Reformierakond sai oma tahtmise, Kiik armuaega - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nReformierakond sai oma tahtmise, Kiik armuaega\n20. oktoober 2021, 0:01\nKuigi tegu oli valitsuse üksmeelse otsusega, tutvustas plaane ajakirjanikele vaid peaminister ja Reformierakonna juht Kaja Kallas. FOTO: Sander Ilvest\nEhkki varem seisis Keskerakond vaktsineerimata inimeste täiendavate piirangute vastu, jõuti kaks päeva pärast kohalike omavalitsuste volikogude valimisi Reformierakonnaga kokkuleppele. Kuigi tegu oli valitsuse üksmeelse otsusega, tutvustas plaane ajakirjanikele vaid peaminister ja Reformierakonna juht Kaja Kallas.\nTasub meenutada, et veel eelmisel nädalal seisid valitsusparteid veelahkmel ning üksmeelt, kuidas üha kriitilisemaks muutuvas koroonaolukorras edasi minna, ei paistnud. Ka andis tervise- ja tööminister Tanel Kiige väljavahetamisele hoogu juurde peaminister Kaja Kallas, märkides, et kui haiglaravi võimekus kriitilise piirini jõuab, on Kiik valmis poliitilise vastutuse võtma.\nUuel nädalal, täpsemalt eile jõudis valitsus pärast tundidepikkust arutelu kokkuleppele edasistes sammudes. Ehkki otsust esitleti kui valitsuse üksmeelsest kompromissi, on otsused selgelt Reformierakonna ettepanekute nägu.\nVõrreldes eelmisel nädalal välja pakutud seisukohti ning eilseid otsuseid, on näha, et motivatsioonipaketis, mis peaks viitama Keskerakonna soovile, esitletakse ettepanekuid, mis olid nii Keskerakonna kui ka Reformierakonna lahendustena välja pakutud. Täpsemalt nii perearstide kui ka kohalike omavalitsuste premeerimine ja toetamine vaktsineerimiseesmärkide täitmisel.\nTeisalt sai heakskiidu Reformierakonna esitatud ettepanek piirata vaktsineerimata inimeste osasaamist meelelahutusüritustest. \nKeskerakonna ettepanekutest jäid välja nii sajaeurone toetus üle-60-aastasele, kes esmase vaktsineerimiskuuri läbib või tõhustusdoosi teeb, ning ka näiteks vaktsiinitakso pilootprojekt.


Jumal, Jumala neli aspekti | VISIOONID.ee | psühho-spirituaalne blogi\nJumal, Jumala neli aspekti (God, four aspects of God)\nMüstiliste õpetuste kohaselt on maailm tehtud ühest baaselemendist, mida nimetatakse eetriks, mis manifesteerub nelja elemendina — tuli, õhk, vesi ja maa. Ka Jumala viite aspekti võime me sarnaselt vaadata. Eeter vastab algsele ja jagamatule Loojale, mis ei ole ennast veel väljendanud vormimaailmas. Sedamööda, kuidas Looja ennast väljendab, manifesteerib ta ennast nelja aspektina:\nIsa, mis tähendab väljapoole suunatud jõudu, soovi luua. Meie jaoks esindavad Isa elementi ülestõusnud meistrid, samas kui me ise esindame Isa elementi Maal.\nEma, mis tähendab kokkutõmbuvat või tasakaalustavat jõudu. Võrreldes Loojaga, on kõik vormimaailm Ema. Ka meie, inimesed, oleme osa Jumalikust Emast. Kui me kaasloome, projekteerides mentaalseid kujundeid Ema valgusele (Ma-ter light), siis see Ema valgus esindab meie jaoks Ema.\nPoeg või Kristus, mis tähendab teadvust, mis ühendab Loojat (kes on vormide taga) kõigega, millel on vorm. See on ka element, mis eristab reaalse vormi ebareaalsest, nähes läbi dualistlikest illusioonidest.\nPüha Vaim, jõud või tung, mis sunnib kõiki eneseteadlikke olendeid pöörduma tagasi nende allika juurde. Alates vormimaailma algusest, on loendamatu hulk olendeid läbinud ülestõusmise protsessi ning tekitanud jõu või impulsi, mida me kutsume Pühaks Vaimuks.


Taeva Pesamuna 2021 ootab osalema turundustalentidest pesamunasid - Ärileht\nTaeva Pesamuna 2021 ootab osalema turundustalentidest pesamunasid\n2019 võitjad Daniil Golubev ja Maria Rahamägi. Foto autor: Laura Oks.\nNoortel turundustalentidel on veel viimast nädalat võimalus panna end kirja Taeva Pesamuna konkursile. Registreerida tuleb vähemalt 2-liikmeline meeskond, et panna oma ideed proovile.\nTaeva Pesamuna on koht, kus oma loomingulistele mõtetele vunki juurde saada ja parima idee eest laiemat tunnustust pälvida. Konkursil osalemine on tasuta ja oodatud on kõik kuni 26-aastased noored. Meeskonnaliikmete ülemmäära ei ole, seega saab kutsuda kampa oma kõige teravamatest pliiatsitest sõbrad, kolleegid, kursusekaaslased. Sel aastal ootab võidumeeskonda ees 2000-eurone haridusstipendium, mis annab võimaluse oma oskusi veelgi paremini lihvida ja arendada.\nEsitatud töid hindab 7-liikmeline žürii, kelle seas on esindatud start-up’i, projektijuhtimise, ajakirjanduse, reklaaminduse ja kommunikatsiooni valdkondade spetsialistid, kes üheskoos parimatest parima meeskonna välja selgitavad.\nRohkem infot: kuldmuna.ee


Uus rongiühendus Aasiat Euroopaga | Salvesta Rong\nKodu > Travel Euroopas > Uus rongiühendus Aasiat Euroopaga\nLugemise aeg: 3 minutit(Viimati uuendatud: 28/12/2019)\nUus rongiliin on käivitanud, hõlmab Aserbaidžaani, Türgi, ja Gruusia. Joon hõlmab üle 820 Km ja mahutab Veoste lisaks reisirongid. Esiteks, rida on esimene ühendada Euroopa ja Hiina samas mööda Venemaa. Rong hakkab toimima alates Aserbaidžaani pealinna Bakuu ja Gruusia pealinna Tbilisi linnale Kars in Turley. pealegi, See vähendab reisi ajal Euroopa ja Hiina vahel. Presidendid Aserbaidžaan, Türgi, ja Gruusia, samuti Euroopa Liidu esindajad, käinud avamas uut rongi liin.\nEsiteks, rongi liin oli algselt planeeritud käivitada 2010 ja siis 2012. Kuid, tõttu liin ei läbi Armeenia, nii USA ja EL ei rahaliselt kaasa ja see aeglustas. Lisaks, rida läbib riikides, mis varem oli nende piiride suletud üksteist (ulatuvad tagasi Nõukogude Liit).\nteiseks, rida, mis on nimeks "Euraasia Bridge", ühendab riikide majandusele see läbib. hiina veetakse kaupa Hiinast Euroopasse sellel liinil nii vähe kui 12 päeva. pealegi, euroopa Rongi veab 5 miljonit tonni veoseid aastas selle numbriga oodata hüpata 17 miljonit ajas. Lisaks, see teeb sadama vahend Aserbaidžaanis suurim Kaspia mere piirkond.\nAserbaidžaan ei ole avalikustatud kogukulu rida aga on teada, et nad laenatud Georgia $775 rahastamiseks Gruusia osa rida.\nKasahstan on nüüd ennast tõestanud kui uus "Silk Road’ tema suurenenud kaubaveolende Euroopa ja Hiina vahel. Ajalooliselt Kasahstani oli ühendusteeks riik Euroopa, Aasia, ja India. Põhjuseks on olnud taastekke Kasahstan kaubaveolende on, et see lõikab kaugusel Euroopast Aasiasse poolt 10,000 kilomeetri. pealegi, Kasahstan on kulutatud üle $3 miljardit oma raudteeliine. See sisaldab $250 miljonit kulutatud Khorgos Gateway. See värav lubab Hiina rongide kanda selle kauba Euroopa rongide vältides vajadustele muuta read.\nQuotes seoses uue rongi liin\nEsiteks, Aserbaidžaani president kommenteeris rongi\nBakuu-Tbilisi-Karsi raudtee on lühim ja kõige usaldusväärsem seos Aasias ja Euroopas\nLisaks, Euroopa Liidu kommenteeris\nAvamine Bakuu-Tbilisi-Karsi raudtee on suur samm transpordiühendustesse ühendab Euroopa Liidu, Türgi, Georgia, Aserbaidžaan, ja Kesk-Aasia ... piki Siiditee,\nKuna olete juba siin, miks mitte võtta 3 minutit, et leida parim rongipilet oma järgmise reisi? Kus iganes sa oled plaanis reisida Euroopas saame aidata teil leida piletid. Kas te otsite, et näha Alpides Šveits ja Itaalia või ehk külastada riikides nagu Belgia ja Ungari meil teile kaetud. Broneerige oma rongipiletid nüüd. Maksa piletid kasutades kõiki tuntumaid makseviisid\nKas soovite kinnistada meie blogipostitust saidile, Seejärel klõpsake siia: http://embed.ly/code?url=https://www.saveatrain.com/blog/new-train-links-asia-europe/ - (Kerige näha Manustuskood)\n#Aasia #asiaeurope #raillink europeantravel rong Travel


Hoolimata suhteliselt piiratud Atlandist on Portugali köögis palju Vahemere mõjutusi. Köök on väga tuntud mereandide poolest.\nRohkesti valmistatakse ühepajatoite, millele on iseloomulik paljude lihaliikide, vorstide, kalade ja aedviljade kasutamine ühekorraga. Portugali rannikul leidub palju mitmesuguseid karploomi ning kalu, mis toitudele eripärase maitse annavad.\nPõhjapoolsetel aladel kasvatatakse teravilja - nisu, otra, kaera, rukist. Lõunarajoonides kasvavad apelsinid, sidrunid, õlipuud, viinamarjad, banaanid ja teised subtroopilised viljapuud, mis kõik jõuavad ka toidulauale. Lihatoitudest on eelistatud siga, lammas, kana ja veis.\nTraditsionaalne Portugali köök ei sisalda juustu oma retseptides, seda süüakse tavaliselt enne või pärast praadi. Assooridel on oma tüüpi juust nimega „Queijo São Jorge“, mida valmistatakse lehmapiimast ning millel on vürtsikas maitse.\nPortugali traditsioonilised küpsetised on enamasti loodud keskajal, nunnade ja munkade poolt. Põhiliseks koostisosaks oli munakollane ning seda kasutatakse rohkesti tänapäevani.\nEriti kuulsad on Portugalis Duero orus toodetavad punased, valged ja ka kuldkollased portveinid. Tihti hautatakse liha selges veinis.


Parim kaubamärk: EUROPART valiti ka aastal 2017 parimaks veoautode/busside varuosade müüjaks | Europart EE\nParim kaubamärk: EUROPART valiti ka aastal 2017 parimaks veoautode/busside varuosade müüjaks\nErialaajakirjade „Lastauto omnibuss“, „Trans aktuell“ ja „Fernfahrer“ lugejad hääletasid EUROPART-i neljandat aastat järjest parimaks kaubamärgiks kategoorias veoautode/busside varuosade müüja.\nTrailerSTATION, sai kõrge tunnustuse osaliseks kategoorias „Töökoja kontseptsioon“ parima sõltumatu töökoja kaubamärgina.\nEdukas kasv jätkub\nKokkuvõttes viiel korral ja neljandat korda järjest valisid erialaajakirjade „Lastauto omnibuss“, „Trans aktuell“ ja „Fernfahrer“ lugejad EUROPART parimaks kaubamärgiks veoautode/busside varuosade müüjate kategoorias. Euroopa juhtiva tarbesõidukite varuosade ja töökojatarvikute müüja esikohale valimisega väärtustavad lugejad EUROPART kliendisõbralikku ja asjatundlikku teenindust, kiiret ja täpset logistikat ning laia tootesortimenti. See on transpordivaldkonna professionaalide poolt ka suur tunnustus ettevõtte viimaste aastate arengutele.\nAuhinna üleandmisel 21. juunil 2017 Ludwigsburgi lossis kõneles EUROPART Saksamaa, Austria ja Šveitsi piirkonna müügijuht Olaf Giesen: „Viis aastat tagasi hinnati meid esmakordselt selle olulise auhinna vääriliseks. Tookord ei osanud me oodata, et esikoht järgmistel aastatel kordub. Me ei vaimustanud tarbesõidukite valdkonna proffe mitte ainult lühiajaliselt, vaid oleme suutnud seda teha pidevalt ja pikema aja jooksul – selle üle oleme eriti uhked. Suur-suur tänu muidugi ka meie meeskonnale, kes oma heade erialateadmiste ja suure pühendumusega on alati klientide jaoks olemas ja läbi selle auhinna võidule aluse pannud.“\nEUROPART saavutas edu ka konkursil „Parim kaubamärk 2017“ töökoja kontseptsiooni kategoorias. „TrailerSTATION“ pälvis parima sõltumatu töökoja kontseptsiooniga Saksamaa kahe veoautotootja järel kolmanda koha.\nEUROPART on keskendunud raskeveokite, treilerite ja busside valdkonnale ning on omal alal Euroopa turuliider. EUROPART järjepideva kasvu Euroopas tagab ettevõtte orgaaniline kasv, professionaalsete koostööpartnerite võrgu suurendamine ning ettevõtete ülevõtmine. Möödunud kuudel on avatud mitmed uued EUROPART müügiesindused Saksamaal, Poolas, Tšehhis, Leedus ja Lätis.\n„Parima kaubamärgi tiitel neljandat korda järjest näitab, et kliendid hindavad meie järjepidevat strateegiat kõrgelt. Meie jaoks ei ole see auhind mitte mingil juhul iseenesestmõistetav ja me ei jää ka loorberitele puhkama,“ ütles EUROPART juhatuse esimees Pierre Fleck. „Juba praegu töötame hoolega selle kallal, et klientide ja tarnijate ootustele parimal võimalikul moel vastata ja neile alati professionaalset tuge pakkuda. Me oleme tuleviku jaoks parimal võimalikul moel valmistunud ja kasutame oma potentsiaali, et EUROPART võrgustikku edasi arendada.“\nLõuna-Euroopas liigub EUROPART juba järgmistel nädalatel uude faasi. Koostöös partnerettevõttega avatakse Hispaanias lisaks olemasolevale edasimüüjate võrgustikule esimene EUROPART kaubamärgi all tegutsev müügiesindus ja ka Itaalias astub EUROPART peatselt järgmise sammu. „Meie selge eesmärk on olla mõõduka aja pärast igas riigis üks tippmängijatest,“ rõhutas Fleck\nVeeb, JPEG (337 KB)


