Harald Carlos Woldemar Rathlef\nHugo Gustav Polna\nJüri Kaasik oli eesti mehaanik. Ta õppis Türi paberivabriku lukksepatöökojas, 1912. aastal võeti Vene sõjaväkke, kus teenis telegraafiroodus, õppides selgeks telefoni- ja telegraafiala, lõpetas 3-kuulised telegraafikursused, osales telegraafimeha ...\nRichard Toming oli eesti maaler. Toming oli käsitöölise poeg. Ta õppis ametit 1904–1908 maaler M. Kochilt, kelle juures töötas sellina kuni 1910. aastani, seejärel asus Tallinna ja töötas seal M. Toomanni ja Kangru juures. 1920. aastal alustas ta ...\nAleksander Treisalt oli eesti kellassepp. Alates 1905. aastast õppis ta Tallinnas kellassepatööd, avas 1913. aastal Tallinnas iseseisva töökoja, mille pidi likvideerima mobiliseerimise tõttu Esimesse maailmasõtta. 1916. aastal vabanedes avas ta u ...\nMihkel Ilmjärv oli külakooliõpetaja poeg. Ta lõpetas 1913. aastal Riia vaimuliku seminari ja 1917. aastal Tartu veterinaariainstituudi. Ilmjärv töötas loomaarstina aastatel 1916–1920 Kiievis ja 1920 loomaarstina Eesti sõjaväes, 1921 Eesti Vabarii ...\nFerdinand Laja oli eesti loomaarstiteadlane. Laja õppis aastatel 1911–1917 Tartu veterinaarinstituudis. Pärast lõpetamist oli ta Vene sõjaväe loomaarst, seejärel assistent Kaasani veterinaariainstituudis 1920–1921 ja Tartu ülikooli bakterioloogia ...\nTa õppis aastatel 1902–1906 Aru valla ministeeriumikoolis. Aastatel 1906–1914 õppis ta Hugo Treffneri Gümnaasiumis, kus ta lõpueksamil kukkus läbi viletsa vene keele oskuse tõttu ladina keele eksamil. Seetõttu astus ta samal aastal Tartu Veterina ...\nLeonhard Gustav Voltri oli eesti loomaarst. Ta õppis aastail 1922–1927 lõpetas cum laude Tartu ülikooli loomaarstiteaduskonnas, cand. agr. 1961 EPA, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. Ta osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, oli 1927–19 ...\nEesti esimene naisminister, Renate Kaasik, nimetati Heinrich Marga eksiilvalitsuse koosseisus ametisse 1971. aastal ning sellest ajast kuni 2021. aastani on Eestil olnud kokku 36 naisministrit 58 korral. Osa neist on kuulunud Eesti eksiilvalitsus ...\nArto Aas on Eesti endine poliitik. Alates 21. maist 2019 on ta Eesti Tööandjate Keskliidu tegevjuht. Ta on lõpetanud Tallinna Reaalkooli ja Tallinna Tehnikaülikooli haldusjuhtimise eriala. Arto aas oli aastatel 1998-2019 Eesti Reformierakonna lii ...\nTervise- ja tööminister oli aastatel 2014–2019 ning on uuesti alates aastast 2021 Eesti Vabariigi valitsuse liige, üks kahest portfelliga ministrist, kes juhtisid sotsiaalministeeriumit. Tervise- ja tööministri ametikoht otsustati sisse seada kev ...\nEttevõtlus- ja infotehnoloogiaminister on Eesti valitsuse liige. Ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister juhib koos majandus- ja taristuministriga majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi. Ministri vastutusvaldkonnad on järgmised: kaubanduse, te ...\nArtur Ivanovitš Kuznetsov on Venemaa ametnik ning endine Eesti NSV riigitegelane ja füüsik. Kuznetsov lõpetas 1969. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-keemiateaduskonna. 1975. aastal kaitses füüsika-matemaatika kandidaadi kraadi. 1968–1990 tö ...\nRiigihalduse minister on Eesti Vabariigi valitsuse liige, kelle vastutusvaldkonnad on vastavalt peaministri korraldusele 2. septembrist 2015 järgmised: kohalike omavalitsuste arendamine, regionaalarengu, riigi- ja regionaalhalduse kavandamine ja ...\nRene Tammist on Eesti poliitik. Ta oli 2018–2019 ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Jüri Ratase esimeses valitsuses.\nAastatel 1990–1991 kuulus Eesti Liberaaldemokraatlikusse Parteisse. Alates 1992. kuulub Eesti Keskerakonda. 1996 kuni 1999 oli Tallinna Linnavalitsuse liige ja Nõmme linnaosa vanem, 1999–2003 Nõmme Linnaosa Halduskogu ja IX Riigikogu liige. 2003- ...\nLänik alustas laulmist 1970. aastate algul kodupaigas Otepääl. 1975. aastal lõpetas ta Otepää Keskkooli ja sama aasta suvel sai temast Eesti Riikliku Filharmoonia solist. Suurem tuntus saabus kümnendi lõpus telekonkursil "Kaks Takti Ette" ja osal ...\nKeit Pentus-Rosimannus on Eesti poliitik, alates 26. jaanuarist 2021 Eesti rahandusminister. Ta oli 17. novembrist 2014 kuni 15. juulini 2015 Eesti välisminister ja 6. aprillist 2011 kuni 17. novembrini 2014 keskkonnaminister. Varem on Pentus-Ros ...\nErik Sandla on Eesti ettevõtja ja poliitik. Harku vallavanem. Kuulub erakonda Isamaa. Ta lõpetas 1986. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi. Aastal 2005 oli ta Nõmme linnaosa vanem. 13. mail 2017 kandideeris ta IRLi eestseisusse, osutus valituks.\nMihhail Anatoljevitš Kurtšinski oli vene majandusteadlane ja kauaaegne Tartu ülikooli õppejõud ning Eesti poliitik. Kurtšinski lõpetas 1899. aastal õigusteaduse erialal Peterburi ülikooli, kus 1904. aastast töötas eradotsendina. Hiljem oli ta Pet ...\nKarl Richard Benjamin Schlossmann oli Eesti mikrobioloogiateaduse rajaja, Tartu Ülikooli bakterioloogiaprofessor, hilisem arstiteaduskonna dekaan ning 1938. aastal asutatud Eesti Teaduste Akadeemia esimene president.\nPeaminister Riigivanema ülesannetes oli Eesti riigipea ametinimetus aastail 1934–1937. Uue põhiseaduse jõustumisega 24. jaanuaril 1934 lahutati riigipea ja valitsusjuhi ametikohad. Senine riigivanem Konstantin Päts hakkas täitma riigivanema ameti ...\nKarl Kristjan Rähesoo oli eesti farmatseut, Rohuteadlaste Koja direktor. Õppis Tartu Ülikoolis 1921–1925 rohuteadust lõpetas cum laude, mag. pharm. 1925, dr. pharm. 1934. Korporatsiooni Fraternitas Liviensis vilistlane. Lipsoni apteegi juhataja P ...\nRein Uhke oli eesti vaimulik. Rein Uhke õppis Liivi algkoolis, Haapsalu 6-kl algkoolis, aastatel 1920–1925 Haapsalu Läänemaa Ühisgümnaasiumis. 1925–1931 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaasta algus ja lõpp olid Vigala Maarja kogudus ...\nAarne Põlluäär Sünniaeg: 13.07.1967 Abielus, kolme poja isa. Orissaare vallavanem aastatel 2009 - 2013 Saaremaa valla kultuuri- ja spordiosakonna juhataja alates 2019. Kõrgharidus: 2017 - 2019 Tallinna Ülikool Eesti - magistrikraad - eriala: Riig ...\nMaris Aleksašin on Eesti keskkonnaaktivist ja poliitik. 2001. aastal lõpetas Aleksašin Võru Kreutzwaldi Gümnaasiumi. 2001–2006 õppis Tartu Ülikoolis keskkonnatehnoloogia erialal, mille lõpetas tööga "Tartu linna ja linna lähiümbruse uusehitiste k ...\nEduard-Johannes Hintser oli eesti omavalitsustegelane. Kuulus Isamaaliitu ja oli Isamaaliidu Vastse-Kuuste osakonna juhataja. 1939 oktoobri vallavolikogude valimistel valiti ta Kiidjärve valla volikogu liikmeks. Kuna vallavolikogu ei suutnud kahe ...\nKaido Kaasik on eesti munitsipaalpoliitik. 1983. aastal lõpetas ta Valjala Põhikooli ja 1986 Orissaare Keskkooli praegu Orissaare Gümnaasium. 1993. aastal lõpetas ta Eesti Põllumajandusülikooli loomakasvatuse erialal. 1996–2011 oli ta Valjala val ...\nMax Kaur on Eesti poliitik, aastail 2019–2020 Jõhvi vallavanem. Ta oli aastatel 2013–2017 Mustvee linnapea ja 2018–2019 Jõhvi abivallavanem. Kaur on Eesti sõltuvus- ja hasartmängudevastase liikumise asutaja ja juht.\nKalvi Kõva on Eesti poliitik, Riigikogu liige ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige. Ta oli 17. jaanuarist 2010 kuni 5. juunini 2011 Sotsiaaldemokraatliku Erakonna peasekretär.\nJüri Ott on Eesti poliitik ja omavalitsustegelane. Ta oli Kullamaa vallavanem alates 20. novembrist 2009 kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini, mille käigus moodustati Lääne-Nigula vald. 2009 kuni 2017 aastani oli Jüri Ott Läänemaa ...\nMikk Pikkmets on kasvanud kuuelapselises peres. Ta on lõpetanud Lihulas põhikooli ning omandanud keskhariduse Pärnu Koidula Gümnaasiumis. Aastal 2007 lõpetas ta Estonian Business Schoolis rahvusvahelise ärijuhtimise eriala. Seejärel jätkas õpingu ...\nReili Rand on Eesti omavalitsusjuht. Ta on alates 7. novembrist 2017 Hiiumaa valla vallavanem. Aastatel 2015–2017 oli ta Hiiu valla vallavanem. Rand kuulub 2015. aastast Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda. Rand lõpetas 2014. aastal Tartu Ülikooli üh ...\nLeida Rehtla on eesti omavalitsustegelane. 1952. aastal lõpetas ta Pärnu Turbatehnikumi tööstusraamatupidamise eriala. 1963. aastast töötas ta Lavassaare turbatööstuses raamatupidajana, hiljem Pärnu KEKi osakonna raamatupidajana. 1993. aastast ol ...\nJüri Räim oli Eesti nõukogude parteitegelane. Ta oli pärit Muhu saarelt. Tema isa oli olnud endine meremees ja Pädaste küla asunik, mõnda aega ka Kuivastu sadama ülem. Räimel oli Vigala Põllutöökoolist aednik-mesiniku koolitus. Nooremagronoomi ku ...\nJüri Sikkut on eesti maadleja ja omavalitsustegelane. 1965. aastal lõpetas ta Kohtla-Järve 1. Keskkooli. Ta on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli füüsika eriala. 1970–1980. aastatel töötas ta Kadrina EPT-s insenerina, hiljem juhataja asetäitjana. ...\nAndres Stern oli Vastemõisa muusikategelane, vallavanem, koduloouurija ja tõlkija. Ta lõi tugeva aluse Suure-Jaani piirkonna kultuurielu ja muusika arengule: asutas Vastemõisa mees- ja segakoori, millele hiljem järgnes segapillide orkester, oli ü ...\nNeeme Suur on Eesti poliitik ja kaitseliitlane, reservohvitser. Ta on olnud XII Riigikogu liige ja Lääne maavanem aastatel 2008–2011 ning 2015–2017. Neeme Suur on lõpetanud Eesti Maaülikooli 2005 loodusvarade kaitse ja kasutamise erialal.\nTarmo Tamm on Eesti poliitik, alates 12. detsembrist 2016 kuni 29. aprillini 2019 maaeluminister. Ta lõpetas aastal 1974 Tihemetsa sovhoostehnikumi ja aastal 2007 Eesti Maaülikooli. Tarmo Tamm kuulub Eesti Keskerakonda alates 15. oktoobrist 2002. ...\nSirje Tobreluts on eesti omavalitsustegelane. 1977. aastal lõpetas ta Olustvere sovhoostehnikumi agronoomina. 1982. aastal lõpetas Eesti Põllumajandusakadeemia agronoomina. Aastatel 1982–1984 oli ta Põlva rajooni majanditevaheline kartulikasvatus ...\nMikk Tuisk on Eesti omavalitsustegelane, Saaremaa vallavanem. Pärast Kuressaare Gümnaasiumi lõpetamist 2003 läks ta Tallinna Tehnikaülikooli teedeehitust õppima. Ülikooli lõpuaastal asus Tuisk tööle Maanteeameti Lääne regiooni Saaremaa teede hool ...\nMitte segi ajada Ülo Tuulikuga. Ülo Tulik on Eesti poliitik ja agronoom. Ta oli 6. aprillist 2011 kuni 26. märtsini 2014 XII Riigikogu liige Jaak Aaviksoo asendusliikmena. Ta on abielus ja tal on 5 last.\nTauno Võhmar on Eesti poliitik, Jõhvi vallavanem aastatel 2005–2014. Võhmar on lõpetanud Eesti Põllumajandusülikooli mehhaniseerimise erialal. Ta on töötanud metallifirma Tametec müügijuhi ja Eesti Gaasi Virumaa müügipiirkonna juhina.\nOlaf Aule oli eesti agronoom. Õppis 1931–1938 lõpetas 1938 Tartu Ülikoolis agronoomiat, mag. agr. 1940 Piima säilitamistemperatuuri ja jahutamise kiiruse mõju piima bakterisisaldusele. Korporatsiooni Vironia vilistlane. Ema päritolule tuginedes l ...\nJuhan Jõgi oli eesti vaimulik. Pärast kohaliku algkooli asus ta õppima Viljandi Maakonna Poeglaste Gümnaasiumi, mille humanitaarharu ta lõpetas aastal 1927. Seejärel õppis ta aastatel 1927–1928 õppis ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas ja aa ...\nKalev Kasemägi oli eesti agronoom ja majandijuht. 1958. aastal lõpetas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomina. 1957. aastast oli Kohtla-Järve rajooni V. Kingissepa nimelise kolhoosi agronoom, 1960. aastatest sama kolhoosi esimees. 1990. aa ...\nPeeter Kint oli eesti agronoom. Tema vanemad olid Hans Kind 1858–1900 ja Mari Kind sündinud Johanson; 1873–1923. Tema vend oli Tõnis Kint. Ta õppis 1921–1931 ja 1940–1945 lõpetas Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas, Korporatsioon Rotalia lii ...\nLõpetas Olustvere Sovhoostehnikumi OST 1965. aastal. Samal aastal alustas õpinguid Eesti Põllumajanduse Akadeemia EPA agronoomiateaduskonnas, mille lõpetas 1970. aastal õpetatud agronoomina. Aastatel 1970–1973 õppis statsionaarses aspirantuuris E ...\nÕppis Juuru ja Härgla algkoolis. Lõpetas 1946. aastal Vana-Vigala Põllutöö Kooli, 1947. aastal Vana-Võidu Tehniliste Kultuuride Tehnikumi ja 1966. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomina. Töötas Habaja sovhoosi agronoomina 1948–1951, Põ ...\nSirje Ohu oli eesti agronoom. Ta lõpetas Türi Keskkooli ning 1961. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomia eriala. Aastatel 1961–1965 töötas ta Haapsalu rajooni kolhoosi "Kaardiväelane" seemnekasvatusagronoomina, hiljem peaagronoomina. A ...\nHindrek Older on talupidaja poeg. Lõpetas 1956 Paide Keskkooli, 1962 Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomiateaduskonna ja 1968 aspirantuuri; põllumajanduskandidaat 1973, EPA, väitekiri "Lämmastikväetise norm, väetamise aeg ja efektiivsus kultu ...


