiseks)\nSõitsin see nädal rattaga armadillo´st üle, täiesti kogemata.\nSee nädal võtsin osa SW fitness programmist. Ootan lihtsalt oma autole varuosa ning kui see asendatud saab peaks kõik tip-top olema\nKohtasin ühte üliabivalmit vanaema Penny´it, kes mind nõustus kahel korral autoga koju tooma. Teine kord on seetõttu, et kuidagi veidi pärast turfist välja sõitmist õhtul läks ratta tagarehv tühjaks!!! Ning ta oli õnneks üleval veidi peale 22 kui ta maja ette jõudsin oma rattaga. Nad vaatasid garaažist mehega tähti samal ajal kaks puhurit nende peale tuult puhumas Vaatepilt oli naljakam kui oskan seletada


Angola ökoloogilised piirkonnad - 2021\nAngola ökoloogilised piirkonnad\nAngola on Lõuna-Aafrika riik, mis piirab Kongo Demokraatlikku Vabariiki, Kongot, Namiibiat ja Sambiat. Angolal on rikkalikud loodusvarad nagu nafta ja teemant. Koos oma loodusvaradega on Angolal mitmekesine ökoloogia. Angola maismaal on rannajooned, kõrged kõrbed, märgalad, savannid ja niisked džungelid. Angola ökoloogilised piirkonnad sisaldavad\nSee ökoloogiline piirkond on klassifitseeritud troopilisteks ja subtroopilisteks niisketeks lehtmetsa metsadeks. Need metsad ulatuvad laialdaselt Atlandi ookeani rannajoonest erinevates Aafrika riikides, nagu Kongo, Angola, Gabon, Kamerun ja Ekvatoriaal-Guinea. Angolas koonduvad metsad peamiselt Cabinda provintsis.\nPiirkonnas on suur Maiombe metsaala, mis pakub ökosüsteemi paljude loomade ja taimede jaoks. Piirkonnas on sadu erinevaid liblikate, metsa elevantide, šimpansi, ahvide ja gorillade liike. Ökoloogilises piirkonnas on ka haruldased ja ihaldatud mahagonid, mis on kiirest metsade hävitamise tõttu suurenenud muret väljasuremisest.\nAastate jooksul on Angola valitsus algatanud kaitsealaseid jõupingutusi piirkonna lähedal asuvate kohalike kogukondade ja naabritega nagu Kongo. 2017. aastaks on plaanis luua rahvuspark Cabindas, et kaitsta ebakindlat ökosüsteemi ja olla potentsiaalne kõige tõhusam meede.\nSee ökoloogiline piirkond on klassifitseeritud troopilisteks ja subtroopilisteks kuivadeks lehtedeks. Piirkonna kliima on Tropical Savannah, kus kogu aasta vältel on nii märjad kui ka kuivad aastaajad. Piirkonnas on puu Cryptosepalum exfoliatum, pseudotaxus, mis moodustab troopiliste igihaljade metsade osad. Piirkond ulatub Sambia lääneosast Angola. Teised piirkonnas leiduvad puud on Aafrika roosipuu, Mopane puu, Brachystegia floribunda ja Bersama abyssinica.\nPiirkond toetab mitmesuguseid loomi, sealhulgas Aafrika rohumaade hiire liik, mis on piirkonna jaoks endeemiline. Piirkonnas elavad ka erinevad kabiloomad ja röövloomad, nagu kollane toonik ja sinine duiker. Piirkonnas leidub ka kudu, Bushpigi ja metsikut koera. Piirkonnas elab ka mitmesuguseid linnuliike, nagu näiteks punase torgitud pärlkana, Ross's turaco ja Aafrika harilik kärnkonn. Ökoloogiline piirkond on enamasti asustamata ja ligipääsmatu ning jääb peamiselt oma loomulikus olekus.\nAngola Miombo Woodlands\nAngola Miombo Woodlands liigitatakse troopilistesse ja subtroopilistesse rohumaadesse, savannatesse ja shrublands Biome'i. Ökoloogiline piirkond hõlmab suurt osa Kesk-Angolast ja ulatub naaberriikide Kongo Demokraatlikusse Vabariiki. Piirkonnas on troopiline kliima, kus kogu aasta jooksul registreeritakse keskmine temperatuur. Nimi on tuletatud domineerivatest puuliikidest, mida nimetatakse Miombo puudeks suahiili keeles (brachystegia). Need puud põletavad kergesti ja tulekahjud on tavalised.