Ülistuses kujundatud | Piiblivõti | Avatud Piibli Ühing\nLoe läbi alltoodud kirjakoht: 2Aj 5:1-14\nMeister Huurami tööd templis\n1Kui kõik tööd, mis Saalomon tegi Issanda koja jaoks, valmis said, viis Saalomon kotta kõik, mis ta isa Taavet oli pühitsenud: ta pani hõbeda ja kulla ja kõik riistad Jumala koja varanduste hulka.\nSeaduselaegas viiakse templisse\n2Siis kogus Saalomon Jeruusalemma Iisraeli vanemad ja kõik suguharude peamehed, Iisraeli laste perekondade eestseisjad, Issanda seaduselaegast Taaveti linnast, see on Siionist, üles tooma.\n3Ja kõik Iisraeli mehed kogunesid kuninga juurde pühiks, mis on seitsmendas kuus.\n4Ja kui kõik Iisraeli vanemad olid tulnud, siis tõstsid leviidid laeka\n5ja tõid üles laeka, kogudusetelgi ja kõik pühad riistad, mis telgis olid; leviitpreestrid tõid need üles.\n6Ja kuningas Saalomon ning terve Iisraeli kogudus, kes tema juurde oli kogunenud, olid laeka ees; nad ohverdasid nii palju lambaid, kitsi ja veiseid, et neid ei saadud lugeda ega kokku arvata.\n7Ja preestrid tõid Issanda seaduselaeka selle paika koja tagaruumi, kõige pühamasse paika keerubite tiibade alla.\n8Ja keerubid laotasid tiibu laeka paiga üle; keerubid katsid laegast ja selle kandekange pealtpoolt.\n9Ja kangid olid nii pikad, et laekast eemaleulatuvaid kangide otsi oli näha kõige pühama paiga eest; ent neid ei nähtud väljastpoolt; ja need on seal tänapäevani.\n10Laekas ei olnud muud kui need kaks lauda, mis Mooses oli Hoorebil sinna pannud, kui Issand tegi Iisraeli lastega lepingu nende tulles Egiptusest.\n11Kui preestrid pühamust väljusid - sest kõik sealolevad preestrid olid endid pühitsenud rühmadele vaatamata,\n12ja kõik lauljad leviidid, Aasaf, Heeman, Jedutuun ja nende pojad ning vennad, seisid valgeis linaseis riideis simblite, naablite ja kanneldega ida pool altarit, ja koos nendega sada kakskümmend preestrit, kes puhusid pasunaid -\n13pasunad ja lauljad pidid ühekorraga ja kooskõlas kuuldavale tooma kiitust ja tänu Issandale -, ja kui nad häält tõstsid pasunate, simblite ja muude mänguriistadega ning Issanda kiituslauluga:\n"Sest tema on hea, sest tema heldus kestab igavesti!",\nsiis täitis pilv koja, Issanda koja,\n14ja preestrid ei võinud teenima jääda pilve pärast: sest Issanda auhiilgus oli täitnud Jumala koja.\n„Jumal on üles läinud rõõmuhõisete saatel, Issand on üles läinud pasunahäälega. Mängige kiitust Jumalale, mängige kiitust! Mängige kiitust meie kuningale, mängige kiitust!“ ( Ps 47;6,7) Issand, süüta meie südamed armastuse tules sinu vastu!\nJumala ligiolu on Pühakirjas kõikevallutav reaalsus – kas siis Seaduselaekas, puust kastis mis on neli jalga pikk ning 2,5 jalga lai ja kõrge. Kuldplaat selle peal oli „halastuse troon“, mille peale Lepituspäeval piserdati süütu ohvri verd. Ühtlasi sümboliseeris see Jumala trooni asupaika, seal kus olid käsulauad 10 käsuga. Nii oli Seaduselaegas Jumala ligiolu, armu , majesteetlikkuse ning seaduse nähtav märk\nNing nagu pulseeriv süda mis asetatakse keset lõtva ihu, tuuakse seaduselaegas templisse ( s7). Ning koheselt täidab Jumala auhiilgus templi kõige pühama paiga ( s 14). Pane tähele sündmuste järjekorda – see on otsustav: kõigepealt Seaduselaegas ( lunastuseks ning lepituseks); seejärel ning alles siis saab Jumala au voolata inimeste keskele.\nVõime seda vaadata kui imelist ning prohvetlikku ettetähendust Kristuse ning Püha Vaimu tulemise kohta. Kõigepealt Jumala Poja surm ristil ( lunastuseks ning lepituseks);seejärel ning alles siis hämmastav Püha Vaimu väljavalamine koguduse peale Nelipühipäeval – kui Jumala muutev auhiilgus asetus elava templi, tema rahva peale.\nNii Seaduselaegas kui ka ülistajad saabusid kohale lehtmajade püha aegu ( s 3), mis oli Iisraeli üks suuremaid pidustusi. Sel ajal väljendas Iisrael kogu käitumisega oma identiteeti Jumala valitud sulase ning lepingupartnerina. Kuidas see kõik välja nägi? David Ford kirjeldab Heebrea festivali ülistusteenistust: „ Kõik ülistajad olid füüsiliselt täiesti kaasa haaratud- tantsides, hüüdes, maha heites, plaksutades, lauldes ning pidutsedes. See oli äärmiselt mitmetahuline kogemus, rikas ning kontsentreeritud ning veel kaunimaks kujundatud psalmide poeesias.“\nOled sa nõus, et just ülistuses väljendab inimene seda mida ta tegelikult usub? Millele osutab sinu ülistus?\nElu mis on ülistamiseks liiga kiire –on töörohkem kui Jumal seda on soovinud. Töö on elu väljapaistev kohustus kuid ülistus elu silmapaistvaim dünaamika – sest kui töö kulutab energiat, siis ülistus uuendab seda. (J Stuart Holden)\n← Teisipäev, 17. Juuni 2008\nNeljapäev, 19. Juuni 2008 →


Triin Vihalemm – Vikitsitaadid\nEestis seostatakse hakkamasaamist mitte rahvusega nagu Lätis ja Leedus, vaid riigikeele oskusega. Varem väga terav rahvusprobeem on "ratsionaliseeritud" – keele omandamine on võti Eesti ühiskonnas hakkama saamiseks.\nLõimumis- ja muud poliitikad võiks olla suunatud erineva keeleoskuse ja keele praktiseerimise võimalusega rahvarühmadele, mitte vaadata peamiselt venekeelset elanikkonda tervikuna.\nTööturule ligipääsu probleemi ei leevenda nt keeleõppe kvaliteedi parandamine põhikoolis, kui ei võimaldata eesti keelt kontekstis järele proovida.\nTriin Vihalemm Eesti inimarengu aruande esitlusel; Alo Raun, "Vihalemm venelastest: Eestis määrab keel, Lätis-Leedus rahvus", Postimees, 5. september 2011\nTriin Vihalemm, 2011.\nKodanikuidentiteet võiks tuleneda kodanike ühiskonna või kodanikuühiskonna ideest, mis tähendab seda, et inimestevahelised võrgustikud ja sealt tulenev ka selline nn võrgustikuline sotsiaalne kapital ehk tegelikult see suhete kapital ja minu oskus ühiskonnas asju ajada, ka solidaarsus teiste inimestega võiks olla peamine. Mitte niivõrd kodanike suhe riigiga, vaid kodanike omavaheline suhe.\nTriin Vihalemm; "Vihalemm: kodanike omavaheline suhe on suhtest riigiga tähtsam", ERR, 04.11.2011\nInstitutsionaalse tasandi muutusi ei saa analüüsida ja mõtestada ilma kultuuri uurimata. Kultuur pole passiivne vastuvõtja, vaid pakub ühiskonnaliikmetele vahendeid niihästi käibivate kui ka uute, "sissetoodud" sotsiaalsete praktikate sümboliseerimiseks, tõlgendamiseks, raamistamiseks, jutustamiseks.\nÜks võimalus on kultuuriprotsessi kirjeldada kiirenduse ja aeglustuse võtmes. Kultuuri ja võimu vastastikune mõju, kultuur kui institutsionaalsel tasandil toimuvate kiirenduste, aeglustuste ja katkestuste puhverdaja ja modifitseerija. Eesti pakub siin põnevat uurimisainest.\nMa ei oleks ühise kirjelduskeele ja ka identiteedi mõtte suhtes väga skeptiline. Kogu aeg teineteist tõlkida on üsna kohmakas ja kurnav. Üksikud, erinevate ekspertsüsteemide ja teadusdistsipliinide vahel praegu käibivad metamõisted on suure koormusega, mis muudab nad kommunikatiivses mõttes liiga üldiseks. Nii nagu käibivad erinevad paradigmad ühe teadusdistsipliini sees, saavad olla ka erinevad interdistsiplinaarsed keeled ja uurimispraktikate kogukonnad, mille identiteedi loovad teatud üldisemad, paradigmaatilised rõhuasetused.\nTriin Vihalemm, vestlusring: Kalevi Kull, Valter Lang, "Piiride rikkus ja muutuste mustrid", Sirp, 23.01.2015\nTriin Vihalemm; "Professor: ühiskond ei toimi, kui osa inimesi on välja lülitatud", ERR, 20.03.2012\nUuringutest olen märganud, et pigem on üsna hea ja positiivselt ärritav mõju sellel, kui poliitikutele esitatakse teravaid küsimusi.\n[Klikimeediast:] Seesugune ajakirjandus pigem uinutab ja paneb inimesed loidu tarbija rolli. Kriitilist konteksti loovast klassikalisest arutelumeediast on palju rohkem kasu.\nTriin Vihalemm; Merilyn Säde, "Inimeste harjumuste muutmiseks ei piisa ainult veenmisest", ERR, 15.11.2015\nLaias laastus võib venekeelsest elanikkonnast ligikaudu viiendiku puhul öelda, et nad on kapseldunud, Vene riigimeedia poolt manipuleeritavad ja ei mõtle oma peaga ehk nii palju.\nVenekeelne elanikkond ei näe ideaalset ajakirjandust valvekoerana, kelle ülesanne on valvata, et rikkad ja võimukad infot liigselt ei kontrolliks ega inimestega manipuleeriks.\nÜhelt poolt on inimestel soov oma sõprade ja lähedastega hästi saada, teiselt poolt on neil ka puhas inimlik uudishimu. Kahe erineva motiivi vahel vangerdamise strateegiaid on päris palju. Oleme täheldanud näiteks seda, et sõpradega poliitilistel teemadel põhjalikult tülli minnes ei visata neid oma sõbralistist välja, vaid hoitakse kontaktid alles.\nPoliitiliste uudiste puhul püütakse oma peas kontrollida nende vettpidavust ajalooliste, kultuuriliste, võib olla ka üldiste õigussüsteemialaste teadmistega. Kui leitakse mingi vastuolu, usaldatakse ikka iseennast.\nNäiteks seletatakse meile antud intervjuudes, kuidas Venemaa meediakanalite sisus pole riigi autoritaarsuse ja suurusega arvestades midagi erilist. Meie väikeses ja demokraatlikus Eestis on aga teistmoodi ja normid erinevad. See viitab, et nad kasutavad ise teadlikult kahe kultuuri ühisosa, seda ka uudiste tõlgendamisel.\n[Ajakirjanduse usaldusväärsuse tõstmisest:] Kui teema on vastuoluline ja arvamused erinevad, tuleb küsida neid igalt osapoolelt. Sellega toetatakse nende osava meediatarbija minapilti. Samuti väärtustatakse autentsust. Lisaks võimulolijatele ja ekspertidele ei tohiks kaotada sidet mingist küsimusest puudutatud tavainimestega.\n[Eesti Inimarengu Aruanne] annab panuse ka eesti keele arengusse. Kui teaduspoliitika suunab teadlased üsna karmilt kirjutama eeskätt inglise keeles ja rahvusvahelisele teadusauditooriumile, siis EIA autorina tuleb nuputada, kuidas oma valdkonna termineid, nähtusi jm eesti keeles selgitada, uusi nähtusi nimetada jne. Arvan, et EIAt võiks eesti teaduse allkeelte arengumootorina kasutada rohkemgi.\nTriin Vihalemm, "Kommentaar", Sirp, 02.09.2011\nMuidugi ei tasu loota, et ETV venekeelne programm "asendaks" PBK-d jt vaadatavaid kanaleid. Aga uuringud on näidanud, et kui inimesed vaatavad vaheldumisi kaht eri päritolu programmi (näiteks sisserännanud oma asukohamaa ja ajaloolise kodumaa programme), siis arenevad nad meediatarbijana kriitilisemaks ja nendega on teabe abil raskem manipuleerida. Inimestel tekib parem võimalus võrrelda ja ise edasi mõelda.\nOsalussaadete puhul ei peaks rõhk olema mitte meelelahutusel, sest selles plaanis ei suuda Eesti tegijad Venemaaga võistelda. Osalussaadete peamine eesmärk peaks olema aidata kaasa teatud virtuaalse kooskonna tekkele — et vaatajad tunnetaksid, et nad saavad palju uusi (tele)tuttavaid, tahaksid nähtu üle omavahel arutada, helistaksid-kirjutaksid ja avaldaksid oma arvamust, sooviksid ise saatesse tulla jne.\nVene vaatajal on pikka aega Venemaa kanaleid jälgides välja kujunenud oma ettekujutus, milline on hea saade ja head tegijad. Seda tunnetatakse tuhande detaili kaudu — riietuses, naljades, kehakeeles, keelekasutuses jm. Võib juhtuda, et kohalikke tegijaid, kes väljaõppe saanud teises kultuurikontekstis, hakatakse võõristama ning ei peeta küllalt heaks. Selles mõttes peaks uute tegijate väljaõppes ka Venemaa meediakultuurile tähelepanu pöörama.\nTriin Vihalemm, "ETV2? — Jah, muidugi", Delfi, 27.09.2007\nVenekeelne elanikkond on veidi innukam telerivaataja. Näiteks vaatasid TNS Emori mõõdikuuringu järgi eestlased märtsis telerit keskmiselt kolm tundi ja 48 minutit päevas, venekeelsed elanikud aga keskmiselt neli tundi ja 49 minutit päevas. Eestlaste seas on levinuim raadiokuulamine, samuti pühendatakse rohkem aega ajalehtede lugemisele. Internetti kasutavad mõlemad kogukonnad üsna intensiivselt, kuid see kanal pole kõigis elanike rühmades nii ühtlaselt levinud. Küll aga erinevad telekanalid, raadiojaamad ja veebileheküljed.\nUuringud näitavad, et viimase 15 aasta jooksul on kahe kooskonna teineteise tajumine muutunud üsna täpseks. Sõltumata sellest, mida kumbki pool ideaaliks peab, tunnetatakse üsna hästi, mida teine pool kardab, mida ootab, mida arvab näiteks eesti keele õppimise-oskamise vajaduse kohta. Vaatamata hiljutistele sündmustele pole kumbki pool tegelikult arvamusel, et niipea, kui teisele poolele “tõde” selgeks teha ja ta infosulust välja tuua, lahenevad kõik probleemid. Pigem on küsimus selles, kuidas oma huvisid kaitsta, hirme-ootusi teatavaks teha.\nVenekeelse elanikkonna enamus on territoriaalselt väga lojaalne ega soovi kuhugi minna. Seega läheb nende elukeskkond (niihästi loodus- kui ka sotsiaalne) neile korda samamoodi kui eestlastele. Eri valdkondades algatatud kriisijärgsed arutelud võiksidki alata küsimusega: mida me saame teha, et meie lastel oleks Eestis turvaline ja hea elada – tingimustes, kus kahe kooskonna huvid on mitmes küsimuses erinevad? Alustada tuleks seni tehniliseks põlatud küsimustest: kuidas tagada arvamuste vahetamine, kriitika ja dialoogi toimimine ning tagasiside.\nEestlaste seas on omavahel sarnasem noorem ja keskmine põlvkond ning eristub vanavanemate põlvkond. Meie uuringud näitavad, et venekeelse elanikkonna vanim ja keskmine põlvkond on mõttemustritelt sarnasemad, eristub noorem põlvkond. Noorema põlvkonna mõttemustreid iseloomustab tarbimise, naudingute ning neid võimaldava raha ja võimu ihalus, aga ka individualism – ühiskondlikest struktuuridest-gruppidest ning tavapärastest turvalisuseväärtustest eemaldumine.\n[Vene meediatarbijast:] [V]õib öelda, et Eesti meedia täidab küll kohaliku info andja rolli, kuid jääb maailmapildi, harjumuste ja maitse kujundamisel selgelt Venemaa meediale alla.\nOlen seda küsimust mitme meetodiga analüüsinud ja võin öelda, et ei ole otsest seost Venemaa meedia jälgimise ja Venemaa-suunalise diasporaaidentiteedi vahel. Samas aga on Venemaa meedia mõju kindlasti oluline kohaliku, Eesti venelase identiteedi kujundamisel.\nEesti venekeelsel telekanalil oleks perspektiivi, kui see teha algusest peale pikaajalise, julge ja mastaapse rahvusvahelise projektina. Mõttetu on planeerida venekeelne kanal (ainult) Eesti maksumaksja raha eest ülalpeetavaks ettevõtmiseks eesmärgiga kohalikud venekeelsed "infosulust välja tuua", saates Moskvasse oma korrespondendi jne. Kindlasti peaks Eesti venekeelse programmi eesmärgid olema seatud vähemasti kümneaastases perspektiivis. Kui programm end esimese aastaga ei õigusta, ei tohiks seda pettunult "maha tõmmata", sest vaatajate harjumused on väga inertsed ning muutuvad aeglaselt.\nPeamine eesmärk peaks olema aidata kaasa sotsiaalse sidususe suurenemisele Eesti venekeelse elanikkonna seas. Et vaatajad tunnetaksid läbi telesaadete n.ö. omavahelist seotust, vajadust nähtu üle omavahel arutada, oma arvamust avaldada, end saatesse pakkuda, ise telesse tööle minna...\nTelel on head võimalused "toota" kohalikke "tähti", kellest võiksid kujuneda venekeelse elanikkonna kõneisikud. Paratamatult on siin suur roll meelelahutussaadetel. Eesti programmi eelis võrreldes Venemaa vastavate saadetega oleks just suurem tõenäosus ise aktiivselt osaleda.\nTriin Vihalemm, "Venekeelsel telekanalil oleks perspektiivi pikaajalise ning mastaapse projektina" EPL, 12.05.2007\nVähegi meditsiinilise taustaga inimestest said sotsiaalmeedias "staarid" ja tekkis palju omaloomingulisi õpetusi. Kriisi algul tehtud intervjuudes mainiti lipsamisi ka n-ö imerohtude müüki vms, mida küll esitati näitena, kuidas libauudis on ära tuntud. Inimesed on veendunud et oskavad infot kontrollida, aga tegelikult ei pruugi see alati õnnestuda.\nUurijad leiavad üsna üksmeelselt, et massimeedia sotsialiseeriv roll ei seisne mitte niivõrd ajakohase info tootmises kuivõrd sotsiaalse reaalsuse kohta teatud eelduste loomises, millele toimijad saavad oma igapäevategevuses tugineda. Päevauudised osutavad, mis on antud ühiskonnas normaalne, loovad "asjakohasuse tekstuuri".\nSisserännanute tõlgendusi sihtriigi päevauudiste kohta uurinud autorid on leidnud, et uue asukohamaa meediakultuur mõjutab lähteriigi uudiste tõlgendust, nt vägivalla eksponeerimise valulävi madaldub, võetakse omaks sihtriigis normaalseks peetav. Meie uuring näitas vastupidist normaalsusnihet, kus päritoluriigi poliitiline ja meediakultuur kujundab uudislikkuse kriteeriume. Inimesed pidasid Eesti uudiseid kohati veidraks, kuna ei suutnud leida neist uudisväärtuslikkust ühiskonna eri mastaapide ("No mind need kohapealsed uudised ei huvita ja tunduvad isegi naljakad. Näiteks mu abikaasa tuli koju ja ütles, et tead, Pärnus oli suur liiklusõnnetus. Ja mis siis! Ukrainas on rohkem kui kolm miljonit õnnetust aastas. See, mis neile on ebatavaline, on meie jaoks tavapärane.") või erinevate poliitiliste normide tõttu ("Siinseid inimesi ärritavad teistsugused asjad … ah, milline korruptsioon … kohutav. Meile, ukrainlastele … jah, see ei pruugi olla õige asi … ent meile on see norm … Me oleme sellega harjunud."). Võõristus kohalike uudiste suhtes, mis määratlevad vastuvõtva ühiskonna normaalsuse piire, pärsib regulaarset kohalike uudiste jälgimist.\nUudistejälgimise ebaregulaarsus ei ole üksnes uussisserännanutele iseloomulik nähtus. Uudiste igapäevase jälgimise harjumus on ka Eestisse Nõukogude ajal sisserännanute seas vähem levinud [---]. Märkimisväärne osa venekeelseid noori, kes on valdavalt teine ja kolmas sisserännupõlvkond, ei ole harjunud iga päev uudiseid jälgima [---]. Kohaliku venekeelse auditooriumi meediatarbimises on toimunud nihe suurema meelelahutuslikkuse ja uudiste hõredama tarbimismustri poole, mida saab osalt seletada kohaliku venekeelse ajakirjanduse arenguprobleemide ning tehnoloogiliste muutustega. Venekeelse auditooriumi uudistejälgimise rütmid on aeglasemad ning nende osasaamine parajasti avalikkuse päevakorras olevatest aruteludest eklektilisem.\nKohalikud elanikud kujundavad seega olulisel määral uute sisserännanute meediarepertuaari, s.t nende endi meediarepertuaar teatud mõttes võimendub. Juhul kui uussisserändajad loovad kontaktid valdavalt põliselanikega, pääseb eeskätt sotsiaalmeedia kaudu enam mõjule ka uue asukohamaa rahvusriiklik normaalsus. Eestis seega on kriitiline küsimus, kas uussisserännanutel tekib suhteid eestlastega.\nPärit leheküljelt "https://et.wikiquote.org/w/index.php?title=Triin_Vihalemm&oldid=55474"\nLehekülje viimane muutmine: 27. veebruar 2021, 02:12\nSelle lehekülje viimane muutmine: 02:12, 27. veebruar 2021.