Eramu ribafondide armeeringu arvutamine - Remont July\nVundamendi armatuur: sortid, mulde- ja kudumismeetodid, arvu arvutamine, foto\nKui nad ütlevad, et maja on konkreetse aluse juures, siis pole see päris õige määratlus. Tegelikult nimetatakse enamikke betoonkonstruktsioone korrapäraselt raudbetooniks, sest sees on terasest raam, mis on valmistatud spetsiaalsest paksest traadist tugevdusest. Raudbetoonist alus on tugev, usaldusväärne, talub suuri koormusi. Tänu raketi tugevdamisele suurendatakse hoone eluea pikkust. Vundamendi spetsiaalne tugevdamine pole kättesaadav - ainult sõltuvalt konstruktsiooni vajalikest omadustest kasutatakse seda liini teatud klassi. Määrake, millist tugevdamist maja asutamiseks kasutada, mida vajate selle omaduste põhjal.\nRaudbetoonist riba vundament\nEhitusturul on erinevat tüüpi armeering, millest saab tugevdada raami. Tuleviku baasi tugevus sõltub nende läbimõõdust ja koostist. Kasutatakse järgmisi materjale:\nValtsitud metallist tooted, mis on valmistatud süsinikust ja madala legeerterasest. Ümmarguse ristlõikega vardad on siledad ja "jõulupuu" kujuga ribakujulise mustriga. Läbimõõt varieerub vahemikus 5 kuni 32 mm.\nKlaaskiust või komposiitmaterjalist tugevdamine on valmistatud vastupidavatest kiududest. Väljumisel saadakse latid läbimõõduga 4 kuni 20 mm. Sellel tootel on terasest armeeringuga võrreldes kaks peamist eelist - need on väga vastupidavad korrosioonile ja elektrijuhtivus puudub. Komposiitmaterjali kasutatakse hoonete ehitamisel, kus ei tohiks olla raadiohäireid. Selliste vardade raamid on suhteliselt hiljuti kasutatud ja paljudel juhtudel asendavad nad metallosaleid täielikult.\nKõigi alusetüüpide puhul valitakse eraldi lint, kuhja, plaat - teras ja komposiit tuum. Enne ehitamist on vaja kindlaks määrata, millised toruliitmikud on rihmapesa jaoks vajalikud.\nMeie saidil leiate kontaktid ehitusfirmadest, kes pakuvad sihtasutuse remonditööd. Võite otse suhelda esindajatega, külastades maja näitust "Madal Rise Country".\nLintliini aluste armatuur\nArmeeriv puur koosneb pikisuunalistest, põiki ja vertikaalsetest elementidest. Ribalise vundamendi jaoks vajalike liitmike määramisel tuleb arvestada: seinaterjali tüüp, ehitatava hoone suurus (pindala, põranda arv), pinnase tüüp ja hooajalised deformatsioonid, erinevad koormused.\nArmeeriv puur koosneb pikisuunalistest, põiki ja vertikaalsetest vardadest\nPikisuunalise tugevduse jaoks kasutatakse järgmiste klasside terasvardaid:\nA2 märgistatud A300.\nLainepinnaga metallist vardad on parimad tugevuse omadused ja sidusus betoonilahusega, mille tõttu vundament on efektiivselt tugevdatud. Relief armatuur on mõeldud kohtadele, kus on olemas tõmbekoormused. Siledate pindadega elemendid toimivad kui külgühendused, mis ei ole surve all.\nRistlõikega ristlõike alumise osa allutatakse paindetrõhule, mida eeldatakse põikivahenduse abil. Armeeriva puuri vertikaalsed elemendid annavad struktuurile suurema jäikuse, nii et alus on kaitstud pragude moodustumise eest vundamendi korpuses.\nSõltuvalt varda valitud läbimõõdust on tagatud kogu konstruktsiooni kõrge tugevusomadused. Standardne lint standardvarustuses on laius 30-40 cm, kõrgus 70-170 cm.\nRibakinnastega eramajade ehitamisel kasutatakse põhiliselt terasvarraste diameetriga mitte üle 12-14 mm. Lisakülgede värava diameeter varieerub vahemikus 4 kuni 10 mm. Pärast seda, kui on selge, milliseid tarvikuid maja asutamiseks kasutada, peaksite olema tuttav selle paigaldamise meetoditega.\nSee võib olla huvitav! Järgneva artikli lingil räägitakse klaaskiust tugevdavate aluste tugevdamisest.\nSuurema läbimõõduga tuumad asetsevad pikisuunaliselt lindi ümbermõõdul: iga vööga (alumine ja ülemine) 2-4 varda. Väiksema läbimõõduga risti ja vertikaalsed elemendid on paigaldatud 50 cm sammuga ja ei jõua sihtasendi ülemisse punkti 5 cm kaugusele (maapinnal). Erinevate elementide suurused arvutatakse, võttes arvesse vundamendi parameetrit ja ehituses kasutatavaid materjale.\nArmatuurlahenduse paigaldamisel tuleb erilist tähelepanu pöörata nurkade tugevdamisele. Sihtasutuse selles osas on suurimad koormused langenud. Kvaliteetne nurkade tugevdamine takistab struktuuri pragude või hõrenemiste tekkimist. Nurgad on kindlasti painutatud. On väga oluline kattuda. Radiuse elemendid ühendavad kõik vardad. Nurgatsoonide varda kattumise parameetrid ei tohi ületada 25 cm.\nArmeeriv puur koosneb erinevatest elementidest.\nLindi tüüpi vundamendi erinevate osade tugevdamiseks tuleb terasest armeerimiste arvu korrektne arvutamine läbi viia.\nSee võib olla huvitav! Järgmises lingis olevas artiklis lugege, kuidas vundamendi tugevdamiseks kududa.\nEsiteks määratakse kindlaks maja tuleviku ehitamise perimeeter ning võetakse arvesse vardade pikisuunaliste ridade arvu. Näiteks võite võtta hoone suurusega 8-12 meetrit, lindi tüüpi vundament laiusega 40 cm ja kõrgusega 100 cm (maapind on piirkonnas kallutades). Kandeseina kogupikkus perimeetri ümber on 40 m (8 + 8 + 12 + 12).\nVöölindi baasi loomisel on tingimata paigaldatud kaks tugevdustõmmet, millest alumine takistab betooni purunemist, kui muld langeb, ja ülemine, kui see soojeneb.\nOptimaalne võrgusilma vahekaugus on 0,2 m. Lintpaberi jaoks on vaja 2 pikisuunalist varba, mis paiknevad armee puuri igas kihis.\nTugevdusvõrk ei pruugi kohapeal kokku monteerida - valmistatud on palju lihtsam kasutada\nVarda läbimõõt on valitud sõltuvalt seina materjalist, mis tekitab alusele koormusi. Puitmaja kasti ei ole telliskivimajaga võrreldes raske, seega sobivad 12 mm läbimõõduga vardad. Kokku peab ehitise kahte pika külje põhi tugevdamine nõudma 96 meetrit vardasid (2 * 12 * 2 * 2). Lühikese külje peal kulutama 64 m (2 * 8 * 2 * 2). Samuti kaaluge liigendeid, kus ventiil käivitatakse. Reeglina piisab, kui lisada kogu filmimaterjalile 10-15%. Tuleb välja joonis - 160 * 10% = 16 meetrit. Pikisuunaliste elementide kogupikkus on 176 meetrit (96 + 64 + 16).\n10 mm läbimõõduga põiksuunalised ühenduselemendid asuvad üksteisest 50 cm kaugusel. Nende arv on 80 tükki - vundamendi ümbermõõt tuleks jagada paigaldusetapiks (40 / 0,5). Pillide pikkus võrdub lindi laiusega 40 cm. Pikkus on 32 meetrit (80 * 0.4).\nVertikaalsed ühendused on valmistatud 10 mm läbimõõduga vardast. Armeerimiskõrgus on sama kui lindi mass - 100 cm. Terasvardade arv määratakse ristmete arvu järgi: 80 ristlõike elementi korrutatakse 4 pikisuunalise elemendiga, mille tulemuseks on 288 tüki. Iga pikkusega 1 m pikkune pikkus on 288 meetrit.\nValmisarmeeritud raami riba vundament\nKokkuvõtteks kõigi arvutuste põhjal selgub, et 8x12 meetrilise maja jaoks mõeldud tugevdatud luustiku loomiseks peate ostma:\n176 meetrit terasest elemente klassi A-III läbimõõduga 12 mm.\nAI klassi 320 meetrit läbimõõduga 10 mm (32 + 288).\nRibakinnaste sarrustuse mass määratakse vastavalt standardile GOST 2590. 12-millimeetrise baari jooksukõver kaalub 0,88 kg, 6 mm - 0,222 kg. Kogumass on: 176 * 0.888 = 156,29 kg, 320 * 0,222 = 71,04 kg. Kogu armatuur kaalub 227,33 kg.\nÜhendage ristsuunalised ja pikisuunalised elemendid kudumisvardaga. Paaritamise meetod toimub järgmiselt: ristmikul tõmmatakse traati ja väljaulatuvad otsad keeratakse tangidega, spetsiaalse konksu ja kruvikeerajaga. Spetsialistid kasutavad spetsiaalseid relvi, millega protsess on oluliselt kiirendatud.\nVaadake videot mitmesuguste relvade sidumise viiside kohta:\nLindi baasi raami paigaldamine, mis viiakse läbi rangelt vastavuses reguleeritud SNiP 52-01-2003 nõuetega, võib oluliselt suurendada hoone kasutusperioodi. Tänu kõige vastupidavamale raudbetoonkonstruktsioonile kõrvaldatakse ebakorrektselt püstitatud sihtaseme tõttu hävitava protsessiga seotud sagedaste remonditööde vajadus.\n3 rida korki ja kuidas vanni mädanemist kaitsta?\nRaketise saab teha mitmel viisil. Protsessi peamised etapid sõltuvad tugistruktuuri kujust, mulla omadustest, kas see on eemaldatav või mitte eemaldatav. Kirjeldatud teave aitab uurida rajatiste tüüpe sihtasutuse jaoks ja korrektset raami, võttes arvesse kaasnevaid tegureid.


Digimajanduse suur potentsiaal on Euroopas alarakendatud. Uuringud on näidanud, et uued digivõimalused loovad ka äritegemiseks uusi võimalusi.\nDigimajandusest tulenev kasvupotentsiaal on paljulubav lahendus üha kasvavale töötuse määrale, luues uusi töökohti, ning seda eriti just noortele.\nDigilahenduste e-teenuste kasutamise tõstmine on Euroopa Komisjoni üks prioriteetvaldkondi.\nTurism on Euroopa majanduse üks võtmepanustaja ning seetõttu on kriitiliselt tähtis tagada EL turismi konkurentsivõime. Turismisektori VKE’de digitaliseerumise suurendamine võimaldab Euroopa turismisektoril tänapäeva digitaalses maailmas edukalt toime tulla.\nTäna ei ole palju andmeid ning informatsiooni EL turismisektori digitaliseerumise tasemest ja takistustest, mis seisavad digilahenduste laiema kasutuselevõtu ees.\nEelnevast tulenevalt on Euroopa Komisjon algatanud uurimisprojekti, mille eesmärk on selgitada välja Euroopa VKE’de digitaliseerumise tase ning nende poolt kogetud takistused.\nHindame kõrgelt Teie panust nendele küsimustele vastuste andmisel.