\nÖkoloogilises piirkonnas elavad erinevad metsloomad, nagu seebad, elevandid, antiloopid, nina, lõvid, leopard, gepard, kaelkirjakud, bushbuck, waterbuck ja tsessebe. Loodusel on rikkalik lindude elu ja mustsaba karja on piirkonna suhtes endeemiline. Kaitsealaseid jõupingutusi selles piirkonnas on oluliselt piiranud kodusõda, mis algas 1974. aastal Angolas. Sõda soodustas ebastabiilsusest tingitud ebaseaduslikku salaküttimist ja metsade hävitamist. Need tegurid on asetanud piirkonna taimestiku ja loomastiku jätkusuutlikkuse riski.\nAngola Mopane Woodlands\nAngola Mopane Woodlandi ökoloogiline piirkond on klassifitseeritud troopiliste ja subtroopiliste rohumaade, savannide ja shrublandide Biome'i alla. Piirkond asub Angola edelaosas ja ulatub Põhja-Namiibiasse. Piirkonda iseloomustavad domineerivad mopaanipuud. Mopaanimetsad toetavad mitmesuguseid loomastikuid, nagu mustad nina, lõvid, seebad, antiloopid, elevandid, gepardid ja leopardid. Piirkonnas on ka palju linde ja putukaid. Aasta keskmine sademete hulk piirkonnas on vahemikus 400–600 mm. Angola kodusõda on kahjustanud kaitsealaseid jõupingutusi nagu Mupa ja Bicauri rahvuspargid. Piirkonda ähvardab endiselt inimeste tungimine.\nMuud ökoloogilised piirkonnad\nTeised Angola ökoloogilised piirkonnad on: Kesk-Zambezia Miombo Woodlands, Lõuna-Kongo metsa-Savannah Mosaiik, Lääne-Kongo metsa-Savannah Mosaic, Lääne-Zambezia rohumaad, Zambezia üleujutatud rohumaad, Angola Montane metsa-rohumaade mosaiik, Angola scarp Savanna ja Woodlands, Kaokoveldi kõrb, Namiibia Savanna Woodlands, Kesk-Aafrika mangrovid, Lääneranniku lõunapoolne ekvatoriaal, Kasai, Alam-Kongo, Cuanza, Etosha, Namiibi rannik, Ülem-Zambezi üleujutused, Zambezian Headwaters, Okavango Floodplains, Namibi rannik ja Angola rannik.\n1 Atlandi Ekvatoriaalse Ranniku Metsad Troopilised ja subtroopsed niisked laialehed metsad\n2 Zambezian Cryptosepalum Dry Forests Troopilised ja subtroopilised kuivad lehtlehed\n3 Angola Miombo Woodlands Troopilised ja subtroopsed rohumaad, Savannas ja Shrublands\n4 Angola Mopane Woodlands Troopilised ja subtroopsed rohumaad, Savannas ja Shrublands\n5 Kesk-Zambezia Miombo Woodlands Troopilised ja subtroopsed rohumaad, Savannas ja Shrublands\n6 Lõuna-Kongo metsa-Savanna Mosaic Troopilised ja subtroopsed rohumaad, Savannas ja Shrublands\n7 Lääne-Kongo metsa-Savanna Mosaic Troopilised ja subtroopsed rohumaad, Savannas ja Shrublands\n8 Lääne-Zambezia rohumaad Troopilised ja subtroopsed rohumaad, Savannas ja Shrublands\n9 Zambezia üleujutatud rohumaad Üleujutatud rohumaad ja Savannas\n10 Angola Montane Forest-Grassland Mosaic Montane Grasslands ja Shrublands\n11 Angola scarp Savanna ja Woodlands Montane Grasslands ja Shrublands\n12 Kaokoveldi kõrb Deserts ja Xeric Shrublands\n13 Namiibia Savanna metsamaa Deserts ja Xeric Shrublands\n14 Kesk-Aafrika mangroovid Mangroovid\n15 Lõuna-Lääne rannikuala Magevesi\n16 Kasai Magevesi\n17 Alam-Kongo Magevesi\n18 Cuanza Magevesi\n19 Etosha Magevesi\n20 Namiibi rannik Magevesi\n21 Ülem-Zambezi üleujutused Magevesi\n22 Zambezian Headwaters Magevesi\n23 Okavango Floodplains Magevesi\n24 Namiibi rannik Marine\n25 Angola rannikuala Marine