Astangu auhinnad #mitmekesisuse auhinnamängus – Eesti Inimõiguste Keskus\nAstangu auhinnad #mitmekesisuse auhinnamängus\nKaks auhinnakomplekti on mitmekesisuse päeva auhinnamängu tarbeks välja pannud Astangu Kutserehabilitatsiooni Keskus, kus vähenenud töövõimega inimesed leiavad eneseteostusvõimalusi.\nKaks ühesugust auhinnakomplekti sisaldavad suurt puidust lõikelauda ja vilditud käsitööseepi.\nVilditud seep on valminud Astangu Kutserehabilitatsiooni Keskuses kaitstud töö käsitööteemalises töötoas. Seal töötavad vähenenud töövõimega inimesed, kes ei ole valmis avatud tööturul töötama. Kaitstud töö eesmärk on harjutada ja arendada tööoskuseid ja valmistuda avatud tööturule liikumiseks. Astangu keskuse spetsialistid pakuvad seejuures inimestele vajaduspõhist tuge oma oskuste ja võimete tundmaõppimisel, karjäärikujundamisel, sobiliku töökoha otsimisel, tööle kandideerimisel ja tööle asumisel.\nVilditud seebi ümbris on valminud kuivviltimise tehnikas naturaalsest lambavillast. Seep ise on naturaalne, valmistatud Signe Seepide poolt.\nLõikelaua valmistasid puidusuunalise kohanemiskursuse õppijad ühistööna. Astangu keskuse kohanemiskursused annavad võimaluse ühe aasta jooksul tutvuda erinevate võimalustega õppimiseks ja töötamiseks, täpsustada oma erialavalikut, harjutada ja omandada iseseisvaks eluks vajalikke oskuseid. Puidusuunalisel kursusel õpitakse lisaks puidutööle ka iseennast paremini tundma, olmetöid ja toiduvalmistamist, joonistamist, eesti keelt, matemaatikat, arvutit ning käiakse praktikal.\nLõikelaud on valmistatud vahtrapuust, termotöödeldud saare- ja lepapuidust.\nJust sellise auhinna omanikuks võid saada, kui postitad mitmekesisuse päeval Facebooki või Instagrami teemaviitega #mitmekesisus mõne vahva foto. #mitmekesisuse auhinnamängust saad lugeda lähemalt siit.\nAstangu keskuse tegevusega saad tutvuda siin: www.astangu.ee


Ööl vastu 26. veebruari põles Jõgeva linnas Allika tänaval Mercedes Benz. Politsei alustas juhtunu uurimiseks kriminaalmenetlust.\nPajusist varastati järelhaagis\nÖöl vastu 29. veebruari on Pajusi vallas Pajusi külas asuvasse laohoonesse sisse murtud. Varastatud on hall järelhaagis Respo. Samas on ka sisse murtud kõrvalasuva firma ruumidesse, kust on varastatud roostevabast terasest piimajahutustank. Kokku on kahju suurus 120 000 krooni. Politsei alustas juhtunu uurimiseks kriminaalmenetlust.\nValis teeoludele mitte vastava kiiruse\nLaupäeva õhtul kella 21.30 ajal juhtus liiklusõnnetus Puurmani vallas Tallinna-Tartu-Luhamaa tee 147. kilomeetril. Sõiduauto Volkswagen Polo, mida juhtis 1988. aastal sündinud Reino, kaotas ilmaoludele mittesobivat sõidukiiruse tõttu juhitavuse, sõitis teelt välja kraavi ja rullus üle katuse. Liiklusõnnetuses sai vigastada juhi kõrval esiistmel istunud 1989. aastal sündinud noormees, kes toimetati TÜ Kliinikumi kontrollile. Kannatanul oli turvavöö kinnitatud.\nJäi roolis magama\nPühapäeval kella 16.35 ajal sai politsei teate, et Palamuse vallas Tartu-Jõgeva-Aravete tee 29. kilomeetril enne Saadjärve on auto kummuli. Sõiduauto Peugeot, mille juht Karin jäi roolis magama, sõitis teelt välja ja rullus katusele. Sõidukis viibinud nelja-aastane tüdruk, neljakuused poiss ja tüdruk ning juht õnnetuses kannatada ei saanud.\nLaupäeval kella 12.40 ajal sai politsei teate tähelepanelikult kodanikult, et Palamuse vallas kaupluse juures on sõiduauto Volvo, mille juht on joobes. Politseipatrull pidas Kaarepere-Visusti tee 2. kilomeetril sõiduki kinni, selle roolis oli alkoholijoobes 1982. aastal sündinud Veiko.\nVeel teatati laupäeval kella 23.55 ajal politseile, et Põltsamaa vallas enne Lustivere küla sõidab keegi mopeediga, millel tuled ei põle. Politseipatrull määras 1974. aastal sündinud Jaanusele rahatrahvi. Mees oli alkoholijoobes ja liikus teel ilma valgustuseta.\nVaimastveres lõhuti kasvuhoone\nÖöl vastu 1. märtsi on Jõgeva vallas Vaimastvere külas lõhutud kasvuhoone. Politsei alustas juhtunu uurimiseks väärteomenetlust.


Magaziin kliendikaart - Magaziin : Magaziin\nTule meie püsikliendiks\nAnkeeti kliendikaardi taotlemiseks on võimalik täita igas meie MAGAZIINI kaupluses. Soodustused hakkavad kehtima juba esimesest ostust.\nIgas kuus on MAGAZIINi kauplustes erilised pakkumised, mis on mõeldud just meie püsiklientidele.\nLisaks on mitmed tooted MAGAZIINi kaupluste lojaalsetele klientidele ALATI SOODSATE hindadega – olgu see puhastusvahend, hambapasta või dušigeel, sõltumata päevast leiad selle meilt tavahinnast paremana. Tooted leiad kauplusest “Alati soodne” märgistusega.\nHinnatud Saksa Tchibo kodu-, köögi- ja garderoobikaubad on püsiklientidele alati 7% soodsamad.\nMeie seni kasutusel olnud kliendikaardisüsteem on läbinud muutuse ning nüüdseks on Magaziini kliendikaardiks Sinu enda ID-kaart. Oma senise kliendikaardi saad mugavalt ümber vormistada Sulle lähima Magaziini poe kassas. Kui Sa aga Magaziini klient veel ei ole, ootame Sind meie kauplusse!\nAndmekaitsetingimused avanevad SIIN\nKliendikaardi tingimused avanevad SIIN


Alumiinium aken, alumiiniumist uks, alumiinium aken, alumiinium Uks - renshi\nShanghai renshi Uksed ja aknad Co., Ltd on professionaalne tootja ja eksportija aknad ja uksed, kes on uurida selles valdkonnas üle 15 aasta. Meie tootegruppide on laialdaselt levitatud alumiinium akende ja uste, alumiiniumist ribi klaas klaasimine ja bassein tara, jne Meie peamised turud on Austraalia, Uus-Meremaa, Ameerika ja Euroopa riikides.\nAutor rikkalik kogemus tootmise ja ekspordi, saame pakkuda teostatav disain plaanid igasugu elumajad ja ärihooned. Pealegi, rangete standardite meie kvaliteeti ja teenust on tagatud. Sellepärast oleme võitnud soodsa maine ja klientide maailmas.\nMe hoiame potentsiaali ja praegused kliendid meiega tulevikus äri põhineb vastastikusel kasu!\nKüsi hinnapakkumist Internetis\nValige ideaalne stiili parim kaunistamiseks oma maja.\nNo.135 Yanda Road, Huinan Town, Pudong New District, Shanghai, Hiina


Zdolne Bestie poolpoov kaelarihm ALPAK VALLEY, rose gold *al. 18.50€ – Bestie - e-pood lemmikloomadele\nZdolne Bestie poolpoov kaelarihm ALPAK VALLEY, rose gold *al. 18.50€\nZdolne Bestie poolpoov kaelarihm ALPAK VALLEY, rose gold\nKerge konstruktsiooniga poolpoov kaelarihm\nZdolne Bestie poolpooval kaelarihmal on üks D-rõngas, mille külge kinnitatakse jalutusrihm, ning metallist rõngas, mis annab rihmale poolpoova funktsiooni. Rõhutamaks rihma ja selle kandja ilu, on metallist osad roosa kulla värvi. Rihma õmblustel on kasutatud tugevaid nahaniite.\nPoolpoov kaelarihm sobib koertele, kelle kael on peast laiem ning kellel on klassikalise kaelarihma kandmisel oht, et rihm tuleb üle pea. Samuti sobib see pikakarvalistele koertele, kellele klambriga rihma kinnitades on oht karvu kinntuse vahele jätta. Seda tüüpi kaelarihm sobib ka suurtele ja tugevatele koertele, kui olete mures plastikust pistluku tugevuse pärast - kaelarihm on valmistatud täielikult rihmast, ilma kinnitusdetailideta.\nMetallist kinnitusrõngad - tarvikud, mida Zdolne Bestie kasutab, on keevitatud või valatud, et tagada maksimaalne vastupidavus kasutamise ajal. Kahjuks ei talu kõik kinnitusrõngad kokkupuudet mereveega.\nRegulaator - külmakindlast ja vastupidavast mustast DURAFLEX materjalist, töökindel igal aastaajal.\nKaelarihma laius --- 2cm 2.5cm