Kuidas poletada keharasva 1 kuu jooksul - Kuidas põletada kõht rasva 1 kuu jooksul?\nOsalege vähemalt viis päeva nädalas minuti jooksul aeroobsetel treeningutel. Mandlid: Selle perioodi jooksul on mandlid vajalikud ja hommikul tuleb mandleid tarbida, et rasva kadumise toit oleks tõhus. Oled jõudnud faasi, mil kaal langeb siis, kui organismis tekib kaloridefitsiit, nii et hakkad põletama keharasvu. Jooksmine kulutab rohkem kaloreid ja võimaldab teil sama aja jooksul läbida suurema vahemaa. Uuringud näitavad, et liigne kõhurasv suurendab südamehaiguste, II tüüpi diabeedi ja hüpertensiooni riski 1 , 2 , 3. Suured kiudtooted: Lase oma dieet kõrge kiudaineid sisaldava toiduga.\nSidrunimahl ja soe vesi: Alustage oma päeva sidrunimahlaga sooja veega. See on suurepärane teraapia kõhu rasva vähendamiseks ja see suurendab ka teie ainevahetust. Puuviljamahlad: Kas mõned puuviljamahlad, mis täidavad keha ja võimaldavad ka kaloritel põlema. Seal on mõned puuviljamahlad nagu granaatõunamahl, mis hoiavad mao puhtana ja soodustavad igapäevaseid kõhtu.\nSuured kiudtooted: Lase oma dieet kõrge kiudaineid sisaldava toiduga.\nSee hoiab teid kauem aega täis ja sa lõpuks kipuvad tarbima vähem kaloreid. Alustades süüa ainult kõrge kiudaineid sisaldavaid toiduaineid nagu täistera-makarontooted, täistera-leib, aitnahad ja kaerahelbed.\nSööge terve päeva jooksul palju puuvilju ja köögivilju. Lean Meat: Vähane liha võib rasva kiiresti põletada ja samuti vähendada kõht rasva. Seda tüüpi liha on hea inimestele, kes soovivad oma keha rasva kiiremini vähendada kui enamik inimesi. See liha täidab kõhuga, kuid lisab kehale väga vähe kalorite ja see on üks põhjusi, miks toitumisspetsialist soovitab oma klientidel rasvasisaldusega dieeti kasutada madala rasvasisaldusega liha.\nMunad: Munad on vajalikud rasva lõikamise dieedil. Kui sa tahad kergesti kaotada kõht rasva, siis lisage oma toitumisse mõned munarakud. Mandlid: Selle perioodi jooksul on mandlid vajalikud ja hommikul tuleb mandleid tarbida, et rasva kadumise toit oleks tõhus. See on üks kõige tõhusamaid viise kõhu rasva kaotamiseks.\nSamuti võite vett tarbida värskete puu- ja köögiviljamahlade ning suppide kaudu. Olge siiski ettevaatlik ja ärge jooge liiga palju vett, sest see võib põhjustada veemürgitust. Mõelge sellele niimoodi - kui teil on õhuke jakk seljas, kas teie tehtud harjutus tekitab soovi seda maha võtta?\nSiiski tuleb märkida, et te ei peaks tegema ainult kardiot, vaid jätma tähelepanuta lihaste ehitamise ja jõutreeningu. Südame põletab treeningu ajal rohkem rasva, kuid lihastreening põletab rasva isegi siis, kui puhkate, nii et see aitab tegelikult rohkem rasva põletada. Liigeste tervise ja ainevahetuse parandamiseks vajate mõlemat tüüpi treeninguid. Mitmekesistada kardiotreeninguid.\nKaalu langetamiseks ja rasva kaotamiseks on teie eesmärk saada päevas keskmiselt 30—60 minutit trenni. See harjutus ei pea olema raske, kuid see peab panema teid palju hingama, et rääkimise ajal oleks keeruline harjutada, ja peate ka natuke higistama mõelge ülalolevale rasvajakile. Kardiharjutused panevad südame kiiresti põksuma ja sobivad suurepäraselt vistseraalse rasva põletamiseks.\nMõnele inimesele meeldib distsipliin nii sageli, et käib igal hommikul mööda blokki ringi, kuid paljudele meist aitab mitmekesisus, mis muudab harjutuse nauditavamaks. Kiire tempoga töötamisel võib arvestada isegi selliste tegevustega nagu moppimine või aiandus. Võib-olla peaksite pidama igapäevase aktiivsuse logi, et jälgida oma igapäevast aktiivset treeningut.\nOn tõsi, et toonuses lihaste näitamiseks peate kaotama kõhupiirkonna rasvakihi, kuid selle tulemuse saavutamiseks ärge lootke igale kardiotreeningule. Lihased kujundavad keha ümber ja võimaldavad teil tegelikult kaloreid kulutada ka puhkuse ajal, mitte ainult treeningu ajal. Paljud uuringud näitavad, et raskust tõstvatel inimestel on rasvaprotsent väiksem kui neil, kes tegelevad üksi aeroobse treeninguga.\nKuigi krõksud ja jalatõsted on head võimalused, on saadaval palju muud tüüpi kõhu toonimist harjutusi, näiteks "puusalauad" ja "reie sisemised tõsted". Treenige välja erinevaid lihasrühmi peale kõhulihaste. Selle asemel, et keskenduda vaid kõhulihaste toonimisele, peaksite otsima ka harjutusi teiste osade lihaste tugevdamiseks. Suurendage oma elustiili aktiivsust.\nMõned viisid päeva jooksul liikuvuse suurendamiseks hõlmavad järgmist: jalgade tõstmine töölaua taga istudes või püsti seismine või pauside ajal põlvede tõstmine. Suurendage oma igapäevaseid samme: tehes lõunapause, liikudes lifti asemel trepist, parkides oma auto sihtkohast kaugemale, kõndides lähedal asuvatesse kohtadesse näiteks toidupood või apteek reklaam 3. Uuringud näitavad, et krooniline stress on madal, kuid pikemas perspektiivis võib see suurendada kortisooli taset kehas.\nKui see juhtub, pole mitte ainult raske kaalust alla võtta, vaid isegi saada keharasva.\nVältige tubaka, alkoholi, kofeiini ja muude ravimite kuritarvitamist. Varakult magama minna. Vale usutakse, et krõpsu iga päev paneb sul kõhurasva kaotama. See aitab teil tugevdada ainult kõhulihaseid ega aita kaotada keharasva, eriti probleemset kõhupiirkonda.\nProovige neid treeninguid, mis eemaldavad maost tolli. Aeroobsed treeningud: Aeroobsed harjutused on suurepärane viis rasva ja kalorite põletamiseks. Tehke vähemalt viis päeva nädalas minutit aeroobset treeningut.\nSee aitab teil vistseraalset rasva välja põletada ja parandab ka südame-veresoonkonna seisundit. Aeroobne treening võib olla midagi, mis teile meeldib, näiteks sörkimine, tantsimine, vilgas kõndimine, jalgrattasõit või vesiaeroobika. Kui alustate aeroobse treenimisega, siis minge aeglaselt ja ärge kunagi ületage soovitud pulssi. Kõhuõõne treeningud: Kõhupiirkonna treeningud on samuti olulised, kuna need aitavad teil lihaseid arendada ja oma abs-d toonida.\nStimuleerige oma abs-d lihtsate harjutustega, nagu näiteks külgõmblused, V-tõusud, pallipurud või vene keerutused. Seda tuleks teha 4 komplekti koos 25 kordusega mõlemal küljel. Kõhutreeninguid tuleks teha ainult kaks korda nädalas. Kõhu rasva saab vähendada supersettide abil ja see on üks parimatest ja edukatest viisidest kõhulihaste vallandamiseks ja selle kõhu vähendamiseks ning teie aja jooksul harjumiseks. Kui soovite kaotada kõhurasva 1 kuuga, siis on see üks parimaid viise, kuidas saada ideaalne rasva vähendamiseks sobiv treening.\nSprindid: Sprintidest on tõesti abi ka siis, kui on vaja kõhurasva kuu jooksul vähendada.


Tõukatsed | Eesti Kuldsete Retriiverite Tõuühing\nRetriiverite tõukatsete reeglid (kehtivad alates 29.11.2003)\nRetriiverite dummykatse reeglid (kehtivad alates 14.04.2007)\nKuldne retriiver on eelkõige jahikoer. Kuldse retriiveri aretamise eesmärgiks oli luua koer, kelle põhiülesandeks on surnud või haavata saanud jahisaagi (linnud, väiksemad metsloomad nagu jänes jt.) metsast või veekogust jahimehe kätte toomine. Tõukatsetel kontrollitakse, kas koertel on säilinud tõule iseloomulikud omadused või mitte. Koeri, kes on terved, tõule iseloomuliku välimusega ja kellel on tõule iseloomulikud omadused, kasutatakse aretuses. Tõukatsed aitavad välja valida parimad koerad, kes vastavad tõule iseloomulikele joontele ja keda kasutada aretuses.\nKatse alguses kutsub kohtunik kuuest koerast (nii emased kui ka isased) koosneva grupi enese ümber, selgitades katse toimumiskulgu ja tutvudes koertega.\nEsimene etapp – SOTSIAALNE KÄITUMINE\nKoer ei tohi olla arg, agressiivne ega üles näidata erilist aktiivne teiste koerte osas. Koer peab käituma sõbralikult ja usaldavalt võõraste inimeste ja koerte suhtes. Kohtunik jälgib kogu katse toimumise aja koerte käitumist. Sotsiaalne käitumine on äärmiselt harva põhjuseks, miks koer saab tulemuseks mittearvestatud. Juhul, kui koer saab tulemusena kirja mittearvestatud, siis ei või ta osaleda katse järgmistel etappidel.\nSotsiaalset käitumist ei ole koerale võimalik õpetada, kuna see põhineb kogemusel, mille koer saab igapäevasel suhtlemisel võõraste inimeste ja teiste koertega. Pärast esimese etapi lõppemist sooritavad kõik koerad katse järgmised etapid individuaalselt, vastavalt numbrite järjekorrale. Koera hoitakse kogu katse sooritamise aja rihma otsas.\nTeine etapp – VEEKATSE\nEesmärgiks on hinnata koera ujumistahet. Selle väljaselgitamiseks visatakse rannast vette veelind (näiteks part), mille koer peab veest välja tooma. Seejärel lastakse jahipüssist üks lask (kas paadist või rannalt) ja samal ajal visatakse paadist lind vette vähemalt paarkümmend meetrit rannast. Kui kohtunik annab koerale loa, läheb koer lindu veest välja tooma. Eeldatakse, et koer läheb rõõmuga vette ujuma ja toob linnu veest koerajuhile. Juhul, kui koer keeldub vette minemast või ei too veelindu koerajuhile, saab koer tulemuse: mittearvestatud ning ta ei saa osaleda järgmistel etappidel.\nKatse edukaks sooritamiseks harjuta koera ujuma minema erinevates tingimustes (kivisel rannal, pehmelt pinnaselt jms.). Tutvusta koerale paati (nii aerupaati kui ka mootorpaati), et koer oleks harjunud paadiga, et kardaks seda. Õpeta koera paati ronima, ise seejuures abistades. Samuti tuleks koera õpetada veest lindu suhu võtma ja seda koerajuhile tooma. Juba kutsikast peale tuleks koera harjutada erinevates veekogudes ujuma Ära vägisi sunni koera vette minema, püüa ta vette meelitada (kui võimalik näita ise eeskuju). Enamusele retriiveritest on ujumine lõputu nauding ja teinekord on koera raske veest välja meelitada.\nKolmas etapp – TOOMISKATSE\nToomiskatse viiakse läbi maastikul, kus 50 meetriste vahemaadega on valmis pandud viis hukkunud väikelooma (enamasti kasutatakse vareseid). Lihtsal ja kiiresti läbitaval maastikul võivad vahemaad väikeloomade vahel olla ka suuremad, samas raskemini läbitaval maastikul võivad vahemaad olla väiksemad.\nMaastik peaks olema selline, kus koeral ei oleks kogu aeg silmsidet koerajuhiga. Kui koer on katseks valmis (koer peab olema rihma otsas), lastakse jahipüssist üks lask ning visatakse maastikule kuues väikeloom, et motiveerida koera ja anda koerale märku, et maastikul on jahisaak, mis tuleb koerajuhile tuua. Koer näeb laskja poolt visatud väikelooma, kuid ei pruugi näha väikelooma kukkumise kohta. Laskja peab olema vähemalt kuue meetri kaugusel koerast. Koer ei pea kõige pealt tooma viimasena visatud väikelooma.\nKui laskja on lahkunud maastikult, annab kohtunik loa lähetada koer väikeloomi tooma. Koerajuht peab koera maastikule tagasi saatma nii mitu korda kui kohtunik ütleb. Koer peab kõik leitud väikeloomad tooma koerajuhile. Kui koer teeb tööd iseseisvalt ja leiab väikeloomad kiiresti üles, tuues need kiiresti otse koerajuhile, võib kohtunik öelda juba pärast kolmandat toomist koerajuhile, et panna koer rihma otsa. Sel juhul on kohtunik näinud piisavalt koera töö tegemise tahet ja toomisoskust. Juhul, kui koera motivatsioon langeb pärast paari väikelooma toomist või koer ei too väikeloomi koerajuhile, võib kohtunik lasta koeral maastikult ära tuua kõik kuus väikelooma. Retriiverilt eeldatakse iseseisvat ja innukat töötamist optimaalsel kiirusel kogu katse aeg.\nKatsel jälgitakse, et koer\nei vigastaks ega rikuks väikelooma, s.t. väikelooma suhu haarates ei tohi koer sellest liiga kõvasti kinni hoida. Samuti ei või koer väikelooma maha matta või ära peita, ega selle peal püherdada. Kui koer seda teeb, siis katse katkestatakse koheselt ja katse loetakse mittearvestatuks. Katse ajal hinnatakse ka koera reageerimist jahipüssi laskudele. Koer peab käituma rahulikult ja tähelepanelikult. Koer võib loomulikult võpatada või paar sammu eemale joosta pärast lasku, kuid ta peab ka koheselt tagasi tulema ja olema võimeline pärast laskmist normaalselt töötama. Koera vastuvõtlikust laskudele tuleks eelnevalt harjutada kui tõukatsel osaleda.\nKuidas harjutada toomist?\nKõigepealt tuleb koera harjutada töötama erinevatel maastikel, lubada tal vabalt ja iseseisvalt liikuda, mitte kutsuda kogu aeg koera enda juurde, kui koer kaob silmapiirilt. Koer peab hoidma ise kontakti omanikuga. Kui hoida koera kogu aeg silma all, ei julge ta iseseisvalt enam liiga kaugele minna. Toomise harjutamisel tuleb kõigepealt koerale selgeks teha, et maastikul kuhu ta saadetakse on palju asju, mis tuleb koeral ära tuua. Seda võib teha näiteks dummy´dega, viies dummyd koos koeraga maastikule või nii, et koer näeb kuhu dummyd maastikul viiakse.\nSiinkohal tuleb jälgida, et koeral ei hakkaks igav pidevalt ühesuguseid harjutusi sooritades. Hea juhis on: alguses palju esemeid, mis tuleks ära tuua, kuid vähe toomisharjutusi. Lõpeta harjutus pärast seda, kui koer on toonud ära näiteks kolm dummyt. Jäta koer kohale ja mine too ära ülejäänud dummyd. Nii säilib koeral innukus ka järgmine kord dummysid tuua. Juhul, kui lõpetad harjutuse siis, kui koer näitab selgesti juba väsimuse märke või pead käskima teda dummysid tooma, võid olla kindel, et järgmisel harjutamise korral ei ole koer enam nii innukas harjutust sooritama. Kui koer oskab juba seostada käsklust otsi, võid siirduda järgmisesse harjutusvooru, kus maastikule on juba eelnevalt viidud dummyd ning koer tuuakse kohale hiljem. Lisa tasapisi ka toodavate esemete hulka.\nSoorita harjutust nii metsas, põllul, karjamaadel kui ka maa-aladel, kus on metsateed ja ojad, nii õpib koer erinevates oludes toomist. Ära harjuta segamini toomisharjutust ja eseme võtmist maapinnalt.\nNeljas etapp – JÄLJEKATSE\nJäljekatsele lubatakse ainult need koerad, kelle sotsiaalne käitumine, veekatse ja toomiskatse on saanud tulemuse: arvestatud.\nJäljekatsel hinnatakse koera enesekindlust ja iseseivat töötamistahet. Kohtunik lohistab jänesega umbes 80 meetri pikkuse jälje. Koer peab iseseisvalt võtma jälje ja tooma jälje lõpus oleva jänese koerajuhile. Koeralt ei nõuta pideva mööda jälge minemist, vaid ta võib minna ka õhust võetud lõhna peale, eesmärgiks on jänese leidmine ja koerajuhile toomine.\nJälge tuleks algusest peale harjutada jänesega. Kõigepealt tuleb koerale jänest tutvustada ja lubada koeral jänest suus hoida ja kanda seda.\nJälg tehakse järgmiselt: kõigepealt tehakse maapinnale väike auk, seejärel lastakse jänes maapinnale. Jälje algus tuleb teha korralikult, et hiljem oleks võimalik seda kindlasti leida. Seejärel veetakse jänest nööriga mööda maapinda ja jäetakse jälje lõppu. Jälje lõpust tuleb tagasi tulla ringiga, et mitte rikkuda tehtud jälge. Too koer jälje algusesse ja näita talle jälge ning järgne koerale paar meetrit, kuni koer on tabanud lõhna. Alguses võid teha lühemaid jälgi, koera poolt oskuse omandamisel, pikenda jälje pikkust.\nKatsetel hinnatakse veel koera toomistahet, s.t. koer peab oma algatuslikult väikelooma suhu võtma seda rikkumata ja tagasitoomist, s.t. koer peab tooma väikelooma koerajuhile. Koer peaks tooma väikelooma koerajuhi kätte, kuid tõukatsel ei panda pahaks kui koer väikelooma koerajuhi jalgade ette asetab. Ei aktsepteerita seda kui koer paneb väikelooma paar meetrit enne koerajuhti maha. Seetõttu tuleb juba kutsika east peale harjutada asjade otse kätte toomist.\nLisaks hinnatakse veel koerajuhi ja koera koostööd, s.t. koer peab olema kogu aeg koerajuhi kontrolli all ja tema sõna kuulama. Koer, kes ei kuula koerajuhi sõna, on allaheitlik või arg, võidakse samuti katselt diskvalifitseerida. Kohtunik kirjeldab koera üldmuljet, tuues esile kogu katse ajal nähtu, märkides ka mittearvestatud tulemuse põhjuse. Kui harjutad koos koeraga kasuta erinevate harjutuste sooritamise ajal erinevaid käsklusi, et koer õpiks algusest peale eristama, mida ta iga käskluse ajal tegema peab. Igaüks valib kindlasti ise, milliseid käsklusi ta kasutab, kuid üldiselt on välja kujunenud järgmised käsklused: asjade viskamisel, et koer need ära tooks (nt. veekatsel) käsklus ”Too”, kui koeralt soovitakse asjade otsimist (nt. toomiskatse) käsklus ”Otsi” ja jäljevõtmisel (nt. jäljekatse) kasutakse käsklust ”Jälg”. Tähtis on, et koer saaks aru, mida temalt nõutakse ja millist katset ta sooritab.\nHindamine toimub põhimõttel arvestatud / mittearvestatud. Selleks, et tõukatse loetaks arvestatuks peab koer kõikidele katse etappidel saama tulemuseks: arvestatud.\nSelleks, et saaksid hakata harjutama toomisharjutusi, peab koer sõna kuulama, eriti tähtis on juurde tulek. Ei saa saata koera eset tooma, kui ei ole kindel, et koer koos esemega tagasi tuleb ja eseme koerajuhile toob.