Kalju lükkas Flora tiitlipeo edasi - Tänane leht\n21. oktoober 2019, 7:50 3 min lugemist\nNõmme Kalju mängijad tänasid 800-pealist publikut rõõmuhõisetega. FOTO: Eero Vabamaegi/postimees FOTO: Eero Vabamaegi/Postimees\nFC Flora tiitlipidu lükkus esialgu vähemalt nädala võrra edasi, sest Raudtee derbis tuli võõrsil vastu võtta 1:2 kaotus Nõmme Kaljult. Flora mängijad jooksid väljakule teadmises, et kui Kaljut suudetakse Hiiu staadionil võita, kindlustatakse kolm vooru enne hooaja lõppu tiitlivõit.\nFlora ajas aga ise enda elu raskeks, sest juba 13. minutil teenis endine nõmmekas Henrik Pürg punase kaardi, kui tõmbas viimase mehena maha värava poole sööstnud Aleksandr Volkovi.\nFlora peatreener Jürgen Henn reageeris arvulisse vähemusse jäämisele sellega, et saatis keskväljal tegutsenud Vladislav Kreida keskkaitsesse. EM-valikmängus Valgevenega Eesti koondise eest korraliku mängu teinud 20-aastane floralane vajas kümmet minutit, et end uude rolli sisse elada ning sai suures plaanis tööga hakkama. Väike kogemus keskkaitsjana oli Kreidal olemas, sest kolme aasta eest Flora esindusmeeskonnaga liitudes pidi ta treeningutel just seal mängima.\nEsimese puute Sorga\nKuigi Kaljul olid paremad võimalused, lõi kohtumise avavärava Flora, kui vahetusest sekkunud Erik Sorga 68. minutil oma esimese pallipuute tegi. Kusjuures, ka aprillis toimunud Kalju-Flora mängus sai Sorga jala valgeks oma esimese pallipuutega.\nHenn selgitas hiljem, et eelistas mängu iseloomu tõttu algkoosseisus Rauno Allikut. Tema plaan oli, et Sorga sekkub mängu hilisemas faasis ja tekitab värske mehena Kalju keskkaitsjatele peavalu. See plaan


Elering laenab Euroopa Investeerimispangalt ligi 1,2 miljardit krooni - Ehitusuudised\nElering ja Euroopa Investeerimispank (EIB) kirjutasid alla laenulepingule, mille kohaselt laenab ettevõte EstLink2 ehituseks ligi 1,2 miljardit krooni.\nKogu Eleringi investeeringute kava 2010-2014 realiseerimine tõstab ettevõtte bilansimahu ligi 11 miljardi kroonini, teatas ettevõte.\nEesti ja Soome vahelise veealuse merekaabli EstLink 2 rajamise kogumaksumus on 320 miljonit eurot. Sellest Euroopa Liidu toetus moodustab 100 miljonit eurot. Ülejäänud EstLink2 ehituse mahust finantseeritakse pool Eleringi ning pool Soome põhivõrguettevõtte Fingrid Oy poolt.\nElering on omaosaluse rahastamiseks tänaseks sõlminud laenulepingud Euroopa Investeerimispanga (EIB) ja Põhjamaade investeerimispangaga (NIB) kogusummas 100 miljonit eurot. Nimetatud summa võetakse kasutusele järk-järgul paralleelselt ehitustööde rahastamisega aastani 2014. Arvestades muid Eleringi laenukohustusi, kasvab ettevõtte laenumaht praeguselt 190 miljonilt eurolt nelja aastaga 400 miljoni euroni.\nSamas moodustab ettevõtte omakapital käesoleva aasta lõpuks hinnanguliselt ca 150 miljonit eurot. Aastal 2014 on omakapitali suuruseks prognoositavalt 240 miljonit eurot.\nEleringi kogu bilansimaht on 2010. aasta lõpuks ligi 390 miljonit eurot. Nelja aastaga bilansimaht ligemale kahekordistub, rohkem kui 700 miljoni euroni. Ettevõtte varadest moodustab valdava osa ehk ligi 95% põhivara.\nKokku tuleb Eleringil lähtuvalt Eesti elektrimajanduse arengukavast aastatel 2010-2014 elektrisüsteemi varustuskindluse tagamiseks investeerida ligikaudu 450 miljonit eurot. Olulise rahalise mahu investeeringute kavast moodustavad EstLink1 väljaostmine, EstLink2 ehitus ja avariireservjaamade rajamine.\nEleringi juhatuse esimees Taavi Veskimägi kommenteeris, et äriühingule esitab selline järsk investeeringute kasv suure väljakutse lisaks projektide efektiivsele teostamisel ka investeeringute finantseerimise osas. Finantseerimise teeb eriti komplitseerituks investeeringute järsk haripunkt 2013. aastal.\n"Elektrimajanduses aset leidvad suured muutused Euroopas sunnivad Eleringi kiiresti tegutsema, et integreerida Eesti elektrisüsteem Euroopa elektrivõrgu- ja turuga, tagamaks tarbijale elektri varustustuskindlus talutava hinnaga ka selle kümnendi teisel poolel. Samas oleme finantseerimise korraldamisel seadnud endale ülesandeks säilitada infrastruktuuri ettevõttele kohane tugev finantspositsioon ja leida tarbijat kõige vähem koormavad finantseerimisvõimalused, “ ütles Veskimägi.\nEleringi poolt väljatöötatud investeeringute kava põhineb Vabariigi Valitsuse poolt kinnitatud Eesti elektrimajanduse arengukavas aastani 2018 toodud ülesannetel põhivõrguettevõtjale ning Konkurentsiameti seisukohtadel põhjendatud investeeringute taseme osas. Eesti ja Soome vaheline teine kaabelühendus on suurim Eesti elektrivõrgu arendamiseks tehtav investeering läbi aegade.\nElering laenab 3,2 miljardit krooni


Poekett: müüjaametit peetakse saamatu inimese tööks - Töö - Tarbija\nPoekett: müüjaametit peetakse saamatu inimese tööks\nKui nii mõnigi väikelaps soovib suurena saada müüjaks, siis reaalsuse kohale jõudes see soov sageli muutub - enamasti pole müüjaamet noorele tööotsijale atraktiivne ning ettevõte peab töötajate leidmise nimel vaeva nägema.\nRimi personalijuhi Kaire Tero arvates on teenindajate kesine maine ja seeläbi ka tööjõupuudus teenindussektoris kõigis kolmes Balti riigis üsna sarnane. Seetõttu püütaksegi ettevõttes tegeleda teenindaja maine parandamisega ning seda eelkõige läbi sisemise juhtimiskultuuri parendamise.\n«Meie kogemus ütleb, et lahkuva töötaja peamine põhjus ei ole palganumber, vaid otsese juhi suhtumine või sobimatu kollektiiv,» tõdes ta. Kuigi klienditeenindajate töötasud ei võistle ka mujal maailmas spetsialistide ja juhtide palkadega, sest töö keerukusest tulenevalt on ka nõutavad oskused, teadmised ja oodatav kogemus erinevad, arvab personalijuht siiski, et ka teenindajaamet pakub kogemusi, mida tulevane spetsialist või juht oma ametis vajab.\nNendega on näiteks suhtlemisoskus, võime toime tulla erinevate inimestega erinevates olukordades, kannatlikkus ja enesejuhtimise oskus.\nTöö pole lihtne, kuid sel on plusse\nTero märkis, et teenidussfääri töökohti on Eesti ühiskonnas alavääristatud alates taasiseseisvumisest. «Me kõik oleme kuulnud suhtumist, et see on kõige hullem amet maailmas, mida suudavad teha kõik ning mille eest palka justkui ei makstagi – et see on vaese ja saamatu inimese töö,» ütles ta, lisades, et teiste arvamuse pärast ei julgetagi kassasse tööle minna.\nSamas pole müüja töö sugugi lihtne, tõdes Coop Eesti kommunikatsioonijuht Martin Miido. «See nõuab püsivust ning oskust suhelda, seda ka olukorras, kui tema juurde jõuab inimene, kellel elementaarne viisakus on kaugeks jäänud. Viimaseid võib kohata igal pool, ka poest väljas, aga kuna müüja suhtleb päeva jooksul paljude inimestega, siis nende hulka eksib mõni toriseja päeva jooksul ikka,» kirjeldas ta.\nSiiski on müüjaametil ka plusse. «See töö ei küsi vanust ning pakub paindlikku graafikut, mistõttu sobib nii noorele tudengile, vanemale inimesele kui ka neile, kes ei taha teha traditsioonilist kaheksast viieni tööd,» lisas Miido.\nSelveri turundusjuht Triin Kaare arvas seevastu, et teenindaja maine ei ole kaugeltki mitte halb ning see köidab nii noori kui vanu, kuid noortel on siiski kõrgemad ootused. «Ehk on asi ka selles, et meie töötajatel on küllaltki suur võimalus päeva jooksul teha erinevaid tegemisi - keegi ei ole ainult kassas või ainult letis, vaid täidab erinevaid ülesandeid,» ütles ta.\nRimi personalijuht tõdes, et tegelikult võiks noored näha lihtsamates töökohtades hoopis võimalusi ja kohta, kust karjääri alustada. Kuna jaekaubanduseski on võimalik ettevõttesiseselt areneda, siis müüjastki võib saada sama ettevõtte juhtivtöötaja ning sageli saabki – kogu tööprotsessi detailideni tundmine võimaldab seda kõige paremini juhtida.\n«Rimis on palju selliseid näiteid ning juht, kes on alustanud ettevõttes teenindajana, on tulevikus kuldaväärt töötaja, kuna ta teab omast kogemusest rohujuure tasandini välja, mida kliendid vajavad ja kuidas ettevõtet edukalt toimivana hoida, nii et kõik oleksid õnnelikud,» lisas Tero.\nMiido sõnul pole sama võimalus harv ka Coopi poeketis töötades. «Töötaja organisatsioonis püsimist toetavad ka motivatsioonipaketid, mis ühistutes võivad mõnevõrra erineda. Üldiselt on töötajatele soodustusi rohkem, kui kahe käe sõrmedel kokku võib lugeda, alustades tervise ja hariduse toetamisest ning lõpetades mitmete boonustega,» rääkis ta.


VIDEO ⟩ Jürilo: Tanel Kiik ei ole mulle kordagi öelnud, et ma olen pidur - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\n18. juuni 2020, 15:41\nVideo ⟩ Jürilo: Tanel Kiik ei ole mulle kordagi öelnud, et ma olen pidur\nTerviseameti juhi kohalt lahkuv Merike Jürilo ütles intervjuus Postimehele, et temast vabanemise soov ei tulnud talle üllatusena, samas kuulis ta kriitikat vaid meedia vahendusel, mitte otse näost-näkku.\nTeie ja ministri sõnavõtud on omavahel justkui vastuolus. Te ütlete, et olite üllatunud sellest, kui selgus, et usaldus on teise vastu katkenud. Kuidas sai see olla teie jaoks üllatus, kui signaale oli tulnud tegelikult juba pikalt? Ka peaminister on Postimehe otsesaates teinud terviseameti suunal kriitikat juba aprilli lõpus.\nMeedia vahendusel tehtud kriitikat ei saa ma kuidagi võtta lahendamiseks. Konstruktiivset kriitikat ja tagasisidet antakse inimesele vahetult, selleks, et inimene saaks areneda ja teha paremini, et oleks võimalik anda endast parim.


Tänane kuupäev 13 Juun, 2021 18:22\nTeema pealkiri: Re: Oskab keegi taastamisnõuannet anda?\nPostitatud: 22 Mär, 2014 10:42\nLiitunud: 17 Dets, 2007 11:16\nMina isiklikult õlitaks selle plekitahvi ära rooste lisab talle autentsust. Statolili tootevalikus on olemas selline kraam,, mida nimetatakse coatway. Vedel konserveerimis õli, mis kuivab täielikult. tootja väidab, et kestab peal 2 aastat aga ise teeks korra aastas ja tulemus saab hea.\nhttp://www.maardekeskus.ee/statoil-coat ... abd4dacf93\nKindlasti on ka teistel tootjatel analooge aga kuna ise seda kasutanud siis julgen soovitada.\nTeema pealkiri: Re: Alumiiniumi konserveerimine\nPostitatud: 22 Mär, 2014 20:34\nMereveest välja võetud metall tuleb koheselt panna magevette ja jätta sinna ligunema päris mitmeks kuuks.Magevesi peab välja lahustama meresoola.Kui seda protsessi mitte teha siis aasta pärast on nendest lennuki detailidest poole vähem alles.Alumiinium hävineb veel eriti kiiresti.Suured tükid saad näiteks panna likku mõnda tiiki või järve.Muidugi eeldusel et need sealt pärast ka kätte saad.\nPostitatud: 24 Mär, 2014 23:31\nAlumiiniumi vaenlane on õhuhapnik. Pese survepesuriga, kui detailid seda kannatavad, kuivata ja siis wd-40 nimeline õli. Lapiga laiali hõõruda. Blokeerib hästi õhuhapniku ja kaitseb seega edasise oksüdeerumise eest.\nTeema pealkiri: Militaarkola puhastamine ja konserveerimine.\nPostitatud: 12 Okt, 2014 17:59\nTuhnisin foorumis ringi, kuid infot sellel teemat pole trehvanud. Kas kellegil on kogemusi sellel alal ja oleks nõus saladusi avaldama ka teistega.Ette tänades.\nTeema pealkiri: Alumiiniumi puhastamine\nPostitatud: 12 Okt, 2014 23:39\nMaglite taskulambis hakkas patarei lekkima. Alumiinium korpus oli seespoolt niipalju oksüdeerunud et vaevu sai patareid välja. Välispinnani ei ole veel protsessid jõudnud.\nKas on ideid millega see puhtaks saaks, et edasi ei ussitaks?\nTeema pealkiri: Re: Alumiiniumi puhastamine\nPostitatud: 13 Okt, 2014 10:24\nProovi Kontakti SW, tootjaks Würth.\nTeema pealkiri: Saksa täägi hoidiku puhastamine\nPostitatud: 31 Aug, 2015 16:32\nLiitunud: 17 Aug, 2015 10:40\nKuidas oleks võimalik Saksa täägi sisemist osa puhastada? Mehhanismi välja võtta ei saa, sest asi on kinni kiilunud. Tääki pole ka eriti mugav sisse panna, sest täägi tera saab mustaks. Kas oleks mõtekas teha elektrolüüsi või kasutada vastavaid happeid?\nSoovin osta II ms. Saksa tääki, hind võiks jääda 30-40 Euro vahele. karlkaskmail@gmail.com\nTeema pealkiri: Re: Saksa täägi hoidiku puhastamine\nPostitatud: 31 Aug, 2015 18:03\nMehhanism tuleb välja võtta. Kui ei saa, tuleb leida inimene kes saab. Elektrolüüs võtab ainult väljastpoolt. Oblikahappega saab seest teha ja harjadega tuleb seest jäägid välja puhastada.\nPostitatud: 31 Aug, 2015 20:05\nKas oleks võimalik mehhanismi ka ise välja võtta? Näppudega seda teha vist ei saa, minul vähemalt ei õnnestunud.\nPostitatud: 31 Aug, 2015 20:19\nSain juba kätte, saan nüüd seest ka rooste kätte. Tänud!\nTeema pealkiri: maksimi kilp\nPostitatud: 06 Nov, 2015 22:26\n12201036_10153379847302690_596795451_n.jpg [ 38.76 KB | Vaadatud 6958 korda ]\nkas liivapritsiga on keegi puhastanud ja mis on tulemus? vöi peaksin jätma selliseks nagu on?\n12204628_10153379847362690_2058741801_n.jpg [ 78.28 KB | Vaadatud 6958 korda ]\nPostitatud: 08 Nov, 2015 22:45\nliivaprits täiesti norm.ja hiljem antirust peale.\nTeema pealkiri: Saksa raha\nPostitatud: 03 Jaan, 2016 19:18\nIlusat ja vanavararohket uut aastat!\nNatike abi vaja.\nOn vaja puhastada peotais saksa sõjaaegseid münte. Neid tsingisulamist.\nMingit numismaatilist kvaliteeti taga ei aja. Peaasi et oleks ilus vaadata ja, et oksüdeerimine ei läheks edasi.\nTeema pealkiri: Re: Saksa raha\nPostitatud: 03 Jaan, 2016 19:40\nSuht lootusetu teema.Keemiaga ei tee tsinkide puhul midagi,üks võimalus on pehme harjaga kergelt puhastada ja nii jättagi.Edasise oksüdeerumise vältimiseks kata mingi vahaga.\nPostitatud: 03 Jaan, 2016 20:10\nPeaks vist puhastamiseks sobiv aine leiduma, nimeks Trilon-B. Numismaatikud teavad.\nVeel võib soovitada ultrahelipuhastust, kullaseppadel on sellised vannid. Ja peale selle jah eelkirjutaja vastuse kohaselt katta mingi ainega, mis blokeerib õhuhapniku juurdepääsu.