LOENG: Lauri Rannama: Kuidas taastuda sportliku pingutuse järel? - Sport\nLOENG: Lauri Rannama: Kuidas taastuda sportliku pingutuse järel?\nLauri RannamaFoto: Taavi Arus\nLoengusarja Treeni teadlikult sügishooaja viimases loengus annab Eesti üks tunnustatumaid füsioterapeute Lauri Rannama ülevaate, millised on taastumisvõimalused pärast tõhusat sportimist.\n„Kui kahe võistlussoorituse vahe on väike – kuni paar tundi –, aitab kõige paremini taastuda aktiivne liikumine, näiteks jalgrattasõit, mitte külma ja kompressiooni kasutamine,“ hindab Rannama.\nKui tarvitada peale intensiivseid treeninguid massaaži, siis parimal moel alandab see Rannama väitel valu siis, kui seda teha kahe tunni jooksul peale treeningut. „Massaaž ei aita aga koormuse järel laktaati eemaldada,“ kõneleb ta. „Ka lihaste rullimine ei kiirenda nende ainevahetust, peamine efekt põhineb sidekoe struktuuride elastsuse paranemisel ja närvisüsteemi retseptortundlikkuse muutusel“.\nVäga tähtis on süsivesikute tarbimine treeningu järel. „Kas teadsite, et kuus tundi peale treeningut võib aju glükogeeni hulk tõusta kuni 60% ja püsida sellel tasemel 48 tundi?“ küsib füsioterapeut.\nLoengus võtabki Rannama vaatluse alla treeningu ja taastumise tasakaalu, ülekoormussündroomi ning vigastuste vältimise võimalused. Taastumist mõjutavatest faktoritest käsitleb ta muu hulgas süsivesikute ja valkude tarbimist, sooja-külma kasutamist, massaaži, rullimist, platseeboefekti jm.\nRannama vastab ka küsimusele, milliseid eneseanalüüsi vahendeid kasutada, et teada, kas treenida rohkem või taastuda pikemalt. Ta selgitab, kuidas erinevad taastumisvahendid mõjutavad aju. „Et treenimine tuleb ka vaimsetele pingutustele kasuks, on ju teada,“ hindab Rannama.\nFüsioterapeut Lauri Rannamal on 15-aastane kogemus tipp- ja harrastusportlaste manuaalses ravis ning koolituste läbiviimises. Ta on koolitanud nii perearste, füsioterapeute, treenerid kui ka massööre spordifüsioteraapia, kinesioteipimise jm alal. Rannama on üks Füsioteraapia Kliinik OÜ juhte ja Spordimeditsiini klastri valdkonna eksperte.\nJUBA HOMME: Kristjan Port: Kui palju on treening kunst? (3) 16.11.2015\nLOENG: Riina Suhotskaja ja Silja Siller: millist treeningmeetodit valida ja milleks sobib intervalltreening? 07.11.2015\nLoeng toimub 16. detsembril algusega kell 18.00, aadressil Tallinn, Räägu 49. Loengu pikkus on orienteeruvalt 1,5 tundi. Osavõtutasu 5 eurot (maksmine kohapeal sularahas).\nOsalemissoovist andke palun teada: http://www.tlu.ee/et/Loodus-ja-terviseteaduste-instituut/Taiendkoolitused/Koolituskalender/Treeni-teadlikult\nLOENG: Kristjan Port: Miks ja kuidas peaks elu ja treeninguid planeerima?\nMilliseid võtteid kasutada Hiina meditsiinist tervisehädade puhul ja sportliku soorituse...


Reoveeuuringu tulemused näitavad jätkuvat olukorra halvenemist | Tervisegeenius\nEesti keskmine näit pole varem nii kõrgel olnud\n19. märts 2021 kell&nbsp18:21\nTartu Ülikooli juhitava reoveeuuringu sellenädalased tulemused kinnitavad koroonaviiruse leviku jätkuvat kasvu. Lähinädalail võib nakatunute arvu lisandumist oodata nii Lõuna- kui ka Lääne-Eestis.\nReoveeuuringu juhi, Tartu Ülikooli antimikroobsete ainete professori Tanel Tensoni sõnul on tulemustest näha, et viiruse levik on ühtlaselt suur üle Eesti. “Kui varasematel nädalatel on nakatunute suurem hulk jäänud ennekõike Põhja-Eestisse, siis selle nädala tulemustest on näha, et viirus on levinud lõuna poole, mistõttu tuleb ka seal olukorra halvenemiseks valmis olla,” selgitas Tenson.\nSedapuhku ebaõnnestusid Paide ja Valga proovide analüüsid, mistõttu neid tulemusi kaardil ei kajastu. “Kui aga arvestada nende lähipiirkondadest võetud proovide tulemusi, siis on olukord kõikjal ühtviisi tõsine. Eesti keskmine näit pole enne nii kõrgel olnud,” selgitas Tenson.\nMärksõnad: COVID-19, koroonaviirus, nakatunud, reovesi, Tartu Ülikool, teadusuuring


Mis on eile Maalt lahkunud Parkeri päikesesondi eesmärk ja kuidas ta tähe kiirguses ära ei sula? - Universum - Heureka\nMis on eile Maalt lahkunud Parkeri päikesesondi eesmärk ja kuidas ta tähe kiirguses ära ei sula?\nSondist saab Päikesele kõige lähedasem tehisobjekt\nEile tõusid kanderakettide jõul ilmaruumi Eugene Parkeri nimeline kosmosesond. Parkeri sondi ülesandeks on uurida Päikese saladusi.\nFOTO: Red Huber/Orlando Sentinel/TNS/Sipa USA/Scanpix\nEile, Florida varahommikul, startis Päikese poole NASA kosmosesond Parker, mis peaks sukeldudes Päikese krooni saatma maistele teadlastele enne teadmata informatsiooni meie kodutähe kohta. Väikese auto suurust seadeldist kaitseb Päikese kuumuse eest aastate pikkuse leidliku töö viljad. Parkeri sond jõuab Päikesele lähemale kui ükski teine inimese loodud objekt kunagi.\nParkeri sondi eesmärk on välja selgitada 60 aastat tagasi püstitatud küsimused Päikese loomuse kohta. Eugene Parker, kelle järgi sond nimetati, sõnastas aastal 1958 kolm fundamentaalset küsimust, millele ilma füüsiliselt Päikese kroonis tehtud mõõtmisteta vastata ei saa. Mis põhjustab Päikese krooni ja miks see on ligi 300 korda tulisem kui tähe pind? Mis käivitab kogu tähesüsteemi läbivaid päikesetuuli? Viimaks, mis annab päikeseosakestele nende ülisuure kiiruse, liiguvad nad läbi ilmaruumi ligi poole valguskiirusega, täpsustas kosmoseagentuur.\nParkeri sond saadab kavatsuste kohaselt Maale selle kõige kohta informatsiooni järgmise seitsme aasta jooksul. Sond lendab hetkel Veenuse poole, kus on plaanis kasutada planeedi gravitatsiooni, et sond Päikese pool suunata. Seejärel peaks sond novembri alguses jõudma Päikese krooni, kus saab teha esimesed mõõtmised. Päikese enda pinnast on aparaat ka siis kaunis kaugel, 24 miljonit kilomeetri eemal. Seitsme tööaasta jooksul lendab sond Päikesest veel 24 korda mööda, kasutades suuna muutmiseks nii tähe kui Veenuse arvestatavat külgetõmbejõudu.\nParkeri sond juuli alguses, saades viimast lihvi enne starti.\nFOTO: Ed Whitman/AP/Scanpix\nKõige viimasel möödalennul peaks sond jõudma Päikese pinnale tunduvalt lähemale, 6 miljoni kilomeetri ulatusse. Selleks ajaks on Parkeri sondi näol tegemist kõige kiirema inimese loodud objektiga kõiksuses, sond kihutaks natuke aeglasemalt kui 700 000 kilomeetrit tunnis.\nPäikese krooni moodustavad osakesed on ülimalt kõrge temperatuuriga, kohati võib see tõusta üle miljoni kraadi. Kuid, füüsikute argoos, ei ole see väga kuum. See tähendab, et Päikese kroon on äärmiselt hõre, selle osakesed asuvad teineteisest kaunis kaugel. Seega objekt, mis krooni satub, puutub nendega kokku suhteliselt harva ning selle temperatuur tõuseb vähem. Seda näiliselt vastuolulist olukorda saab võrrelda kuuma ahju ja kuuma vee omavahelise erinevusega. Kui õhk ahjus kuumutada 100 kraadini ning sinna oma käsi pista, siis lühikese aja jooksul ei juhtu käega midagi. Kui aga käsi torgata keevasse vette, siis selle tulemuseks on põletushaavad ja valukarjed. Õhk ahjus, kuigi sama temperatuuriga, on veest palju hõredam ning ei mõjuta ahju pandud kätt nii drastiliselt. Füüsikute kõnepruugis: temperatuur on sama, kuumus erinev. Teadustoimetus ei soovita selle kujundi pädevust oma köögis järele proovida.\nKuid Parkeri sond kuumeneb Päikese kroonis siiski tuhandete kraadideni. Kaitsmaks aparaadi õrnu instrumente katab kogu kaadervärki üle kümne sentimeetri paksune keerukatest süsinikukihtidest kilp. Tänu sellele valitseb sondi sisemuses samaväärne temperatuur kui Eestis tänavu juulis, umbes 30 kraadi. Sond kannab endal ka seadmeid, mis asuvad väljaspool kaitsvat kihti. Nende sulamise ennetamiseks on instrumendid valmistatud titaani, tsirkooniumi ja molübdeeni sulamist ning nende toimimiseks vajalik elektroonika koosneb volframist, kõrgeima teatud sulamistemperatuuriga metallist. Lisaks kõigele sellele kaitsevad sondi ja aparatuuri erinevad jahutussüsteemid.\nAstronoom Eugene Parker, kelle töö tõttu sond üldse eile ilmaruumi saadeti, viibis ka ise stardi juures. Emeriitprofessor vaatas omanimelise sondi lendu vaikiva imestusega, mida raamisid mõneti sobivalt kõrvalolijate ameerikalikud juubeldused.


FOTOGALERII: Eesti Vabariik 100 sündmused said Tartus punkti - news\nEesti Vabariik 100 kolm aastat kestnud juubeliprogramm lõppes eile õhtul Eesti Rahva Muuseumis toimunud EV100 tänuõhtuga "Rahuga edasi, Eesti!".\nPilt: Nele Tammeaid\nKokku toimus Eesti Vabariigi 100. aastapäeva pidustuste raames kolme aasta jooksul üle 3000 sündmuse ja Eesti inimesed tegid oma kogukondadele ligi 1500 kingitust.\n"Ja korraga see juhtuski. Pärdi Keskus, maailmakoristus, linnaväljakud, juubelifilmid, luulepidu, Sittow, Lõngus, Mägi jõudsid lõpuks Rooma, Washingtoni, Berliini ja Pariisi. Rändas Laste Vabariik, rajati tammikuid, trükiti sadu raamatuid, lastele osteti tuhandeid pille, vallutati mäetippe. Oli alanud maailma suurim eestlaste festival!" rääkis Eesti Vabariik 100 korraldustoimkonna juht Jaanus Rohumaa juubelipidustused lõpetanud tänuõhtul "Rahuga edasi, Eesti!" peetud kõnes.\nJaanus Rohumaa rõhutas eile õhtul Eesti Rahva Muuseumis peetud lõpukõnes, et Eesti Vabariik 100 oli kõigi Eesti inimeste pidu. "See oli kõigi pidu, kõigi rahvuste, vanuste, sugude ja hoiakute jaoks! EV100 igas külas! Igas maailma nurgas! Kõik olid oodatud. Kõik olid kutsutud. Kõik olid kohal," kõneles Rohumaa. "Aitäh, Eesti rahvas! Sa tegid vägeva juubelipeo. Mõni ehk mõtles, et mida põrgut, riik võiks ka mulle lõpuks mõne kingituse teha, aga siis mõistsid, et riik – see oledki ju sina. Me teemegi kõike endale, lastele, tulevikule ... ."


Autism on haigus, mis mõjutab närvisüsteemi, mis tekib aju arenguhäire tõttu, ning väljendub põhioskuste arendamise viivituse kujul, sotsiaalsete tegevuste ja kommunikatsiooni tervikliku puudujäägi, ühepoolsete huvide ja korduvate meetmetega.\nPathology areneb sünnist, kuid esimesed märgid ilmnevad umbes kolm aastat.\n1971. aastal eraldati haigus skisofreeniale, kuigi autismi mõiste avati esmakordselt 1943. aastal. See haruldane vaimne häire on poiste hulgas( 3-5 korda sagedamini), kuid tüdrukute puhul on see raskem. Autismiga inimestel on keeruline mõista nende ümbrust ümbritsevat maailma ja neil on probleeme mõtlemisega.\nAutentsuse põhjus ei ole kindlaks tehtud. On ettepanekuid selle kohta, et see tekib geenide ebasobivast vastasmõjust omavahel või nende mutatsioonide tulemusena. Seni on ebaselge iseloomulikke muutusi tekitav mehhanism mitmes ajuosas.\nKuid on ka tegureid, mis ekspertide sõnul võivad kaasa aidata laste autismi tekkele.\n1) loote emakasisesed haigused;\n2) Raske töö: ebapiisav hapnikuvarustus sünnituse või sünnikahjustuse ajal;\n3) pärilikud tegurid;\n4) kesknärvisüsteemi organismi kahjustus;\n5) viiruslikud ja bakteriaalsed infektsioonid;\n6) ainevahetusprotsesside häired;\n7) Mürgiste ainete kokkupuude ema kehaga raseduse ajal.\nOn võimatu täiel määral usaldada kõigi eespool loetletud tegurite kaasamise autismi tekkele, kuid kui on olemas pärilik eelsoodumus, siis võib see põhjustada tõsiseid tagajärgi.\nAutismi iseloomustavad mitmesugused stabiilsed ilmingud, mille esimesed sümptomid on täheldatud lapsepõlves ja püsivad kogu oma elu pingevabal kujul.\nOn kolm peamist sümptomit, mille abil saab hinnata laste autismi:\n- sotsialiseerumise keerukus;\nhäired suhted võõrastega;\npiiratud huvid ja stereotüüpne käitumine.\nAutistikud elavad suletud maailmas, kuna neil on suhteid teistega raskusi. Neil on keeruline oma lauseid sõnastada, nii et nad kordavad sageli teiste inimeste sõnu mehaaniliselt. Sellised inimesed räägivad ennast kolmandas isikus, sest nad ei suuda kohaneda sõna kombinatsioone erinevatel tingimustel ja ei taba olukorra olemust. Nad ei mõista kaasaskantavaid tähendusi ja näevad kõike sõna otseses mõttes.\nAutismiga inimesed on huvitatud üksikute asjade üksikasjadest ilma kogu pildi nägemata. Tegelikkus tundub neile segaduses, pidevas kaos, kus pole järjekorda ja tähendust. Nad püüavad pidevalt luua rutiini, määrata kindlaks teatud teed, kuid muutuvad asjaolud, olukorrad ja inimesed tekitavad segadust ja ärevust.\nAutistlik ei näe ega kuulasta muutusi, mis juhtuvad ümber ja sellega saab neid võrrelda kurtide ja pimedate inimestega.Ärevus võib põhjustada ainult häireid tavapärasel eluviisil ja asjade seisundi muutmisel, kuna nende jaoks on iseloomulik vastupanuvõime muutustele ja igapäevase tegevuse toimivus kindlas järjekorras( rõivaste rõivaste rituaal).\nSellised inimesed suudavad tunda teiste emotsioone, nad näevad pisarad kui veepallid ja ei saa aru, et inimene on halb. Emotsioonide väljendusvabadus ilmneb varases eas. Autismiga lapsed ei toeta sugulastega emotsionaalseid suhteid, vältida silmade kokkupuudet, ei kinni oma ema juurde ega puutu sageli tihedas füüsilises kontaktis. Iseloomulik on nii positiivse kui ka negatiivse emotsionaalse stressi talumatus.\nAutistlikel inimestel puudub kujutlusvõime, nad ei suuda ette kujutada, mida teine inimene mõtleb, ning seetõttu ei suuda ette kujutada sündmusi. Sõbralike või romantiliste suhete loomine on peaaegu võimatu.\nAutismi kerge vorm võimaldab teil täiskasvanueas vanematega eraldi elada koos piisavalt kujunenud suhtlemisoskuste ja vaimse arenguga.\nAutismi diagnoositakse juba 3 aastat. Oluline on mitte alustada haiguse alustamist ravi alustamiseks, enne kui haigus muutub ravimatuks. Murettekitavate sümptomite olemasolu on haiglas viitamise võimalus.\ndiagnoos põhineb käitumuslikul analüüsil. Sellist diagnoosi ei saa teha kiiresti, eksam viiakse läbi hoolikalt. Suhtlemise võime rikkumiste, arengutaseme ja käitumise taseme kindlakstegemiseks on välja töötatud spetsiaalsed küsimustikud.\nvaatlus ja vestlus;\neksperiment( testid, küsimustikud, proovide võtted);\nriistvara( MRI, echoencephalography, elektroencefalograafia, aju reoograafia);\nlabor( vere seisundi ja immuunsuse hindamiseks).\ndiagnoos põhineb teatud sümptomitel. See on sotsiaalsete oskuste, verbaalse ja mitteverbaalse kommunikatsiooni rikkumine, kujutlusvõimega seotud probleemid, piiratud huvid.\nAutismi ravimiseks on võimatu. Meditsiinilise sekkumise põhieesmärke võib nimetada funktsionaalse sõltumatuse suurendamiseks, vabanemiseks obsessiivsetest tegevustest, sotsiaalse kohanemise abist. Ravi põhineb koolitusel, mille jaoks on välja töötatud eriprogrammid, ja ravimite kasutamist: neuroleptikumid, antidepressandid ja stimulandid.\nRavimid on ette nähtud ainult depressiooni, hirmu ja ärevuse eemaldamiseks. Rahuliku autismiga pole ravimeid vaja. Tavaliselt kohandatakse suhtlemist teiste inimestega käitumisprogrammide kaudu.\nHea taastusravi tagajärg on hippoterapia( ravi hobustega) ja delfiinravi. On tõestatud, et autistlikke on loomadega kokkupuutest lihtsam kui inimestega. Tuleb öelda, et ravi lähenemine ja kestus on iga inimese puhul erinevad, kuna haiguse pilt on väga individuaalne.\nAutism kaasaegse meditsiini jaoks on ravimatu ja salapärane haigus. Autistlike seas on mõnikord silmapaistvaid võimetega andekad inimesed ja sel nähtusel pole mingit seletust.\nKüünte seen kardab seda tulekahju pärast! Kui jahedas vees. ..


Teisenda Sentisiivert (cSv) (Ekvivalentdoos)\nTeisenda Sentisiivert (cSv)\nKui palju on üks Sentisiivert?\nMõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Sentisiivert teisendamiseks.\nTeisenda Sentisiivert (cSv):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '409 Sentisiivert'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Sentisiivert' või 'cSv'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Ekvivalentdoos'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(44 * 16) cSv'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '409 Sentisiivert + 1227 Sentisiivert' või '28mm x 75cm x 67dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.


JULGEOLEK ⟩ Siseminister Jaani: Eesti peab olema valmis tõrjuma tööstusspionaaži ja tegelema massilise sisserändega - Tänane leht\nSiseminister Jaani: Eesti peab olema valmis tõrjuma tööstusspionaaži ja tegelema massilise sisserändega\nSiseminister Kristian Jaani (Keskerakond) toob julgeolekuohtudena esile Venemaa agressiivse käitumise liitlaste lõhestamiseks. Oluline on valmistuda tõrjuma terrorismi, aga olla valmis ka massiliseks sisserändeks ning suuta võidelda kasvanud küberkuritegevusega.\nMillised on Eesti jaoks lähiregiooni julgeolekuprobleemid?\nKõigepealt pean oluliseks omavahelise suhtluse edendamist naaberriikidega, sest see on vajalik nii Eestile, Euroopa Liidule kui ka NATO-le. Oluliseks verstapostiks oleks Eesti-Vene piirileppe ratifitseerimine. Tegemist on mitte ainult Eesti, vaid ka Euroopa Liidu piiriga ning allkirjastatud piirilepe reguleeriks ja eeldatavalt hõlbustaks rahvusvahelist suhtlemist Venemaaga, mis aitaks omakorda tugevdada Eesti sisejulgeolekut.\nLiikudes riigi julgeolekut ohustavate teemade juurde, siis need on ka täna tegevused, mis on suunatud riigi säilimise, toimimise ja ühiskonna stabiilsuse vastu. Kindel on see, et riik on ohtudest teadlik ja tegeleb pidevalt nende maandamisega.\nÜks lähiregiooni julgeolekuoht on terrorism. Terrorismioht on Eestis seni püsinud madal, kuid Euroopas on ohutase endiselt kõrge. Seepärast on piiriturvalisuse suurendamine, biomeetriliste andmete laialdasem kasutuselevõtt, sealhulgas Schengeni kompensatsioonimeetmete rakendamine, tähtsad terrorismiohu maandamisel.\nLeedu on teatanud võimalusest, et sinna võib Valgevenest tulla kuni 300 põgenikku päevas. Kuidas on Eesti sedasorti olukorraks valmis?\nOlukorraks, kui riiki saabub erakordselt suur hulk ebaseaduslikke sisserändajaid või rahvusvahelise kaitse taotlejaid, on PPA Eesti jaoks välja töötanud massilise sisserände hädaolukorra riskianalüüsi ja hädaolukorra lahendamise plaani. Lisaks jõustusid eelmise aasta juunis seadusemuudatused, mis näevad ette erisusi menetlusnõuete täitmises massilisest sisserändest põhjustatud hädaolukorras.\nRändesurve suurenemisel saab PPA kaasata menetluste läbiviimisele nii välja koolitatud reservametnikke kui ka taotleda abi Euroopa piiri- ja rannikuvalve ametilt ning Euroopa varjupaiga tugiametilt.