Henrik Roonemaa: osta uus telefon, ära mine arstile - Arvamus\nHenrik Roonemaa: osta uus telefon, ära mine arstile\n7. veebruar 2014, 12:33\nKahtlustad endal puukborrelioosi? Maohaavandeid? Kilpnäärme alatalitlust? Klamüüdiat? Menopausi? Palun väga, osta test, tee sõrme otsa väike auk või pissi purki ja saadki teada. Müstika.\nArstidel muidugi tõusevad juuksekarvad püsti juba siis, kui patsient alustab vastuvõtul juttu sellest, et ta on oma sümptomeid põhjalikult guugeldanud ja teab täpselt, mis tal viga on. Huvitav, kas guugeldamine koostöös apteegist ostetud koduse kiirtestiga teeb asja paremaks või halvemaks? Ma juba kujutan ette kodanikke, kes, tahvelarvuti ühes käes ja korduvast testimisest auklikuks torgatud teise käe sõrmed sidemes, kiiresti arsti vastuvõtule nõuavad, sest kodune test näitas neile sadat surmahaigust.\nSamas on kindel see, et juba lähemate aastate jooksul suureneb seesugune patsiendi omaosalus meditsiinis veelgi ja ilmselt muutub meie elu seeläbi ka paremaks ja tervemaks. Eelmisel nädalal kohtusid USA ravimiameti (FDA) ja Apple’i väga kõrgetasemelised esindajad. Millest seal kohtumisel räägiti, ei ole teada, aga Apple pole ainus suur tehnoloogiafirma, kes viimasel ajal FDA uksi kulutamas on käinud. Samasuguseid kohtumisi on pidanud ka Google. Mida nad siis tahavad? Kõige tõenäolisem on see, et nad tahavad uut läbimurret.\nTehnoloogiahiiglastel on nimelt probleem: nad on väga suured ja kui nad tahavad mingi täiesti uue tootekategooriaga turule tulla, peab ka see olema piisavalt laiaulatuslik, et üleüldse vaev ära tasuks. Kuigi palju on räägitud, et Apple teeb oma televiisori, ei ole sellel mõnede analüütikute hinnangul erilist mõtet, sest sellel turul pole lihtsalt nii suure firma kui Apple jaoks piisavalt raha. Tervishoid seevastu on mitukümmend korda suurem turg kui näiteks televiisorid ja seal juba on mõtet mängida. Teiseks on tänaseks asi jõudnud nii kaugele, et tervishoid hakkab tehnoloogilise läbimurde jaoks küpseks saama.\nTehnoloogiafirmad on aastate jooksul selliseid küpseid valdkondi põhjalikult muutnud, näiteks kaugekõned, lennundus, post, fotograafia, entsüklopeediad ja nii edasi, ning varsti proovivad nad jõudu tervishoiu kallal. Kodused borrelioositestid on üks selle nähtuse ilminguid. Teine ilming on tehnoloogiline. Praegu võib umbes saja euro eest osta käevõru, mis loeb samme ja kulutatud kaloreid, jälgib unetsükleid ning aitab igatpidi paremini ja aktiivsemalt elada. Aga kohe varsti läheb selles osas veel palju huvitavamaks.\nGoogle teatas näiteks hiljuti, et nad töötavad välja nutikat kontaktläätse, mis jälgiks pidevalt inimese veresuhkru taset ja annaks muutustest jooksvalt teada. Apple töötab aga väidetavalt telefoniäpi kallal, mis pidevalt jälgiks inimese vererõhku, vedeliku taset organismis, pulsisagedust ning veresuhkru taset. Üks võimalus on, et monitoorivaks seadmeks on sensoreid täis Apple’i nutikell, mille turuletulekut ka juba ammu oodatakse.\nSeega pole võimatu, et mõne aasta pärast on meil taskus seadmed, mis pidevalt meie olulisemaid tervisandmeid logivad, ja siis tekib muidugi küsimus, mis neist andmetest edasi saab. Ehk on nii, et sinu äpp mõõdab vererõhku ja su perearsti arvutis olev äpp võtab neid andmeid pidevalt vastu? Ja kui nii on, siis mida arvab sellisest tehnoloogiliselt edasijõudnud personaalsest meditsiinist meie e-tervise süsteem, mis sel nädalal kolme jalga lonkavaks tunnistati? Ma kardan, et ta hakkab lonkama ka neljandat.


https://www.bauhof.ee/et/aiaparadiis-kas-universaalne-voi-erivaetis 4365490 Kas universaalne- või eriväetis? https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/u/n/universaal-s.jpg 0.00 EUR InStock /Aiaparadiis /Aiaparadiis/Aiakalender Suur valik universaalseid väetisi tekitab küsimuse, kas tõesti on vaja pea 20 eriväetise kotti (nt roosile, tomatile, okaspuule, elupuule jne) või saab hakkama ühe hinna poolest sobiva universaalväetisega ja vastavalt kasutusjuhisele siis erinevalt grammitada roose, muru jne. Suur valik universaalseid väetisi tekitab küsimuse, kas tõesti on vaja pea 20 eriväetise kotti (nt roosile, tomatile, okaspuule, elupuule jne) või saab hakkama ühe hinna poolest sobiva universaalväetisega ja vastavalt kasutusjuhisele siis erinevalt grammitada roose, muru jne. Väetisetootjad proovivad teha aiapidaja valikut lihtsamaks, pakkudes eriväetisi, mis arvestavad mingi kindla taimerühma vajadusi. Näiteks vajab tallatav muru peale kasvu ergutava lämmastiku ka võrsumist ja juurekava arengut soodustavat fosforit ja kaaliumi, kuid mitte nii palju kui suvelilled ja tomat õitsemiseks ja viljumiseks. Muruväetised sarnanevad oma koostise poolest tavaliselt kevadväetisega, sisaldades peamiselt kasvu soodustavat lämmastikku. Seega võib kevadel kiirema tärkamise huvides kasutada muruväetist ka kui kevadväetist. Okaspuude ja rodode jaoks võib osta ka ühise paki väetist, sest nende taimede nõudmised on sarnased (eelistaks siiski rodoväetist okaspuude väetamisel, et tagada rodode, hortensiate jt rikkalikum õitsemine). Roosipildiga väetised sobivad aias ka kõikide teiste püsi- ja suvelillede, lehtpõõsaste ning köögivilja väetamiseks. Kui kunagi soovitati kogu aia üldväetiseks kartuliväetist, siis tänapäeval on selleks roosiväetis. Samas tekib aga küsimus, kui usaldusväärsed on nende pildiga väetiste kasutusjuhendid, kus ühte soovitatakse panna iga kolme nädala tagant 40–100 g/m2 ja teist vaid kord aastas 75 g/m2. Tegelikkuses oleneb väetise kogus ning kordade arv väetisest enesest. Määravaks on taimede poolt toiteelementide omastamise protsent, mis võib jääda vahemikku 15–95% ning väetise võime püsida juurte läheduses mullas (nt Osmocote® 6 kuud, Substral® 100 päeva, Compo®). Väetamise kuldreegliks tuleks pidada, et väetada tuleb peaga, mitte peoga. Ennem pisut väiksema kui suurema väetusnormiga, kuid siiski arvestada, et tasakaalustatult väetatud taim on vastupidavam haiguste ja kahjurite suhtes. Autor: Eneli KägerSubstral®-i aianduskonsultant add-to-cart 0 % 0 https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/u/n/universaal.jpg\nVäetisetootjad proovivad teha aiapidaja valikut lihtsamaks, pakkudes eriväetisi, mis arvestavad mingi kindla taimerühma vajadusi. Näiteks vajab tallatav muru peale kasvu ergutava lämmastiku ka võrsumist ja juurekava arengut soodustavat fosforit ja kaaliumi, kuid mitte nii palju kui suvelilled ja tomat õitsemiseks ja viljumiseks.\nMuruväetised sarnanevad oma koostise poolest tavaliselt kevadväetisega, sisaldades peamiselt kasvu soodustavat lämmastikku. Seega võib kevadel kiirema tärkamise huvides kasutada muruväetist ka kui kevadväetist. Okaspuude ja rodode jaoks võib osta ka ühise paki väetist, sest nende taimede nõudmised on sarnased (eelistaks siiski rodoväetist okaspuude väetamisel, et tagada rodode, hortensiate jt rikkalikum õitsemine).\nRoosipildiga väetised sobivad aias ka kõikide teiste püsi- ja suvelillede, lehtpõõsaste ning köögivilja väetamiseks. Kui kunagi soovitati kogu aia üldväetiseks kartuliväetist, siis tänapäeval on selleks roosiväetis. Samas tekib aga küsimus, kui usaldusväärsed on nende pildiga väetiste kasutusjuhendid, kus ühte soovitatakse panna iga kolme nädala tagant 40–100 g/m2 ja teist vaid kord aastas 75 g/m2. Tegelikkuses oleneb väetise kogus ning kordade arv väetisest enesest. Määravaks on taimede poolt toiteelementide omastamise protsent, mis võib jääda vahemikku 15–95% ning väetise võime püsida juurte läheduses mullas (nt Osmocote® 6 kuud, Substral® 100 päeva, Compo®).\nVäetamise kuldreegliks tuleks pidada, et väetada tuleb peaga, mitte peoga. Ennem pisut väiksema kui suurema väetusnormiga, kuid siiski arvestada, et tasakaalustatult väetatud taim on vastupidavam haiguste ja kahjurite suhtes.\nKAS UNIVERSAALNE- VõI ERIVäETIS? on lisatud ostukorvi


nägemise halvenemine | Silmahaigused | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nnägemise halvenemine 10.03.07 / Silmahaigused\nolen 23 aastane naine,1.5 aastat tagasi tehti lasik, silmad olid u.-4.75. siiani on kõik hästi olnud, aga kolm kuud olen täheldanud, et parem silm on justkui teistmoodi. Hommikul on nägemine väga hea ja korras. Päeval töötan arvutiga ning õhtuks on silmad väsinud ja ka nägemine on halvenenud. Ja siis on ka kaugemaid asju raskem fokusseerida. Kui võrdlen kahte silma nii, et panen ühe kinni, siis on just vasak see, milles on probleem. Kuna olen olnud lühinägelik, siis tean, et sellega kaasnev nägemine on tavaliselt udune, piirjooned hägused. Nüüd on aga nii, et udune otseselt ei ole, aga oleks nagu õrnalt kahekordne kaugel asetseva asi. Arvutiga töötades tunnen ka, et paremas silmas on tunne ebamugavam. S\nVeel olen täheldanud seda, et kui ilmad on sombused, siis näen halvemini, aga kui on päike väljas, siis ei ole nägemise probleeme. Kas mul hakkab lühinägevus tagasi tulema või on see kõik millestki muust tingitud? Ja kui hakkab, siis kui suur on miinus, millest uuesti tehakse loperatsioone? Kuidas saaksin enda enesetunde leevendamiseks hetkel ise aidata?\nSoovitan pöörduda konsultatsioonile Teid opereerinud arsti poole.\nTeil tuleks teha kindlasti silmade optilise ehituse uuring laia pupilliga. Siis on näha, kas miinus on tõeliselt süvenenud, või on tegemist lihtsalt nägemise langusega. Kordusoperatsioon on lihtne protseduur.\nMinu 12-aastasel pojal halveneb nägemine igal aastal: praeguseks on silmad juba -4,0 ja ilma prillideta ei näe ta peaaegu midagi. Arst ütleb, et see on kasvava lapse puhul tavaline. Kas mingid ...\nSee on lühinägelikkuse puhul tavaline,et kasvueas prillitugevus muutub.Loomulikul peab kasvava lapse toit olema igati täisväärtuslik ja vitamiinirikas, aga mingid lisavitamiinid ei aita.Prille peaks ta ...\nmis haigus see on , mis võib ette võtta , millega ravida . missugune prognoos .\nPigmentretiniit on aeglaselt progresseeruv võrkkesta degeneratiivne haigus, mis algab enamasti lapse või noorukieas ja kahjustab võrkkesta kepikesi ja kolvikesi,esineb mõlemas silmas ja on päriliku iseloomuga,siiski ...\nOlen 19. aastane ning esimesed prillid sain 9. klassis. Tol korral oli kaugelenägemine kusagil -0.5 juures mõlema silma puhul. Nüüd aga on nägemine nähtavalt langenud. Kas sellises vanuses on nägemise ...\nMiinusprillidest vabanemiseks tehakse laseroperatsioone alates 18. eluaastast tingimusel,et prillitugevus ei ole viimase aasta jooksul muutunud.Kui siiski miinus on viimase aasta jooksul suurenenud, ...\nMillest oleneb silmade halvenemine????\nolen lühinägelik ja mul on silamd veel halvemaks läinud ja miinust on ka päris palju juba -7,5 ja -4,5...prille ma ei taha enam saada kuna klaasid on suht paksud,kas ma peaksin oma silmi uurima veel kuhugile ...\nLõikused on võimalikud alates vanusest 18 ja stabiilse nägemise juures. Sellise suurema miinuse korral võiksite hankida prillid 'õhendatud klaasidega'. Need ei näe paksud välja.\nMinu küsimus on järgmine: kas skleriidist võib olla tingitud nägemise langus? Põdesin eelmisel aastal silmapõletikku, mis ei tahtnud sugugi paraneda. Peale seda läks ka silmanägemine halvemaks. ...\nReumaatilisel alusel silma valgekesta põletik kaldub sageli korduma, sest reumatilist protsessi pole võimalik välja ravida. Põhimõtteliselt selline põletik ei pea kahjustama nägemist, aga ju siis võib. ...\nnägemise kiire halvenemine\n19-aastane neiu sai uued kontaktläätsed augustis, novembris nendega enam ei näe. Prille kannab vähe, need on ka ebamugavad, ei aita sedavõrd kui läätsed. Tema nägemine oli normaalne kooli minnes, 4.-5. ...\nLühinägevuse halvenemine on seotud silma kasvamisega ja tavaliselt pidurdub 18-ndaks eluaastaks, aga mitte kõigil. Läätsekandjana peaks kasutama läätsi mitte üle 8 tunni päevas. St ühed õiged prillid peaksid ...\nDiabeet ja nägemise halvenemine - paratamatus või\nOlen 50.a. naine, põen 25 a. diabeeti ning 20 a. kõrgvererõhutõbe. Süstin 5 x päevas insuliini, tarvitan vererõhualandajaid. Diabeediga on aastatega kaasnenud ka mitmed tüsistused; kõige suuremaks mureks ...\nKõige olulisem on suhkruhaiguse ravi. Peale ennetav laserravi otseselt muud nägemise säilitamise võimalust pole.\ntahaks paremini näha\nOlen 19-aastane tüdruk ja mul üks silm näeb lähedalt hästi ja teine näeb kaugelt hästi. Õel-vennal ja vanaisal on kah nii.\nTundub, et see on päritud. Aga samas nägemine läheb viletsamaks. Raamatud ...\nLühinägevus on ikka kõige sagedamini päritud nägemishäire ja porgandisöömine jm taoline tegevus nüüd silma ehitust küll ei muuda. Üldiselt selline nägemise halvenemine peatub ise 17-18 aasta vanuses. Tuleks ...