Wilsoni sõna saagu Eestis lihaks : Õpetajate Leht\n10. okt. 2014 Kaarel Tarand kolumnist - Kommenteeri artiklit\nPealtnäha ei seo omavahel miski näiteks Aafrikast lähtuva seakatku vastast võitlust, järjekordset katset asutada ETV külge venekeelne telekanal, ootamatult alanud tihutööd Kagu-Eestis riigipiiri asendaval võssa kasvanud ajutisel kontrolljoonel ning salliva ateismi ja sallimatu usklikkuse raevukat konflikti kooseluseaduse eelnõu foonil.\nMillalgi aastate pärast saab teha üldistuse, et kõik need ettevõtmised (poliitilised programmid) kukkusid läbi. Miks? Seetõttu, et ühekaupa võttes ka mingit õilsat või kasulikku eesmärki taotlevad programmid ei paigutu kuidagi mingisse üldisesse, suuremasse strateegilisse raamistikku, mida omakorda toetaksid ka universaalse eetika alustalad.\nOn aastakümneid teada, et keskkonnanähtused ja -mõjud on piiriülesed, mistõttu keskkonnamuutuste probleemiga tegelemine riigi kaupa on lootusetu ettevõtmine. Ka inimese kui liigi probleemid ses keskkonnas – eeskätt tulenevad need me liigi ebaproportsionaalsest mõjujõust ehk võimest kogu elukeskkond Maal, sh iseennast, hävitada – on piiriülesed. Inimliigi piires on sellest ka Euroopas hästi aru saadud ja kehtestatud põhiline liikumisvabadus inimestele, kaupadele, kapitalile. Riigipiiri kui takistuse pärssimist õigusloomega inimene juba suudab, aga väga vaevaliselt laieneb see võime liigipiiridele. Kui jutt läheb loomaõigustele, saab keskmine seltskond palju nalja, teema eestkõnelejad aga valimistel vähe hääli ja narritempli otsaette.\nEvolutsioonibioloog E. O. Wilson, tuntud ka kui sotsiobioloogia isa ja biofiilia mõiste looja, on sõnastanud tänapäeval laialt aktsepteeritud saarte biogeograafia teooria, mis põhjendab seda, miks ka hiiglaslikud rahvuspargid ja muud kaitsealad paratamatult liigilises mitmekesisuses pidevalt kaotavad. Wilsoni arvutuste kohaselt on biodiversiteet läbi sadade aastamiljonite pidevalt kasvanud kuni selle tipuni umbes 60 000 aastat tagasi. Viimane ajahetk langeb orienteeruvalt kokku moodsa inimese väljarändega Aafrikast. Sellest ajast on mitmekesisust tabanud inimese põhjustatud „bioloogiline holokaust”, mille peatamiseks on Wilsoni värskelt välja käidud mõtte järgi vältimatu jagada maismaa elukeskkond pooleks: pool inimesele, pool ülejäänud liikidele. USA ja Kanada looduskaitsjate hulgas on ideed ühendada eraldatud kaitsealad ühtsesse süsteemi ning suurteks ida-lääne ja põhja-lõuna suunalisteks koridorideks populaarsed juba paarkümmend aastat. Tiheasustusega Euroopas pole teema sama pilguga nägemine veel poliitilisse päevakorda tõusnud ja just siin võib näha ka Eesti järjekordset võimalust olla suur ja kõlbeliselt küps eeskuju rahvusvahelises plaanis.\nIga pikem samm, mille ette võtame, ei pea toetuma me endi originaalsele avastusele. Oma rahvusliku veebi avastamist ootaksime ehk tänapäevani, Tim Berners-Lee leiutatu kiire ja oskuslik rakendamine on Eesti aga teinud maailmas tuntuks, ning mida aasta edasi, seda rohkem toob see ka reaalmajanduses kasu. Miks ei võiks seda edulugu keskkonnas korrata, kui edu eeldused on taas head? Kuidas saaks Eesti territooriumist vähemasti kolmandiku hõlpsasti eraldada ainult looduse jaoks, seda olen talvel Äripäevas lühidalt kirjeldanud („Teeme Eesti keskelt tühjaks ja anname loomadele”, 24.01.2014).\nHaldusefektiivsus ei saa olla eesmärk omaette, pigem on see suure eesmärgi poole püüdlemisel kaasnev kasu. Suur eesmärk ei saa olla kohalik. Kui ka kogu Eesti oleks kaitseala, ei aitaks see ometi globaalse biodiversiteedi kahanemise vastu. Eesti poolitamine inimeste ja muude liikide vahel „hakkab tööle” vaid juhul, kui me välispoliitiliseks prioriteediks üle valimiste ja koalitsioonide muutuks NATO sõjaüksustele kodumajutuse pakkumise kõrval Euroopa esimese põhja-lõuna-suunalise looduskaitsekoridori kokkuleppimine ja realiseerimine – miks mitte võttes selle koridori teljeks näiteks Tartu teaduse maailmamehe Struwe geodeetiline kaart (mis juba kuulub UNESCO maailmapärandi nimekirja).\nMilliseid kohalikke küsimusi lahendaks tegutsemine suurema plaani järgi? Sisemigratsiooni (perifeeriast keskustesse) riiklik soosimine aitaks vähendada majanduslikku ebavõrdsust ja ühtlasi peatada sihitu investeerimise arengueeldusteta piirkondade taristusse. Lõimumata immigrantide (eeskätt Ida-Virumaa juuretud linnalaadsed asumid) aitamine eestikeelsesse keskkonda hoiaks samuti ära tulutuid investeeringuid nii hariduse kui ka kommunikatsiooni alal. Pärast 20 aasta pikkuseid pingutusi peaks olema selge, et riik pole võimeline maksma eestlastele piisavalt suurt patriotismitasu selleks, et need Ida-Virusse massiliselt „isamaa tööle” läheksid. Selgemad piirid (ka füüsiliste tõkete kujul) inimese põllu- ja metsamajandusliku tegevuse ning metsiku looduse vahel vähendaksid ka praegu õhus olevaid epideemiariske. Linlik eluviis on aga kogu lääne tsivilisatsiooni ulatuses üks tolerantsuse põhiallikaid.\nMuuhulgas oleks Altast Odessani kulgev inimvaba ökokoridor asümmeetriline vastus Venemaa imperiaalsetele ambitsioonidele. Sest loomi ja taimi pole Kreml Venemaa vaenlasteks kuulutanud.


Lõplik eesnäärme ülevaade - Sümptomid August\nProstatiit on eesnäärme põletikuline kahjustus, millega kaasneb nakkusprotsessi tungimine pärakusse või ureetrisse. Reeglina ei ole infektsiooniks patoloogia arenemiseks piisav. Tavaliselt nõuab see teatud tingimusi, näiteks nõrgenenud immuunsust jne. Väga sageli kasutatakse ravi ajal paikseid ravimeid. Patsiendid kasutavad Finalgonit üha enam prostatiidi vastu. Selline vahend muutub prostatiidi ravis üha enam populaarseks, sest Finalgon suutis juba kaua aega kergendada eesnäärmepõletikku põdevatele patsientidele.\nFinalgon viitab vasodilateeriva toimega ravimitele, mis tõhusalt leevendab valusaid sümptomeid. Tööriist on saadaval salvevormis, nii et peate seda kasutama ainult väliselt.\nTootja märgib, et ravimi kasutamise tulemusena elimineeritakse lihaste pinge ja paraneb lihaskoe venitatavus.\nSelle terapeutilise toime tõttu kasutatakse seda ravimit neuraalsete patoloogiate ja mitmesuguste lihaspingete tekkeks.\nSee ravim on rohkem tuttav eakatele, kes kannatavad liigesvalu.\nFinalgon osana on vasodilateerivaid ja ärritavaid komponente, mis kergesti tungivad naha alla ja lekivad mõjutatud kudedesse, provotseerides neile verevoolu.\nSee efekt võimaldab teil parandada verevoolu, taastada rakusisene ainevahetus ja isegi mõnevõrra kiirendada.\nTeisisõnu, salve rakendades käivitatakse eneses paranemise protsessid. Peale selle koosneb salv ja valuvaigistajad, mis leevendavad kiiresti talumatut valu, hõlbustades patsiendi heaolu.\nPaljud mehed näevad selliseid patoloogia nagu prostatiit. Statistika kohaselt on eesnäärme põletik umbes pool üle 35-aastasest meestest. Kuna mikrotsirkulatsiooni häired on eesnäärme põletikulised kahjustused aluseks, on tekkinud teooria, et Finalgone'i kasutamine prostatiidi vastu võib olla üsna tõhus. Ent tänapäeval peetakse Finalgoni kasutamist eesnäärme põletiku ravis tavatu lähenemisviis ravile.\nKui näete sellist ebameeldivate sümptomite rezey ja lahkliharebendi valu, ebamugav urineerimine ja erektsioonihäire probleeme mehed on valmis kasutama mis tahes viisil, kui nad aitasid kõrvaldada ebameeldivaid sümptomeid ja valu, Vol. H. Ja kasutada finalgon. Praktika näitab, et meestel, kes on kogenud Finalgoni toimet koos teiste ravimitega, olid võimelised toime tulema prostatiidiga.\nSalvi kasutab patsiendid, kellel on rasked valu ilmnemised. Toimeainete sisaldus koostises aitab kaasa veresoonte laienemisele ja valu sümptomite leevendamisele suhteliselt lühikese aja jooksul. Finalgon kõrvaldab kiiresti põletikulise protsessi ja avaldab positiivset mõju primaarse ravimise efektiivsusele. Lõplik aitab kiirendada eesnäärme kudede taastumist ja taastamist. Lõplikult soodustab pikka remissiooniperioodi algust, parandades eesnäärme ainevahetust ja parandades näärmete aktiivsust.\nLõplikult on kohalik ärritav ja soojendav mõju. Salvi koostises esineb niok-boksüül, mis annab vasodilatumava toime. Ka salv sisaldab nonivamidi - see aine kuulub kapsaitsiiniderivaadile ja isoleeritakse kuumast paprast, see tekitab ärritavat toimet. Üldiselt vähendatakse ravimi farmakoloogilist toimet naha-vistseraalsete retseptorite tekkele, samuti lokaalse iseloomuga vereringe võimendamisele, mis tagab soojenemise, analgeetikumi ja spasmolüütilise toime.\nNende ainete kombineeritud toimega on tagatud valu sündroomi kõrvaldamine, lihaste toitumine on paranenud jne. Ent mõju on kohalik. Pärast salvi pealekandmist ilmneb maksimaalne toime pool tundi pärast kasutamist, kusjuures kohapeal võib esineda hüperemeediat. Lõpptulemus puudutab kombineeritud preparaate, see annab soojenemise, kohaliku ärritava ja analgeziruyuschy mõju, kuid ei ole süsteemi mõju. Ravim vabastab valu sümptomeid, suurendab verevoolu ja minimeerib põletikulisi sümptomeid.\nFinalgoni kasutamine eesnäärme põletikul eristub teatud tunnuste järgi.\nRavimit tuleb hankida probleemkeskusse, kasutades ravimit sisaldavat spetsiaalset aplikaatorit.\nProstatiidi puhul on vajalik munandite ja päraku vahelise ala määrimine.\nProstatiidi ravimiseks maksimaalse toime saavutamiseks on pärast ravi vaja tihedat sulgemist lapiga.\nProtsentiidi ravi Finalgoniga on taas ainult mittetraditsiooniline, ükski arst ei määra seda ravimit eesnäärme põletikulisteks kahjustusteks.\nNeed, kes omal vastutusel ja hirmul kasutasid samasuguse patoloogia raviks samasugust salvi, võtavad arvesse tehnika eriti valulikkust. Tõepoolest, mitte iga inimene ei suuda kannatada tugevat põletav tunne, mis piirneb valu sellises intiimses kohas.\nLisaks on tõeline oht põletikulise protsessi kulgu keerulisemaks muuta, sest prostatiidil võib olla bakteriaalne päritolu, mille puhul soojendav toime on vastunäidustatud, sest patogeensed bakterid leiavad soojenemas kõige paremini.\nSeetõttu, kui olete juba otsustanud Finalgoniga ravile pöörduda, tuleb eelnevalt läbi viia uuring ja selgitada välja prostatiidi olemus. Samal ajal konsulteerige Finalgona. Kui uroloog määrab eesnäärme antibiootikumravi, peate salvi kasutama unustama.\nVõimalikud raskused ja vastunäidustused\nLõplik, nagu uimastiravimil on väga tugev ja tugev toime. Seetõttu on selle kasutamisel palju vastunäidustusi. Kui te ignoreerite neid, võite põhjustada tõsist tervisekahjustust ja süvendada olemasoleva patoloogia arengut. Esiteks on salvi kasutamine vastunäidustatud patsiendi suurema tundlikkuse olemasolu korral tööriista üksikute komponentide juures.\nTeiseks ei tohi Finalgonit kasutada nahapinna põletikuliste kahjustustega patsientide raviks. Avastatud haavad, haavandid, erinevad lööbed haavandi kohas on ka kategooriline vastunäidustus salvi kasutamisel prostatiidi ravis. Nagu varem mainitud, on bakteriaalse päritoluga Finalgone'i prostatiidi ravimine võimatu.\nPuuduvad nii palju vastunäidustusi, kuid need on olulised, nii et te ei peaks kiirustama salvi kasutamist. Parem on läbida konsultatsioon ja uurimine uroloogis üks kord rida, kui ravida Finalgononi kõrvaltoimeid täheldatud juba raskest põletikust.\nKas on võimalik prostatiiti Finalgoni ravida\nEksperdid ütlevad ühemõtteliselt, et lõplikult ei ole võimalik vabaneda prostatiidist. Nende sõnul on isegi siis, kui ravimi kasutamine tõi kaasa teatud positiivseid tulemusi, põhjuseks on asjaolu, et salv eemaldas lihaspõletikku. Kõige sagedamini on arstid sellist ravi väga skeptilised.\nSalv täiuslikult soojendab ja tugevdab vereringeprotsesse, kuid ainult lihaskoes, mitte organismisisesetes struktuurides.\nJa eesnäärme põletik tekib tihti patogeensete mikroorganismide mõju taustal, mida ei kuumene.\nSeetõttu võib prostatiidi ravi Finalgoni kasutamisega põhjustada hävitavaid tulemusi, nagu tugev ärritav lokaalne reaktsioon või isegi pöördumatu isastel viljatus.\nPraktikas kaasneb selle raviga tõsine põletav ja talumatu valu. Lisaks sellele on sellise ravi sagedane komplikatsioon põletikulise protsessi levimine naaberorganitele. Prostatiit ei ole haigus, mille puhul soojendav toime võib aidata. See on tõestatud. Seepärast on parem loobuda sellistest riskantsetest alternatiivmeditsiini meetoditest hoolimata sellest, et patsiendid jätavad selle ravi kohta sageli positiivse tagasiside.\nMis on ohtlik Finalgon\nKes on seda vahendit kunagi kasutanud, teab, kui hästi väljendub patsiendi valulik mõju esimesel pool tundi pärast ravimi manustamist. See nähtus on seletatav salvi koostises oleva nonivamiidi sisaldusega. See aine on kuuma punase pipraga analoog. See ei mõjuta, kuidas see komponent kehasse siseneb, igal juhul põhjustab see tugevat ärritavat toimet. Isegi määrdunud alaselja, patsiendid märgivad, et see põleb tugevalt, isegi valu. Mis toimub vahetevahel, kui seda kasutatakse salvi?\nKüüned, mis katavad suguelundeid, kubemet, munandikku ja kõhukelme, on väga tundlikud, kuna need on väga õhukesed. Nahk on siin üsna kergesti kahjustatud ja isegi väike pragu võib põhjustada tugevat valu. Sageli kaasneb eesnäärmepõletikuga põletus ja sügelus, seetõttu on intiimse ala nahal mõned kahjustused.\nKui te kasutate Finalgonit sellisel pinnal, põhjustab see tõsist ärritust, millest tulevikus on sellest üsna raske vabaneda. Alles pärast tundi pärast manustamist väheneb nonivamidi toime nõrgenemine ja sellel perioodil on genitaalidel aega intensiivse ärritava ja kuumuse mõjul, mis kutsub esile hüperemilise reaktsiooni ja tupe.\nTegelikult põletavad genitaale keemilised põletused, mida sageli saab elimineerida ainult statsionaarsetes tingimustes. Mõnda aega on patsiendil isegi tema liikumisel piiratud ja ta ei saa korralikult urineerida ja peab unustama seksuaalvahekorra määramata ajaks.\nEnne iga eeskuju on eesnäärme näär, sest ta vastutab viljakuse, täieliku ejakulatsiooni ja normaalse urineerimise eest. Kui nääre on läbi põletikuline protsess ja patsient ei saa vajalikku ravi või ei teosta seda õigesti (näiteks kasutades Finalgonit), siis võivad tekkida ohtlikud tagajärjed.\nPõletada suguelundeid. Kui hääldatakse Finalgoni kasutamise tõttu põletushaavu, ei saa pärast sellist põletust naha enam täielikult taastuda ja muutuda igavesti. Nahal moodustuvad armid ja rümbad. Nahk kaotab oma endise elastsuse, mistõttu põhjustab seksuaalse pahameelt valu ülepingutamise tõttu.\nHaiguse aktiivne progresseerumine. Kui patsiendil on bakteriaalse päritoluga prostatiit, siis kuumutatakse koos Finalgone'iga ainult ideaalseid tingimusi patogeensete bakterite paljundamiseks ja levimiseks teistesse kudedesse, mis ainult süvendab haiguse kulgu. Sarnased efektid on täheldatud Finalgoni poolt nakatatud eesnäärme ravi ravis.\nKas peaksin Prostatiitiga Finalgonit ravima? Arstidel on selle kohta selge seisukoht - see on võimatu, sest selline ebatraditsiooniline ravi võib olla ohtlik. Salv on efektiivne pritsmete ja artralgia vastu, kuid tõenäoliselt ei suuda see eesnäärme põletikulist protsessi toime tulla. Ja Finalgoni soojendav toime võib aidata kaasa põletikulise protsessi levikule. Seepärast on parem ja turvalisem kasutada traditsioonilisi eesnäärmeprobleemide ravimeid kvalifitseeritud spetsialisti järelevalve all.


Ola dislokatsiooni liigeste ravi - Osteokondroos ja artroos\nOla dislokatsiooni liigeste ravi. Õla anatoomia\nEriolukordades võib tekkida küsimus, kuidas nihestatud õlga iseseisvalt sirgendada. Isomeetriline pikendus Seisa seljaga seina poole, aseta käed keha külgedele. See on vajalik selleks, et kahjustatud liiges paraneks ja kiiremini taastuks. Selle tagajärjel kaotab liigend isegi pärast õlavarre ümberpaigutamist oma varasemat stabiilsust ja on aldis järgnevatele nihketele.. Ravi Nihestatud õla saab ravida konservatiivselt ja kirurgiliselt.\nAllolevatel piltidel näete eesmise, tagumise ja alumise õla nihestust. Kuidas tuvastada vigastusi: sümptomid ja nähud täiskasvanul Õla eesmise, tagumise või alumise nihestuse kliinilised tunnused sõltuvad vigastuse tüübist, selle tõsidusest, haiguse staadiumist.\nEsimestel tundidel kurdavad patsiendid õlaliigese tugevat valu ja aktiivsete liikumiste võimatust. Terve käega toetab patsient patsienti, fikseerides teda röövimisasendisse.\nÕlaliigese nihkumise väline sümptom on turse olemasolu, abaluu väljaulatuvad servad. Jäseme pikeneb alumise nihestamisega ja lühendatakse eesmisega. Deltoidne lihas lamestatud kahjustatud küljel.\nKui ajupead ei tunneta, ei tuvastata seda. Parema õlaliigese nihestus ei erine vasakust, ravi on identne. Puude uurimisel on oluline roll. Kui paremakäelisel inimesel on vigastatud parem liiges, väheneb jäsemete funktsiooni langus.\nResistentsuse sümptom - arst, tehes passiivse liikumise, teeb väikese pingutuse, mis põhjustab patsiendil valu. Ola dislokatsiooni liigeste ravi rõhk lakkab, naaseb jäseme algasendisse.\nLuumurru ajal sümptomit ei tuvastata, kuna purustatud luufragment pole fikseeritud. Ebanormaalne liikuvus, kildude nihkumisest tulenev krigistamine, hemartroos - õlaliigese nihestamisel on iseloomulik hemorraagia liigeseõõnde. Õlaliigese diagnoosimine Vigastuse olemus, luukoe nihke suund, pehmete kudede rebendid, komplikatsioonide olemasolu selgitatakse röntgenuuringu abil.\nRadiograafia viiakse läbi kahes projektsioonis - eest ja küljelt. Meditsiinilistel põhjustel tehke täiendavaid pilte.\nTavalises röntgenuuringus ei tunnustata õla tagumist nihestust. Aksiaalses projektsioonis on vaja läbi viia röntgenograafia. Kassett koos kilega asetatakse õlaliigese kohale, selle all olev kiirgusallikas. Röntgenkiir kulgeb keha pikiteljega paralleelselt.\nPiltidel on selgroo pea seljaosa nihkumine selgelt nähtav.\nÕla sideme rebenemise sümptomid ja ravi kodus\nKompuutertomograafia CT on meetod, mille käigus röntgenikiirgusallikas liigub uuritava objekti ümber. Skaneerimiskiir siseneb vastuvõtvasse seadmesse, kust andmed edastatakse arvutisse.\nSel perioodil pööratakse suurt tähelepanu kulinaarsele töötlemisele - aurutamine, keetmine ja küpsetamine. Söö palju tooreid puu- ja köögivilju.\nEriprogrammid teisendavad signaali digitaalseks pildiks. Meetodit kasutatakse keerukate vigastuste, kapsli rebendite, luumurdude korral.\nMagnetresonantstomograafia MRI põhineb füüsikalisel nähtusel - vesinikuaatomid magnetväljas, teatud sagedusega raadiolainete mõjul, liiguvad oma orbiitidelt resoneeruvadnende seadmed registreerivad nende nihke. Signaali analüüs arvutis võimaldab teil saada ola dislokatsiooni liigeste ravi pilti kahjustatud liigese kõigist struktuuridest.\nMRI abil hinnatakse purusta ola liigesed ilma valu kudede, veresoonte, närvikäppade seisundit.\nRavi Ümbersuunamist ilma eelneva röntgenuuringuta peetakse vastuvõetamatuks. Manipuleerimine toimub kohaliku või üldanesteesia all. Õla nihestuste leevendamiseks on rohkem kui 60 viisi, need jagunevad 3 rühma: kang; põhineb lihaste lõdvestamisel; lülisamba pea surumine normaalsesse asendisse. Õla nihestuste reguleerimisel kasutatakse hoobina käsivarre ja õlavarre. See on Kocheri kinnisidee. See koosneb neljast etapist: arst sirutab patsiendi käe piki telge ja viib selle kehasse; veojõud peatamata pöörab õla väljapoole; liigutab patsiendi küünarnuki keskele; paneb vigastatud käe harja terve inimese õlale.\nKocheri meetod on traumaatiline, seda kasutatakse õla eesmise nihestusega noortel patsientidel. Eakatel osteoporoosiga patsientidel, kellel on suur luumurdude oht, seda meetodit ei kasutata. Õla dislokatsiooni suund mööda Dzhanelidze.\nTeise rühma meetodit peetakse füsioloogiliseks ja atraumaatiliseks - Janelidze abiga: patsient asetatakse lauale nii, et vigastatud käsi ripub maha. Pea alla pannakse öökapp. Arst tõmbub jäseme teljele ja pöörleb dislokeerumiseks. Hippokratesi õlaliigese dislokatsiooni vähendamine Kolmanda ola dislokatsiooni liigeste ravi meetodid põhinevad humeraalse pea nihutamisel liigeseõõnde välise mõju kaudu.\nNeid kasutatakse õla madalama nihestamise jaoks. Kõige iidsem on Hippokratese meetod. Arst asetab jala kannaosa patsiendi kaenlasse. Näärmepeale surumine ja samal ajal patsiendi vigastatud käe harja jaoks veojõu parandamine. Pärast dissotsieerunud luude ühendamist, õlaliigese taastamist, rakendage fikseerivat sidet nädala jooksul. Pärast casting'i eemaldamist kasutatakse täisliigutustega käeliigutuste jätkamiseks füsioteraapia harjutusi, massaaži ja füsioteraapiat.\nTaastusravi periood kestab kuud. Ravimid Õla nihestamiseks kasutatavad ravimid jagunevad kahte rühma - patogeneetilised ja sümptomaatilised.\nEsimese rühma ravimid on ette nähtud patoloogilise protsessi üksikute osade - põletiku ja ödeemi - mõjutamiseks. Sümptomite - valu ja kõrge kehatemperatuuri - kõrvaldamiseks kasutatakse sümptomaatilisi ravimeid. Dexalginil, Lornoksikaamil on hea valuvaigistav toime õla nihestuste korral. Operatsioon Kirurgilise ravi vajadus tuleneb järgmistest õla nihestustest: Liigeset ei saa ilma kirurgilise sekkumiseta korrigeerida, kui pehmeid kudesid rikutakse.\nKrooniliste dislokatsioonide korral, pärast liigse armkoe väljalõikamist ja dislokatsiooni käsitsi ümberpaigutamist, kinnitatakse õlaliigend Kirschneri kodarate abil. See on vajalik relapsi vältimiseks. Kirchneri kodarad - spetsiaalsetest sulamitest metallvardad, paksusega 0,5—2,5 mm.\nKirurgiline ravi on tõsine probleem, kuna on vaja mitte ainult nihestust korrigeerida, vaid ka luude liigesesegmentide kindlalt fikseerimiseks õiges asendis. Õlaliigese tugevdamiseks on üle viisi. Ilma verevarustuse ja innervatsioonita need juurduvad halvasti, muutuvad õhemaks ega hoia luusegmente anatoomilises asendis. Krasnovi meetodil puuduvad need puudused. Bicepsi kõõlus liigutatakse luufragmendi alla, eraldades selle eelnevalt põhimassiivi ühest küljest.\nLuutükk pannakse tagasi oma kohale, kinnitatakse täiendavate õmblustega. Luukanalis olev kõõlus on täielikult tsirkuleeritud ja innerveeritud, kinnitades õlaliigese usaldusväärselt.\nRahvapärased abinõud käte taastamiseks Enne sideme kandmist kahjustuse kohale määrige koirohi lehed. Lavendel on hea valuvaigistav toime.\nTema lilled segatakse päevalilleõliga vahekorras 1: 5. Ravim valmistatakse ette, nõudke 4 nädalat. Kahjustuse kohale kantakse ravimiga salvrätik. Keerutatud rukkilill - ravimtaim. Pärast kipsi pealekandmist jätkatakse ravi suukaudseks manustamiseks mõeldud infusioonide ja dekoktide abil. Poolteist supilusikatäit rukkililleõisi valage 0,5 liitrit keeva veega, nõudke tund, jooge supilusikatäis 3 korda päevas.\nMarjajuurtest ja -koorist valmistatakse järgmiselt: klaasis piimas keedetakse teelusikatäis purustatud toorainet.\nRavimit võetakse suu kaudu 1 supilusikatäis 3 korda päevas. Pärast kipsi eemaldamist rakendatakse paikselt rahvapäraseid abinõusid, salvide ja vedelike kujul. Nihestuste heaks raviks on bryonia. Taime juurest läbi viidud hakklihamasinas pigista mahl välja.\nSaadud salvi kantakse haige liigese piirkonda 2 korda päevas nädala jooksul. Bryonial on rahustav, lahendav toime, tugevdab liigest.\nElecampane, tansy, herb repesica, hariliku manseti, insipiduse neerude must pappel infusioonidest valmistatakse ola dislokatsiooni liigeste ravi õla nihestuse raviks.\nKuidas kodus ravida Kodus tuttavas keskkonnas viibimine, individuaalne toitumine, vaba režiim, lähedaste eest hoolitsemine mõjutavad soodsalt patsiendi seisundit, vähendavad taastumisaega. Kodus õla nihestamisel kasutatakse järgmisi ravimeetodeid: uimastiravi; massaaž; rahvapärased abinõud.\nHea toime on põletikuvastastel ravimitel Diklofenakil, Ibuprofeenil, Indometatsiinil. Valu ja turse vähendamiseks kasutatakse külmaravi, kahjustatud liigesele rakendatakse krüoteraapiat, sideme peale kantakse külma veega anumad korda päevas 30 minuti jooksul. Esimestel päevadel pärast vigastust massaaži ei kasutata põletiku suurenemise kartuse tõttu.\nNarkootikumide ravi jätkatakse ravimitega, mis parandavad vereringet.\nKandke Troxevasin, Actovegil, Pentoxifylline. Aidake kaasa infiltraatide ja kahjustatud koe FIBS, klaaskeha keha, aloe preparaatide resorptsioonile. Füsioteraapia harjutused kodus. Nad alustavad füsioteraapiat piiratud mahus - patsient teeb liigutusi sõrmedega, haige käega. Sooritage isomeetrilisi harjutusi - patsient koormab vigastatud jäseme lihaseid meelevaldselt ilma liigestes liikumiseta. Pärast fikseeriva sideme eemaldamist jätkake 4 nädala pärast taastusravi põhietapiga.