päikesetoit: Naise tervis vol 33 - ebaregulaarne tsükkel\nMensese regulaarsuse ja veritsuse hulga muutus on kõige universaalsemad märgid viimase mensese saabumisest. Ja see on loomulik protsess. Osadel naistel on vaid 1-2 suurema vereeritusega tsüklit ja väike regulaarsuse kõikumine. Osadel aga on tugevad ja kauem kestvad veritsused ja pikka aega kestev tsükli ebaregulaarsus.\nMeditsiinilisest seisukohast on ebanormaalne verejooks oluline mitmel põhjusel. See võib olla hoiatusmärk teistest meditsiinilistest probleemidest, näiteks endomeetriumi vähk (emakakeha vähk) ja kilpnäärmehaigused. Ebanormaalse verejooksu tõttu kaotatud vere maht võib olla meditsiiniliselt murettekitav. Samuti ei tohiks kunagi alahinnata mõju elukvaliteedile.\nPaljud naised soovivad ravi, kuna nende verejooks on häiriv, ja osad võivad vajada ravi, kuna verejooks on seotud haigusega. Ühegi naise ebanormaalse verejooksu põhjust pole võimalik diagnoosida ilma temaga maha istumata ja tema haiguslugu kuulamata, füüsilist läbivaatust tegemata. Samuti võib-olla võib olla mõne analüüsi tegemine.\nMis on normaalne ja mis ebanormaalne veritsus?\nÕnneks on naise tsüklid enamasti sellised, et ei tekita palju probleeme. Aga kuidas on nende aegadega, kui tsükkel muutub ebakorrapäraseks ja teil on ebanormaalne verejooks? Kas peaksite muretsema?\nIgal naisel on oma individuaalne tsükkel ja naised on selles osas väga erinevad. Kui aga tsükli regulaarsuses toimuvad muutused - näiteks tavalisest tugevam või kergem vereeritus või nihked, võib olla raske otsustada, kas peaks arstiga ühendust võtma või on see, mida kogete, normi piires.\nHea on alati jälgida oma menstruaaltsükleid, sealhulgas seda, kui suured on teie vereeritused, kui kaua need kestavad ja kui palju tampoone või sidemeid ühe tsükli jooksul kasutate. See teave võib arstile kasulik olla.\nPaljudel naistel esineb millalgi tupeverejooksu või määrimist menstruatsioonide vahel.\nMida peetakse normaalseks menstruaalverejooksuks?\nEnamikul naistel on endal määratlus, mis “normaalne” nende jaoks on. Paljud naised juba teavad, et menstruatsioonid kestavad keskmiselt neli kuni seitse päeva, normaalne tsükkel toimub iga 21–38 päeva tagant. Verekaotus on keskmiselt umbes 30-80ml ehk ainult kolm supilusikatäit – kuigi see kogus tundub palju rohkemana.\nMenstruaaltsükkel võib olla ebanormaalne, kui ilmneb mõni järgmistest probleemidest:\nTeie menstruatsioonid esinevad vähem kui 21-päevase vahega (polümenorraagia)\nTeie menstruatsioonid esinevad rohkem kui 38-päevase vahega (oligomenorröa)\nJääb vahele kolm või enam mensest järjest\nTeie verevool on tavapärasest palju raskem või kergem\nTeie menses kestab kauem kui seitse päeva\nTeil esineb menstruatsioonide ajal liigset valu, krampe, iiveldust või oksendamist (düsmenorröa)\nKui see toimub sel ajal elus, kui seda pole oodata, näiteks enne 9. eluaastat, kui olete rase või pärast menopausi.\nEbaregulaarne on tsükkel, mis kõigub rohkem kui 7 päeva. Kui tavaliselt on tsükkel 21 päeva ja järgmine tsükkel 30 päeva, siis on ebaregulaarsus.\nArsti poole tasub pöörduda, kui teil pole mensest, on mitu mensest kuus, verejooks peale menopausi või seistes peapöörituse või uimasuse tunne.\nOhumärkideks on ka:\nVerejooks, mis nõuab tunni jooksul rohkem kui ühte tampooni või hügieenisidet ja nii mitu tundi järjest\nVerejooks rohkem kui 7 päeva\nVerejooks või määrimine tsüklite vahel\nEbanormaalne voolus või värvus\nUue akne tekkimine\nGunter kirjutab, et sageli kui ta küsib naistelt, kas nende vereeritus on tugev, siis vastatakse ei, aga põhjalikumal küsitlusel – kas veri ujutab sideme üle ja tuleb selle vahelt välja – selgub, et jah on tugevam vereeritus. Tema sõnul tähendab see, et naine ei tunne oma keha, tal on regulaarselt nii tugevad verejooksud ja see on tema arsti või vanema poolt jäetud tähelepanuta.\n40+ elueas on verejooksud sageli tugevamad ja nõuvad SUPER+ tampoone ja sidemeid. Igasugune veritsus peale menopausi on ebanormaalne.\nEndomeetrumi (emakakeha) vähk\nProbleemse ebakorrapärase veritsuse põhjusena tuleb arvestada endomeetriumi vähi võimalusega.\nEndomeetrumi (emakakeha) vähk algab siis, kui endomeetrumi rakud hakkavad kontrolli alt väljunult kasvama.\nEnamik endomeetrumi vähkidest on adenokartsinoomid ja endometrioidne vähk on kõige levinum adenokartsinoomi tüüp. Endometrioidsed vähid algavad näärmerakkudest ja sarnanevad palju emaka normaalse vooderdusega (endomeetrum). Mõnel neist vähkidest on lamerakud (lamerakud on lamedad, õhukesed rakud), samuti näärmerakud. Endometrioidsete vähkide variante (või alamtüüpe) on palju.\nEndometrioidne vähk, kui see on avastatud varases staadiumis, on tänapäeval hästi kontrollitav ja ellujäämisprotsent on 90%.\nRisk endomeetriumi vähiks suureneb, kui võetakse östrogeeni ilma piisava koguse progesteogeenita ja kehamassiindeks BMI (KMI) on üle 30. Teised riskifakrorid on 2 tüübi diabeet, pärilikkus, ravimid nagu tamoxifen (rinnavähi korral).\nHormonaalsed rasestumisvastased vahendid sh levonorgestreel alandavad riski.\nÜlekaaluga on endomeetrumi vähi risk seotud seetõttu, et rasvkoes toodetakse östrogeeni (ensüümi aromataas abil) ja mida suurem BMI, seda rohkem östrogeeni toodetakse.\nPostitaja: päikesetoit kell 21:03\nSildid: ebanormaalne veritsus, ebarugulaarne tsükkel, endomeetriumi vähk, Menopaus, menses


SÜGISE SUURFILM ⟩ Ajaloolise Eesti luurepõneviku «O2» täispikk treiler tõstab ootused kõrgele - Eesti filmid - Elu24 Kinoportaal\nAjaloolise Eesti luurepõneviku «O2» täispikk treiler tõstab ootused kõrgele\nOktoobris jõuab viimaks publiku ette läinud suvel filmitud kodumaine spioonipõnevik «O2», milles rulluvad lahti teise maailmasõja eelsed sündmused Eestis. Täna õhtul sai avalikuks selle sügise suurfilmi täispikk kinotreiler.\nFilmi süžee käivitub 1939. aasta augusti lõpupäevil. Kohe-kohe on puhkemas Teine maailmasõda ja just neil kriitilistel hetkedel langeb Eesti nõukogudevastase luure juht salamõrva ohvriks. Selgub, et meie salateenistuses tegutseb äraandja ja tema tabamine tehakse ülesandeks luureohvitser Feliks Kangurile (Priit Võigemast). Samal ajal jõuab luurajateni info, et Stalin ja Hitler on sõlminud Eestit puudutava salakokkuleppe. Olukorda ei muuda lihtsamaks ka Feliksit painav saladus, mille keskmes on kahe aasta tagune kirglik armusuhe poolatar Maria Dubrawskaga (Läti näitlejatar Agnese Cīrule).


meeldib.postimees.ee » Pildid, videod, anekdoodid ja huvitavad artiklid – meelelahutust igale maitsele! » elukaaslane\n3 Panin eelmisel nädalal Facebooki kuulutuse, et otsin elukaaslast\n5 Kui samal ajal upuks sinu elukaaslane ja kohver miljoni euroga\n2 Miks te kustutate oma kahtlased SMSid?\n4 Otsin seda ainsat, õrna ja armastavat elukaaslast!\n1 Nii õnnetu\nMees tunneb ennast masendushetkel nii õnnetuna, et otsustab oma elule lõpu teha.\nTa teeb akna lahti ja ronib aknalauale.\nSamal hetkel astub tuppa tema elukaaslane, hindab kiire pilguga olukorda ja hüüab:\n“Võta vähemalt prügiämber kaasa!”\n7 Ära viivita hetkegi ning saada see ahelkiri veel täna 7-le sõbrale


Bride & Maids Brightening Eye Primer | Ideaalkosmeetika\nKategooriad: Jumestus, Primerid\nKirgastav lauvärvi primer annab meigile särava aluse, tasandab silmalaugudel ebatasasused ja muudab silmameigi kestvamaks. Miks Sa seda armastad? See annab silmameigile uue kirkuse tänu kergele pärlmutri sisaldusele. Geeljad koostisained loovad naha ja meigitoote vahele omalaadse kihi, mis tagab lauvärvi parema nakkuvuse. Parabeenivaba primer on dermatoloogliselt testitud ja toodetud Itaalias.\nEnne lauvärvi peale kandmist kanna laugudele primer üle kogu lau, oota mõni sekund, primeril kuivada ja seejärel kanna laugudele lauvärv. Kui kasutad primerit üksi, siis annad laugudele optiliselt sileda efekti ja silmadele puhanud ja särava ilme.


Probleem jälgede leidmisega - Perekonnaajaloo foorum\nProbleem jälgede leidmisega\nPostitus Postitas Assar » Pühapäev 02. November 2008, 12:32:11\nÜks minu esiema on Maria Helena Tabach või Taback. Kes oma elu elas kuni surmani Paides olles abielus müürsepp Jacob Johann Hinrichsoniga ning enne seda kellegi Friedrich Nicolai Heydeken nimelisega.\nMaria Helena sündis Paide personaalia järgi 19 IV 1770 Tallinnas ja ristiti pühavaimus. Isa peaks tal olema Johann Christoph Tabach Schullehrer und Küster (Schüster?) in Reval ja ema tõenäoliselt Maria Elisabeth Holm Matthiase tütar. Pole aimu, kas on seotud Naissaare Holmidega.\nOtsides sündi pühavaimu kogudusest, ma seda ei leidnud. Küll aga leidsin samadele vanematele veel kolm last, kellest ühe sünd välistab Maria Helena sündimise just nimetatud ajal. Paide personaalia järgi peaks tal olema ka õed:\nDorothea Louise, kes sündis umbes 1774 ning abiellub 29 XI 1798 Paides Johann Friedrich Silscky´ga, kelle sündi ka ei leidnud ning Christiana Tabach, kes abiellub Paides 31 X 1798 Carl Friedrich Raupach´ga. Ilmselt on ka viimase õde ja ta mees, Raupach, minu otsesed esivanemad. Nende kummagi jälgi leida paraku ei õnnestu mingi valemiga.\nAjalooarhiivist "Törne arhiivist" leidsin vihje kellegist rätsepast Thomas Tabach´st, kes on abiellunud Anna Catharina Baumann´ga või teistel andmetel Frau Ältermann Höppener Magd - võib sama inimene olla. Vanuselt sobiks Johann Christoph neile pojaks. Paar on kindlasti saanud 2 tütart:\nDorothea Helena Tabachi, kes sündis 26 XII 1735 Raplas ja abiellus 20 XI 1757 Tallinna kodanik Peter Michael Naufock´ga. Teine tütar on Gerdrutha Elisabeth, kes abiellus 6 XII 1771 (pühavaimus?) Jacob Johann Holm´ga. Võrdluseks, et ka võimalik vend Johann Christoph abiellus Holm´ga. Paraku Rapla kiriku andmeid nii varasest ajast Saagas pole. Huvitav kas üldse pole? Tabach nimevorm on ka nii harva esinev, et kohe mitte midagi ei leia.\nMüürsepp Johann Jacob Hinrichsoni juurde tagasi tulles on teada personaaliast, et ta suri 16 III 1831 Paides. Surmakandest on just see leht puudu. Sünniaeg on arvutatult ca 1766 Rootsi Mihkli kogudus Tallinnas. Ei ole leidnud sellist paraku.\nKüll aga olen kunagi väga noorena teinud ilma viiteta allikale ühe märkuse. Kellegil Jacob Johann Hinrichsonil ja Margaretha Elisabeth Jolanderil on Rootsi Mihklis 23 VI 1763 sündinud poeg Johann Jacob. Ka sellist sündi ma pole hiljem leidnud ning ma ei tea, kust ma selle fakti leidnud olen.\nParem pole lugu ka Carl Friedrich Raupach´ga. Abielukandes (abiellub Paides 31 X 1798) on ta kirjas kui Privatschullehrer in Weissenstein. Mul pole aga infot ühegi erakooli kohta, mis Paides võis tegutseda. Tal tean kahte last 3 V 1800 sünnib Paides Christina Elisabeth ja 19 VIII 1804 Tartu Jaanis Amalia Theresia. Rohkem sellest perest ja sellest isast ei kippu ei kõppu. Ei midagi enne 1798 aastat ega pärast 1804 aastat.\nTänu Tartu Ülikoolis õppimisele tean, et minu 3*vanaisa vanemad olid Johann Friedrich Ferdinand Heinrichson ja Elisabeth Raupach. Paidest leidsin selle pere hingerevisioni. Naisesünni ajaks saab ca. 1801 ehk põhimõtteliselt sobiks Christina Elisabeth pealegi on mõlemad Karli tütardena täheldatud. Probleem aga selles, et minu esiisa vennal (mõlemad vanemad samad) on ülikooli toimikus ka sünnitunnistus (*17 III 1833 Pihkva läh.). See pärineb ühest Pihkva õigeusu kirikust. Elisabethi vanemaks on märgitud keegi mittetöötav kubermangu sekretär Hamburgist Boris Feodorov Raupach. Carl Friedrich ei saa ju Boris olla või saab?\nRaupachide suguvõsa on Eestisse tulnud, aga mitte palju varem Saksamaalt Strahlsundist. Esimene kanne, mille Eestist olen leidnud on apteeker Carl Georg Raupachi (1755 - 1800) abielu 12 II 1787 Tallinna Oleviste koguduses Margaretha Dorothea Runbergiga (1764 - 1805). Ka naine oli Strahlsundist pärit. Lapsed on sündinud Haapsalus ja kõik on Tallinna tagasi pöördunud. Minu Carl Friedrich võiks olla kõige enam tolle mehe vend. Carl Georgi vennad Strahlsundist keda tean on\n1. Brandamus Georg Friedlieb 1748- 1772 (sureb liiga vara)\n2. Georg Friedrich Christoph - kes oli tõesti kaupmees Lübeckis ja\nMidlenis Hamburgi lähedal.\n3. Johann Ehrenfried - St. Peterburgi kaupmees\n4. tundmatu - Leitnand venemaal\nNende laste isana olgu märgitud Gerhard Christoph Raupach, kellest on ka venepäraselt raske Feodorit kujutada. Ei ühtki kooliõpetajat. Ning mitte ühtki niidiotsa. Kuskilt ei oska midagi ostida. Ka AIS ei aidanud.\nÜhesõnaga probleeme on mul palju ja üks keerulisem kui teine. Kui keegi kuidagigi aidata oskaks kas või mingis osas oleksin väga tänulik!\nTänan juba ette:


Aurutriikraud Philips Azur Performer Plus, GC4526/17 | Nordelectronics\nNel.ee > Tooted > Kodumasinad > Triikimisseadmed > Triikrauad > Aurutriikraud Philips Azur Performer Plus\nPhilipsi aurutriikraud Azur Performer ühendab endas suure jõudluse kasutusmugavusega. Ühendades endas hõlpsasti kasutatava Quick Calc Release süsteemi meie parimate libisemisomadustega, 5 tärniga hinnatud 5 T-ionicGlide talla ja automaatse väljalülitumisega, tagab triikraud teile kerge vaevaga parima triikimistulemuse.\nID: 66586 Tootekood: GC4526/17 Kategooriad: Kodumasinad, Triikimisseadmed, Triikrauad\n2600 W kiireks kuumenemiseks\n2600 W kiireks kuumenemiseks ja tõhusaks triikimiseks.\nAuruvoog kuni 50 g/min\nPidev, kuni 50 g/min auruvoog annab täiusliku koguse auru kõikide kortsude tõhusaks eemaldamiseks.\nKuni 210 g võimas auruvoog\nAuruvoogu saab kasutada vertikaalseks aurutamiseks ja tugevate kortsude eemaldamiseks.\nT-ionicGlide on Philipsi kvaliteetseim tald. OptimalTempi triikraudade uus tase libisemises ja kriimustuskindluses. Uus patenditud kate tagab hiilgava tulemuse. Hoolikalt kujundatud vorm ja auruavad tagavad ühtlase auruvoo jagunemise, et kortsusid oleks aurutriikrauaga hõlbus eemaldada.\nTriikraud lülitub automaatselt välja, kui seda enam ei kasutata. Kui triikraud on jäetud kannale, lülitub see 8 minuti pärast välja. Kui seade on jäetud tallale või küljele, kulub triikraua väljalülitumiseks 30 sekundit.\nTänu automaatsele aurukontrollile ei pea te muretsema selle pärast, milline aurukogus valida. Valige vaid triigitavate rõivaste jaoks sobiv temperatuur ja võitegi alustada.\nSellel triikraual on optimaalne kaal, et seda oleks kõigil rõivastel kerge liigutada. Nii on triikimine vähem vaevarikas ning seda on lihtne pidevalt alusele või kannale panna.\nKolme täpsusastmega ots\nSelle Philipsi Azur Performer triikraua terav ots on täpne kolmel eri moel – sellel on terav ots, nööbisoon ja selle ninaosa on kitsas. Triple Precision ots hoolitseb selle eest, et saaksite siluda isegi kõige raskemini juurdepääsetavaid kangaosi, näiteks nööpe ümbritsevat kangast või voltide vahesid.\nSisseehitatud katlakivi eemaldamise nõu kogub triikimisel katlakivi\nSpetsiaalse disainiga sisseehitatud katlakivi eemaldamise nõu kogub triikimise ajal katlakiviosakesi. Self Cleani toiminguga uhutakse katlakivi triikrauast välja, et tagada päevast päeva püsiv triikimisjõudlus.\nLisaks katlakivi eemaldamise süsteemile Quick Calc Release puhastatakse triikraua tald põhjalikuma hoolduse käigus ka kõige raskemini eemaldatavast katlakivist. Puhas tald parandab aurujõudlust ja triikimistulemust.\nUudne juhtmesuunaja lihtsalt kinnitub klõpsatusega triikimislaua külge ja suunab juhtme triikimise ajal eemale.\naurupahvak: 210 g/min


Selle väikese kollaaži toidupildid pärinevad meil töö juures suhteliselt üleöö korraldunud aastalõpulauakeselt. Nimelt leiavad meie kontoris aeg-ajalt aset sellised väikesed meeleolukad ühistoiduhetked, mis on tegelikult imearmas ja nagu me naerame, suisa kodune:). Alustades soolasest, oli valikus marineeritud baklažaan minu poolt (siinkohal aitäh Jutale tema eilselt raamatuesitlusest saadud inspireeriva maitseelamuse eest), seejärel mahlane kohupiimatort Ilonalt ja pähklite ning ananassiga krõbedad biscotti Reelikalt. Puhas nauding! Maitsvat aastavahetust!\nJõuludest on saanud vähemalt välispidiselt puhas kommertspüha. Kauplused teatavad uhkelt, mida ja kui palju on neil õnnestunud inimestele maha müüa, sealhulgas ka toitu. On see siis kodune jõuluõhtu või järgmiste päevade külaskäigud või küllaootamine, lauad on eestlastele kohaselt ikka lookas. No heakene küll, alguses jõuad veel üsna rõõmsa näoga taldriku tühjaks teha (ise oled selle ju täis tõstnud!), kuid kolmandaks päevaks piirdud vaid linnunokatäiega ja unistad üksnes suvealguse värskest salatist ja maasikatest, isegi kodutehtud verivorstid ei tekita enam mingeid emotsioone. Lisaks kangastub õudusunenäona silme ette uus kujutluspilt nädala lõpus kättejõudvast samasugusest söömisorgiast. Mis siis teha? Mõistagi säilitada kainet meelt toiduliudade ees. Kui tervis tundub ikka juba väga pahana, püüda tavalisest rohkem taimeteed või vett juua ning süüa näiteks jogurtit. Pidulaua taga praevaagna ees on seda muidugi natuke kentsakas nõuda, kuid vahest leiab ehk ka mõne kodusema hetke.\nKaunis jõuluõhtu, päevasest vihmast, jäitest ja lörtsist sai õhtuks lumi, justnagu tellitult. Talvine pööripäev, Kristuse sündimise püha, õrn lumi, kas see pole mitte kaunis ja südantliigutav. See on aeg, kus tänatakse mööduva aasta eest ja pühitsetakse seda, mida on inimestele antud. Lugesin just, et eestlased on jõulurahvas, isegi kui inimesed ei pea muidu kirikus käimist oluliseks, püütakse seda kindlasti jõulude ajal teha või vähemalt peetakse seda püha koduses ringis kõigist teistest pühadest olulisemaks. Ei saa salata, rahvakalendris on jõulud kõige tähtsamad pühad, siinses kristlikus kalendris on see samuti nii läinud. Seda, et jõulu teiseks pühaks on maa ootamatult must ja tunne nagu oktoobris, lisaks vintske torm Patrick, ei osanud jõululaupäeva õhtul küll ette näha. Tuletades meelde möödunud jõule, oli muidugi õnn, et nüüd kihutas tuul ja mitte lumetuisk. Kui ligi kuue aasta tagune jaanuaritorm tegi 1:0 meie suure kadakaga, siis Patricu saagiks langes vana kaheharuline vah\nTäna on rahvatraditsiooni järgi kõige õigem päev verivorstide valmistamiseks. Kui käkke tehti kohe pärast seatapmist, siis vorstidega oodati veidi ning võeti see tegu ette just jõulureedel. Enamus eestlasi armastab verivorsti. Juhtusin hiljuti lugema Tartu Postimehest artiklit , milles Maxima poeketi avalike suhete juht oli üllatunud, kui teatud aja jooksul müüdi Tartus 25% rohkem verivorsti kui samal ajal Ida-Virumaa samaväärsetes poodides. Ja oh-hoo, AS-s Pere on märgatud, et piirkonniti erineb nii veri- kui tanguvorsti müük, viimast ostavad rohkem saarlased ja Läänemaa inimesed. Tõsi ta on, verivorstita ei kujuta Kesk- ja Lõuna-Eesti inimesed oma jõululauda suurt ettegi, Põhja-Eestis ja setodel võidakse nii mõnelgi pool eelistada valgeid tanguvorste või Raplamaal hoopis kartulivorste. Neist viimastest kirjutasin aastakese eest. Paraku ei ole see eestlaste verivorstiarmastus kestnud kuigi kaua, umbes 150 aastat ainult ja seda ka mitte igal pool. Tanguvorste ja käkke loetakse\nHiljuti sain taas ühe väärtusliku kokaraamatu omanikuks. Seekord lisandus riiulile majapidamisinstruktori Emma Leesmendi (end Mälberg) toimetatud "Perenaiste käsiraamatu" eksemplar 4. trükist, välja antud 1927. Esimene trükk ilmus juba 1913. aastal, kokku anti seda raamatut välja viis trükki (1913, 1924, 1925, 1927, 1929), mis kõneleb väljaande suurest müügiedust. Kui tiraažist rääkida, siis 1. trükk tuli välja lausa 5000 eksemplaris (kui tuua siia meelevaldne võrdlus, siis eile Tartu Jaani kirikus esitletud Jaani kiriku monograafiat trükiti kõigest 500 eksemplari), arvud kõnelevad juba enda eest ja rohkem kommentaare pole vajagi. Raamat on tegelikult äärmiselt sisukas ja praktiline ning mõeldud eeskätt taluperenaistele, eriti imponeerisid põhjalikud loomade tükeldamisskeemid koos juhatustega, millist rooga millisest tükist valmistada. Juba eessõnas kutsutakse üles kokkuhoidlikkusele ja rohkem kodumaise tooraine tarbimisele. Ei unustata ka manitsemast, et tuleb rohkem ta\nAhjuõunad on üks äraütlemata armas ja kodune magustoit. Mõistagi on parem seda teha kodumaistest õuntest, nii et kel keldris sügisesi ubinaid, on kindlasti õunteuuristamise korduvalt ette võtnud. Erinevate pliitide vahel võrdluskatseid tehes jääb peale hoopiski puudega köetav ahi - sütele asetatud malmpotis pehmeks haudunud õunte vastu ei saa üksi AEG ega Electrolux. Valmistamine on lihtsamast lihtsam, õuntel tuleb südamikud välja urgitseda (näiteks Fiskarsi tootesarjas on olemas spetsiaalne riistapuu, ärksamad perenaised valmistavad selle jubina ise mingist sobivast torujupist:) ) ja täita meelepärase seguga. Jäätisepall või kuhjake vahustatud koort sinna juurde ning jõulupühade-eelne nädal võib alata. Köök on taevalikult mõnusast lõhnast tulvil. 8 õuna 75 g martsipani 2 sl riivsaia pehmet võid 4 sl demerara suhkrut (soovi korral 8 kuivatatud ploomi ja 2 sl brändit või marjamahla) vanillijäätist või kardemoniga maitsestatud vahustatud koort Pane martsipan eelnevalt külm\nTüüpiline mõmin. Kusjuures tükk aega pole sellist tunnet olnud, et tahaks magusat saia. Viimasel ajal on aur läinud rohkem soolasele, magusa aset jõuavad täita vaid mõned kommid. See selleks. Kui aga tõesti tuleb üks suur magusaisu, aitab kõige kiiremini pärmitainas - teed taina valmis ja kerkimise ajal mõtled, mida sinna vahele rullida. Nii lihtne see ongi. Muude kookide ja keekside puhul peab kontseptioon ju kohe valmis olema:). Niisiis üks hea ja magus sai.Vormisin selle valmis nagu Heidi Parki babka, mis oma tagasi pööratud ja seejärel vinti keeratud rullina esindab babka juudipärast versiooni. Babadest (tänapäeval nimetatakse rohkem babkadeks) tuleb kindlasti juttu kevadepoole, on ju tegemist lihavõtteküpsetisega, mis on viimasel ajal kuidagi unarusse jäänud. Tagasi advendiaega naastes on see aga täiesti sobiv jõulueelne küpsetis, kuna sisaldab ohtralt martsipani. Harilik martsipan on tavaliselt liiga kõva (aitab vaid sügavkülma panek ja seejärel riivimine), kuid "Odense\nKas te teate, mis on Eesti Maitsed? Nutikamad tuletavad meelde parimate restoranide valimisi ja veelgi nutikamad arvavad ära, et ju käib ka kahvlite-nugade klõbin sellega kaasas. Täpselt nii just ongi! Eesti Maitsetele on tulnud seltsiks Eesti Maitsed Täna, millega liitunud söögikohad panevad välja põnevad ja veidi teistmoodi pakkumised. Ja mitte ainult toidu osas, roaga sobitatakse ka kõrvalepakutav jook. Tegemist ei ole mitte päevapakkumistega, vaid spetsiaalselt kokku pandud hõrgutise, peibutise või kui soovite, ka komplimendiga kallitele külalistele. Ettevõtmisega on liitunud hetkel Tallinna, Tartu ja Pärnu söögikohad, täpsemat infot kõigi osalejate kohta leiab Eesti Maitsete kodulehelt (vajuta allservas sinist kasti TÄNA), aga veel šefim on ennast kursis hoida läbi Facebooki lehe (ära unusta Like nuppu:) ), kus lisaks jooksvale infole loositakse lugejate seas välja ka võimalusi nendesamade toitude nautimiseks. Mida siis Tartu restoranidest otsida? Tartu vaim on niikuinii igas\nTaas väike pilguheit ajalukku, seekord 1930. aastatesse, mil ilmus juba päris hulk üksteist uuendustega ületrumpavat kokaraamatut. Uuendused seisnesid keeleuuenduslikes sõnakasutustes, aga palju propageeriti tervislikku toitumist, sh toortoitu, viibutades muuhulgas näppu rasvase ja ühekülgse toidu suunas. Ääremärkusena, et keedukursuste juhendajad hakkasid riburada pidi oma kokaraamatuid välja andma. Seda teed astus ka Tartus oma keedu- ja majapidamiskursusi läbi viinud Elisabeth Sild, kes üllitas 1932. aastal mahuka raamatu, milles oli hulganisti toiduretsepte, kuid kolmandiku raamatust moodustasid majapidamisõpetused. Raamat oli üllatavalt popp, nii et 1937. anti välja uus ja täiendatud trükk (598 lk), kordustrükk ilmus veel 1946. a ning uuesti 2001.a. Kes oli Elisabeth Sild ja miks tema raamat on oluline? Ausalt öelda ei ole ma temast rohkem teada saanud, kui et ta pidas praegusel Ülikooli tänaval Vallikraavi ja Vanemuise tänavate vahel oma neljanädalasi keedukursusi ning vähe\nEks inimese silmade haaramislaius kasvab vanusega, kole küll öelda, aga nii see on. Kui esimestel pikematel reisidel ahmisin maksku mis maksab endasse neid kunstiteoseid ja arhitektuurišedöövreid, mida olid seni vaid raamatupiltidel näinud, siis mida aeg edasi, seda enam hakkas ka muud silma jääma - muid kultuuriväärtusi, pildikesi inimeste olemisest. Aeg on see, mida tasub reisil võtta, see on kõige väärtuslikum, sama väärtuslikud on ka head reisikaaslased. Kui ma peaks välja tooma oma kõige südantsoojendavamad reisielamused, kuuluvad nende hulka õhtune Taani vanima linna Ribe nukulikult kauni vanalinna imetlemine, Cesise tagahoovide avastamine (ärge unustage Lätit!), ringsõit Ontario väikestes veinimõisates (ja-jaa, ka Kanadas tehakse veini ja väga põnevat) ja kõige tipuks - pidulik õhtusöök Stralsundi Püha Jakobi kirikus. Just nimelt kirikus! Keskaegne Püha Jakobi kirik sai sõjas tugevasti kannatada, hiljem oli seal ühes osas ka mingi ladu, kuid pärast Saksamaa taasühinemist asuti s\nSelleaastane PÖFF tundus algul käest libisevat, teadsin ju ette, et suurema osa ajast pean kusagil mujal olema. Valmistudes ohkamiseks ja veel suuremaks ohkamiseks, millest kõigest tuleb ilma jääda, juhtus hoopis vastupidine - need filmid, mida tahtsin kohe kindlasti näha, sattusid just käesolevasse nädalasse, PÖFF-i lõppu. Kas pole tore see:). Sestap olen veel praegugi imeliselt südamliku Jaapani filmi "Jiro unistab sushist" meelevallas. Ühe lausega kokku võttes räägib dokumentaalfilm 85-aastasest perfektsionistist sushimeistrist, kes tahab jätkuvalt areneda, hoolimata sellest, et ta on oma ala tippude tipus. Saada kolm Michelini tärni jubedas maa all asuvas imetillukeses "putkas" pakutava maailma parima sushi eest - ütleme nii, et selline stsenaarium on jõukohane vaid ülivähestele. Tegelikult ütleb film, et armastage oma tööd, tehke seda hingega, harige ennast pidevalt, viimistlege oma oskusi, vaid siis on lootust saada tõeliseks spetsialistiks, kes tunneb o\nPigem sobiks selle suurepärase magusa-hapu balansiga küpsetise kohta öelda tort. Mitte et "kook" kõlaks halvasti, sõna "tort" omab lihtsalt tubli sammujagu pidulikkust enam. Kuigi sellistel puhkudel tuleb mulle alati meelde üks ammukuuldud lugu, kuidas mees läks naisele külla (=pimekohting), ontlikult nelgikimp ja kinninööritud tordikarp ühes, portfell teises käes. Kui aga uks avati, tabas külalist ehmatus, sest külastatav ei vastanud temast kirjade läbi tekkinud ettekujutusele. Niisiis olevat härra oma külakosti kokku kraaminud ja tordi külgepidi portfelli toppinud. Kahju kohe teisest, tordist see tähendab:). Kogu see lugu ei takista aga karvavõrdki küpsetamast üht mõnusat krõbeda põhja, hapuka ja samal ajal sametise täidise ning koheva beseemütsiga kooki. Rappa on juba hilja minna, aga kel kodus veepurgis või sügavkülmas mõni jõhvikas leidub, turutädide lettidest rääkimata, on just paras aeg ennast kostitada ühe maitsva suutäiega. Retsept pärineb A.Kangi, L.\nMireille Guiliano kirjeldab oma raamatus "Prantslannad ei lähe paksuks. Kokaraamat" ühte võluhommikusööki, mis on tervislik, maitsev ja mis kõige tähtsam, mõjuvat taevalikult hästi figuurile. No seda viimast tahab küll iga naisterahvas siin ilmas kuulda! Iseenesest on tegemist kõige lihtsama ja käepärasema hommikusöögiga, milles veidike helbeid, jogurtit, mett, sidrunimahla ja õli. Taevalik kooslus! Kogused on mõistagi igaühe südames, ehk siis näiteks minu jaoks oli pakutud kausike praktiliselt olematu. Nojah, eks see ole sööja pealt ka näha:). Nii et löön oma võileivale jätkuvalt hambad sisse, kuid jätkan mõnusa jogurti-granolaportsuga, milles hullutavaid helbeid täiendab paks ja kreemjas Kreeka või Türgi jogurt ning lusikatäis vahtrasiirupit. Kui nii võtta, siis kõik võluhommikusöögi koostisained on ju esindatud:). Rõõmus algus kogu päevale on aga raudselt tagatud. Seekord näiteks sellise granolaga: 6 dl täisterakaerahelbeid 1 dl kõrvitsa- või õunapüreed 0,5 dl t\nJuhuse läbi sattus minu kätte paar huvitavat venekeelset kokaraamatut, aitäh siinkohal V.-le, ning mul tekkis sellest üks ootamatu mõte. Nimelt tahaksin aeg-ajalt tutvustada vähelevinud või natuke kiiksuga või unustustehõlma vajunud kokaraamatuid. Kindlasti ei tule siinkohal jutuks Jamie`d või Nigella`d või muud sinnakanti rihtivad tänapäevased toidusuunajad. Minu mõte kiskus pigem eesti-, vene- ja miks mitte ka mõne muu võõrkeelse raamatu suunas, mida meil pole võimalik iga päev riiulilt krabada. Kokaraamatud moodustavad kindlasti ühe osa meie kultuuriloost.* Vaadates eestikeelsete kokaraamatute ajalugu, on see tegelikult hästi noor valdkond. Hoolimata sellest, et esimene eestikeelne kokaraamat ilmus juba 230 aastat tagasi, 1781. a, võime kokaraamatute laiema leviku alguseks lugeda alles 1880. aastaid. Alguses ilmunud kokaraamatud olid küll eesti keeles, kuid mõeldud pigem sakstele toidu valmistajatele, talurahvas ja lihtsamad linnainimesed ei kuulunud veel sellesse sihtgruppi. Koka\nÜks lihtne pirukas, sobilik tänasesse päeva. Meenutab veidike pitsat (no milliseid asju me siis pitsa peale paneme:) ). Kokkupanek 1-2-3. Tulemus veidi karune, kuid sellest hoolimata suussulav. Tunda on sügist, toonid on sügavad, pigem tumedad. Aitab küll, rohkem ei räägi. Meestevärk;). Maitseb kõige paremini soojalt. 0,5 kg pärmilehttainast 2 suuremat sibulat 2 sl toiduõli 2-3 eelnevalt röstitud punapeeti peotäis kirsstomateid kitsejuustu (halloumi juust on siia päris sobiv, kuna pruunistub kenasti) värsket tüümiani Lõika sibulad pooleks ja viiluta õhukeselt. Prae sibulaviile õli sees, kuni sibul pehmeneb ja hakkab pruunistuma, tõsta jahtuma. Kui kitsejuust on magedapoolne, lisa sibulatele väheke soola. Kui kasutad külmutatud valmis lehttainast, sulata see eelnevalt ja rulli vajadusel veidi õhemaks. Kata ahjuplaat küpsetuspaberiga ja laota tainas plaadile. Tõsta peale sibulad, viska vaba käega laiali peediviilud (kui röstida ei viitsi, kõlbab ka keedupeet) ja poolitatu\nMinu isa tavatses alati öelda, et 13. kuupäeva ei pea kartma, tavaliselt juhtuvad siis toredad, kui mitte suisa õnnelikult asjad. Varvast ära lüüa, tulise panniga sõrmi kõrvetada või reha otsa komistada jõuab ju kõigil ülejäänud päevadelgi:). Niisiis potsatas juunikuu 13. kuupäeval postkasti üks esmapilgul uskumatu ettepanek osaleda kirjastuse "Pegasus" väljaantavas toidublogijate kokaraamatus . Ütlen kohe ära, et idee sellise kokaraamatu üllitamiseks tuli Tuuli sõnul kirjastuselt endalt. Esialgsed kahtlused, kui sa ei tea mitte midagi põhjalikumalt sellest ideest, tulevase raamatu formaadist, jne, jne, said üsna pea summutatud, kuna meist kümnest üks - Tuuli - oli valitud kirjastuse poolt raamatu koostajaks ning ühtlasi ülejäänud üheksa kädistava blogardi vahemeheks. Lühidalt öeldes, asi peab olema fun ja nii see ka oli. Uskumatu, kuidas kümme erinevat karakterit ehk siis kroonikut - Tuuli , Liina , Juta , Aet , Mari-Liis , Piret , Priit , Elis , Marju ja mina - oli\nMõni aeg tagasi lubasin juttu teha ühest katsetusest Heston Blumenthali õpetusi järgides. Käesoleva aasta septembrikuu FT Weekend Magazine, nr 24/25, heidab pilgu Heston Blumenthali nüüd juba ilmunud raamatule "Heston Blumenthal at Home" . Kui Heston lubab oma raamatus, et kõik on teostatav ka kodustes tingimustes, siis nii ongi. Küsimus on vaid, kuidas ja millise aja- ning närvikuluga. Näiteks varasemast "hoiatavast" kogemusest, kuidas ühendada 24 tunniga vaid kana, kartul ja porgand, võib lugeda siit . Valisin ajakirjas toodud retseptidest ühe enda meelest põnevama - kanamaksabrülee. Mõneti tuli meelde eelmise sügise searallist pärit ja hiljem laineid löönud sea grais . Sarnasus on olemas, kui pidada silmas, et tegemist on maksast valmistatud roaga ja lõplik valmimine toimub veevannis. Sinna vahele jäävad aga mõned totaalselt erinevad protseduurid. Ütlen ette, et sellises koosluses jääb kanamaks õrn ja vahuline, paljalt seda kreemjat rooga aga ei ole võim


Mida peab teadma enne, kui teete juuksehooldust | EE.inspinre.com\nMa armastan DIY ja kõik, mida saab teha koos sellega. Kasutades orgaanilisi koostisosi oma rawest vormi ja ühendades neid erinevalt saada midagi uut lisamata tarbetu kahjulikke koostisosi võib olla lõbus ja viljakas hobi. Kuna populaarsust DIY juuksed toode kasvab minu arvates on äärmiselt oluline, et inimesed teavad, kuidas luua tooteid kodus kõige sanitaar- viisil võimalik.\nKuidas ma saan oma DIY sanitaar-?\nAlati peske käed, kaitsevarustust, kindad, juuksed maha, kingad ja kaitseprille. Miski ei tohiks kokku puutuda. See vähendab tõenäosust, et teie tooted on rikutud või saastatud. Kindlasti kaitsta ennast alati kandma suletud varba kingad ja minimeerida kokkupuutunud nahka.\nPuhastada te töötate piirkond, kööginõud, objektide mõõtmiseks, tööriistad, potid jne Kindlasti on kõik desinfitseeritakse.\nKunagi rist saasta. Iga tööriistad, potid ja muud esemed, mida kasutatakse ainult olla loomiseks oma tooteid. Ärge kasutage midagi toidu ja kosmeetikatooted. Nr bueno.\nMis konteinerid tuleks kasutada?\n(Parim variant) Klaas: alati teie parim valik. See ei ima koostisosade või hoidke lõhnad pärast korralikult puhtaks.\nPlastpakendid peaks olema ohutu sihtotstarbega.\n(Halvem variant) Metallid: Kui kasutatakse metallide see on kõige parem kasutada kõrge kvaliteediga terasest (roostevabast eelistatult). Mõned metallid reageerivad negatiivselt õlid, nagu eeterlikud õlid, see ei ole ideaalne võimalus palju asju.\nKas ma saan kasutada puidust ja plastist kööginõud?\nPaljud inimesed kokk puidust esemeid ja tunda peaks olema korras kasutada neid oma tooteid. Kuid puit imab vedelikku, õlid, lõhnaained ja muud asjad. Kasutades puidust nõud ja kausid ei ole võimalik. Nad on liiga poorne ja mis muudab väga raske puhastada korralikult. Plastist ja kummist teisalt koosnevad kemikaalide, kõrvaldades neid kui võimalust kõige rohkem.\nSee on kõige parem kasutada silikooni või roostevabast terasest, mitte puidust või plastist.\nKas ma saan uuesti kasutada konteinerid, et ma juba?\nMe teame, et paljud korduvkasutuse / re-eesmärk pudelid, purgid ja muud konteinerid. Kui see on midagi, mida sa alati:\nOle kindel, et toode on soojuse ohutu ja ei kõrgpoorsed. Poorsed materjalid suurendada võimalust bakterite kasvu. Alati peske mahuti sooja vee ja seebiga. See eemaldab kõik jäägid, mis võivad olla kas konteineri.\nKeeda neid täielikult vee potis vesi, umbes 10-15 minutit. Kindlasti kasutada kuumakindel tangid või kööginõud neid eemaldada pott. Ole väga ettevaatlik, kui eemaldamist konteinereid veega. Nad on tõesti kuum!\nKindlasti on kõik 100% kuiv enne kasutamist!\nKui teil on vaja kasutada neid kohe lihtsalt eelsoojenduse ahju 280 kraadi Fahrenheiti järgi. Asetage klaasmahutitega ahjus umbes 10 minutit või kuni nad on 100% kuiv. Las nad täielikult jahtuda ja nad on valmis kasutamiseks.\nKindlasti puhastab nõud puhastite, mis ei ole mürgine.\nKas see on ok kasutada kraanivett?\nVesi on eluks hädavajalik, me Elab ta - ja nii teha mikroobid ja muu vastik bakterid. Nõuetekohase ettevaatusabinõud vähendab võimalust võttes võimalikke Heath küsimusi. Te teete säilitusaineteta DIY toodete veega. See on haven bakterite kasvu! See on põhjus, miks ma eelistan kasutada kommertsiaalsed säilitusaineid. Kui vesi lisatakse tahes aspekti oma toodet, on hädavajalik nõuetekohaselt säilitada eset või kasutada seda väga lühikese aja jooksul. Vesi on # 1 koostisosa niiskust. On suurepärane, et juuksed ja nahk. Vee tüüpi kasutatud on ka väga oluline.\n4 tüüpilisemad vett\nDestilleeritud veega (parim): Kas vesi selle lihtsaim ja puristlikul kujul. On loodud Vee destilleerimise. Vesi on aurutatud. Aur kata ja saasteained kõrvaldati.\nFiltreeritud vesi: Kvaliteetne vee filtreerimise süsteem võib kaevata ka kuid säästlikum marsruuti kodus DIY-er on lihtsalt osta destilleeritud veega.\nKeedetud vett: Kas igav kodus kasutamiseks tooteid, kuid ma ikka ei soovita seda.\nKraanivesi (halvim): ei tohiks kunagi kasutada. See sisaldab tavaliselt palju baktereid ja soovimatu mineraalid.\nMiks kitsepiim on minu üllatav püha riivujuuretöötlus\nTagasi kooli juuste pakkumise nimekirja\nKas prakaxi nektar niisutab meie looduslikke lokke?\nAlicia lokkis juuksed\nGel ja kreem stiiler, sama asi. Eks\nTop 15 parabienivaba tooteid\n5 paremat viisi pre-poo jaoks