LIA SALUMäE VALITI AASTA KIRIKUMUUSIKUKS.\nHaapsalu koguduses 38 aastat muusikatööd teinud Lia Salumäe tunnistati aasta kirikumuusikuks. Foto: Eesti Kirik\nKirikumuusika Liit valis Haapsalu koguduse muusikajuhi Lia Salumäe ja Hageri koguduse dirigendi Merle Libliku aasta kirikumuusikuks.\nHaapsalu Püha Johannese koguduse muusikajuhi, organisti ja koorijuhina on Lia Salumäe töötanud 38 aastat. Ta juhatab koguduses mitut koori, õpetab pühapäevakooli lastele muusikat ja annab toomkirikus orelikontserte.\nPeale Haapsalu koguduse muusikatöö on Lia Salumäe üheksa viimast aastat olnud organist–koorijuht veel Martna ja Ridala koguduses. Ta on ka Oru kooli muusikaõpetaja.\nLia Salumäe on koolitanud organiste, kes praegu töötavad Eestis, Soomes ja Rootsis.\nMullu asutas Lia Salumäe koguduse juurde eelkooliealiste laulurühma Jaanimardikad ja väikese koori Ridala koguduses. Koos Haapsalu Piiskopilinnuse sihtasutusega on ta sise viinud turistidele mõeldud orelipooltunnid.\n„Lia on kindlasti tunnustust väärt,” ütles tema kolleeg, koorijuht, helilooja ja muusikaõpetaja Sirje Kaasik. Kaasiku sõnul on Lia Salumäe kirikus asendamatu inimene. Ta teeb head tööd kooridega. Ta ei ütle kunagi „ei” ja tuleb appi, kus iganes vaja. „Kui on mõnd nooti vaja, otsib ta selle igalt poolt välja,” lisas Kaasik.\nLia Salumäe on lõpetanud 1975 Georg Otsa–nimelise muusikakooli muusikaõpetuse–koorijuhtimise erialal. 1987 lõpetas ta EELK Usuteaduse instituudi kirikumuusika osakonna, kus tema juhendaja oli Hugo Lepnurm.\nLehte Ilves /Lääne Elu 26.03.2014\nLehe lugu on siin »


foorum.akvarist.ee • Vaata teemat - Millist välisfiltrit eelistada?\nMillist välisfiltrit eelistada?\nTeema pealkiri: Millist välisfiltrit eelistada?\nPostitatud: Esmaspäev Apr 13, 2015 05:27\nKurtsin hiljuti, et vana Cristal profi e 900 on omadega läbi ja juppide asendamine läheks liiga kallis.\nMõtlesin, et vahetan uue vastu välja...\nAga millise? Jah, foorumis on väga palju erinevaid teemasid, aga need on juba vanemad ja ikkagi on sisuks ümmargune mull..\nMillist filtrit ma võiksin eelistada oma 250 liitrisele akvale?\nMõtlesin uuesti osta e900 aga uue aga kas on sellest ka nö paremaid. Iseenesest töötas ju hästi.\nTeema pealkiri: Re: Millist välisfiltrit eelistada?\nPostitatud: Esmaspäev Apr 13, 2015 06:02\nKui palju raha tahad kulutada filtri peale?\nEheimi tooted on üldjuhul praktiliselt 0 müra tasemega, ei saa üldse kurta eheimi toodete üle.\nMina hetkel uurin neid kahte, kavatsen soetada omale suurema akvaariumi mingi hetk.\nIlmselt kavatsen soetada kõige suurema ja võimsama, kuna filtrit on ülimalt hästi võimalik reguleerida.\nOstes lisajupi on võimalik ka arvutist kõige jälgida. Mõnus toode igaljuhul ja ootan kuni saan piisavalt raha kogutud ja soetan kindlasti selle võimsama filtri.\nPostitatud: Teisipäev Apr 14, 2015 11:38\nJBL-i filtrite puhul sooviks tähelepanu pöörata sellele, et vanem CP versioon oli võimsam ja veidi efektiivsem (neid enam ei toodeta). Kui e900 tundus sobivat, siis e901 jääb suure tõenäosusega 250-liitrisele lahjaks. Kui juba JBL, siis sellise suurusega akvale e1501. Mürataseme, kvaliteedi ja hooldusmugavuse poolest soovitaks aga soojalt Eheimi .\nPostitatud: Teisipäev Apr 14, 2015 09:50\neks kõik taandub ikka sellele milliseid kalu sa seal kasvatad...\npole ju suurt mõtet tiheda taimestiku ja väikeste parvekalade puhul osta supervõimas 1800L/H filter\nPostitatud: Teisipäev Apr 14, 2015 10:21\nKui tekib SAS(suurema akvaariumi sündroom)\nVäiksem filter võib nõrgaks jääda, mis sa siis selle filtriga teed, lõpuks pead ikka suurema filtri ostma.\nOstad võimsama filtri, lased tal madalal võimsusel töötada ja ei häiri ta kedagi.\nHiljem kui suurem akvaarium saabub, saad võimsuse vastavalt akvaariumile panna.\nSeepärast ongi uued eheimi E filtrid väga mugavad ja mõnusad.\nPostitatud: Kolmapäev Apr 15, 2015 10:02\nMarekN jutus on iva, kui TEAD et niikuinii tuleb SAS\nPostitatud: Kolmapäev Okt 25, 2017 09:50\nSooviks natuke abi välifiltri valimisega. Sai poes vaatamas käidud, katsutud ja mõeldud ja kõige rohkem meeldisid endale Eheimi ja Hydori filtrid. Hydori miinuseks tunduks see, et varuosa saadavus hetkel teadmata samas kui Eheimile on kohapealt kõike võtta. Sellepärast jäänud valikusse Eheim eXperience 250/350 ja Eheim prof4+ 250. Millist neist eelistada 160L akvaariumile?\nPostitatud: Reede Okt 27, 2017 03:21\nEi laida/ kiida su valitud Eheimi kuidagi, aga informeerimise eesmärgil olgu mainitud, et Hydori (filtreid, varuosi) toob maale Leigiv/ Zoomaailm - neilt olen kõik vajalikud tükid saanud.\nPostitatud: Reede Okt 27, 2017 04:02\nTartu zoomaailmas saigi käidud ja neil kohapeal pole ühtegi varuosa Hydor professional seeriale ja ka saadavuse kohta ei osatud midagi öelda. Pigem olengi hädas võimsuse valikuga. Niipalju olen siin erinevatest teemadest aru saanud, et peaks valima natuke võimsama filtri aga küsimus ongi, et kas eelistada Eheim/Hydor 250 või 350 filtrit.\nPostitatud: Reede Nov 10, 2017 06:30\nVõta see kummal jämedamad torud Enda praktikast võin öelda, et filtri puhastusega võreldes on nende puhastamine igavene keberniit (mul torud ja akvaarium kappi sisse ehitatud).\nMul hydor ja reaalselt on vaja olnud kiiremas korras ainult impellerit (pumba tiivikut) ja selle sain tookord letist (Vilde-Sõpaka ristmikult). Nüüd hoian ühte kodus alati tagavaraks\nMuid tükke, mis oma lollusest on purunenud/ deformeerunud olen ostnud internetist - tuleb soodsam, eriti kui nende asendamisega kiiret ei ole.\nPS Tulise veega plastdetailide puhastamine ei ole alati parim lahendus\nPostitatud: Reede Nov 10, 2017 09:23\nVõta kohe varusse kaanetihend ja impeller. Muu seal ei sure, kui just kuvaldaga kallale ei lähe.\nSuurus ... suurem loomulikult, piirata saad alati, aga juurde kütta on keerukam.\nVõid käpiku süsteemi kasutada, ette lisapump. Aga lõppeks mängib rolli meediamaht.\nMida suurem kopsik, seda vähem pead näppima. Ja stabiilsus on alati hea.\nPostitatud: Reede Nov 10, 2017 11:11\nSaigi juba prof4+ 350 ära tellitud. Meediat ühe korvi jagu rohkem sees+jämedad voolikud ja ei usu et see 100L/H suurem tootlikus väga suurema veevoolu akvaariumis põhjustab. Eks kui külge saab pandud, siis näeb.\nPostitatud: Laupäev Nov 11, 2017 10:20\nVeevoolu saad alati hajutada, see pole probleem ja kraaniga ka piirata vajadusel.\nPostitatud: Neljapäev Nov 23, 2017 07:54\nPolegi see veevool nii hull kui kartsin. Flöödiga läheb suht keeriseks ära kätte aga ilma flöödita on kõik normaalne. Töötab ka peaaegu, et hääletult. Tekkis ka küsimus, et kas filtri sissevool ja väljavool on kohustuslik panna eraldi akva otstesse või võivad ka samas nurgas olla?\nPostitatud: Reede Nov 24, 2017 01:25\nSee nüüd nali, aga veel lihtsam oleks ju sisend väljundiga ühendada\nIkka võimalikult palju peaks jääma akvaariumit sisendi ja väljundi vahele!


Võrus juhtunud avariis keerati auto katusele\nPühapäev, 25 November 2018 09:33\n24.11.2018 kella 20.30 ajal toimus liiklusõnnetus Võru linnas Pikk ja Lühike tänavate ristmikul, kus peateel liikunud sõiduautole Ford Focus, mida juhtis 30-aastane mees, sõitis kõrvalteelt otsa sõiduauto Volkswagen Golf, mida juhtis 21-aastane mees.\nKiirabi toimetas mõlemad juhid Lõuna-Eesti haiglasse kontrolli.\n24.11.2018 kella 08.07 ajal toimus liiklusõnnetus Tallinnas Narva maanteel Vana-Kuuli 1 juures, kus 65-aastane mees sooritas kaubikuga Volkswagen Transporter parempööret ja põrkas kokku jalgratast juhtinud 38-aastase mehega, kes ületas reguleerimata ülekäigurada sõites. Jalgrattur toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse.\n24.11.2018 kella 09.10 paiku toimus liiklusõnnetus Tartus Turu tn ja Sõbra tn fooriga reguleeritud ristmikul, kus 74-aastane mees sooritas sõiduautoga Nissan Pickup vasakpööret ja põrkas kokku vastassuunast otse liikunud sõiduautoga Škoda Fabia, mida juhtis 69-aastane mees. Kiirabi toimetas Škoda juhi Tartu Ülikooli Kliinikumi.\n24.11.2018 kell 10.32 sõitis 39-aastane mees Tallinnas Võidujooksu tänaval sõiduautoga Hyundai Getz otsa reguleerimata ülekäigurajal teed ületanud 17-aastasele noormehele ja 17-aastasele neiule. Jalakäijad toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse.\n24.11.2018 kell 15.06 teatati, et 36-aastane naine sõitis Tallinnas Peterburi teel vasakpööret sooritades otsa tee keskel eraldusribal olevale tänavavalgustuspostile. Sõidukis viibinud 9-aastane poiss toimetati Tallinna Lastehaiglasse. Liiklusõnnetuse täpsemad asjaolud on selgitamisel.\n24.11.2018 kella 20.30 ajal toimus liiklusõnnetus Võru linnas Pikk ja Lühike tänavate ristmikul, kus peateel liikunud sõiduautole Ford Focus, mida juhtis 30-aastane mees, sõitis kõrvalteelt otsa sõiduauto Volkswagen Golf, mida juhtis 21-aastane mees. Kiirabi toimetas mõlemad juhid Lõuna-Eesti haiglasse kontrolli.\n24.11.2018 kella 22.29 paiku toimus liiklusõnnetus Tallinnas Pärnu mnt 66 juures, kus esialgsetel andmetel sõitis sõiduauto Mercedes-Benz E200 CDI tagant otsa foori taga peatunud sõiduautole Volkswagen Passat, mida juhtis 19-aastane naine. Volkswageni juht toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse. Mercedest juhtinud isik lahkus koos sõidukiga peale avariid sündmuskohalt. Politsei tabas sõiduki ja selle väidetava juhi, kellel puudus vastava kategooria sõiduki juhtimisõigus ja isik oli alkoholijoobes.\n24.11.2018 kella 22.30 paiku juhtus liiklusõnnetus Rapla maakonnas Rapla vallas Tõrma külas Kõrgu-Lipstu tee 1. kilomeetril, kus ATV-d juhtinud alkoholijoobetunnustega 41-aastane mees kaldus teadmata asjaoludel teelt välja vastu kiviaeda ja paiskus külili ning juht jäi sõiduki alla. Juht toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse.\n24.11.2018 kell 23.05 paiku toimus liiklusõnnetus Pärnus Tallinna mnt ja J.V.Jannseni tn ristmikul, kus 30-aastane naine sõitis sõiduautoga Chevrolet Captiva ristmikule foori keelava tule ajal ja sõitis ette sõiduautole Toyota Corolla, mida juhtis 26-aastane mees. Kiirabi andis kohapeal esmaabi Chevrolet kõrvalistmel reisijana viibinud 34-aastasele naisele.


Kaspar Kurve: Kui paneks hoopis lageraied referendumile!? - Eestimaa Rohelised\nEsmaspäeval algas uus Riigikogu tööperiood, kus Riigikogu esimees Henn Põlluaas andis selge indikaatori, mis Eesti põhiprobleem on – rahvas soovib otsedemokraatiat, et sätestada abielu põhiseaduses vaid mehe ja naise vahelise liiduna. Toonitan, et aasta on 2020 ning riigiks on Eesti, mitte Saudi Araabia, Kesk-Aafrika Vabariik või Ida-Timor. Ei, Eesti. Meie prioriteet number üks! Parafraseerides üht EKRE juhtpoliitikut: see on absurd. See on absoluutselt häbiväärne, aga häbitunne EKRE ning suure osa tänase koalitsiooni poliitika pärast üldiselt pole midagi uut. See ongi paljudele uueks normaalsuseks saanud. Nagu näiteks kahjuks ka üle Eesti laiuvad lageraied.\nValikuline ning mugav otsedemokraatia\nPõlluaas rõhutas korduvalt, et Eesti peab rohkem kasutama otsedemokraatiat, et anda kodanikele õigus poliitikas kaasa rääkida ka valimistevahelisel ajal. Mõttel iseenesest ei ole süüd. Paraku ei olda EKREs aga otsedemokraatia olemusest aru saanud – asja iva ei ole selles, et enamus otsustab vähemuse küsimuste üle. Aga kui rahva arvamus riigi poliitika kujundamisel tõepoolest nii oluline on, siis võiks otsedemokraatia fänn EKRE panna referendumile hoopis küsimuse “kas lageraied peaks Eestist keelustatama?”. Ma garanteerin, et see on küsimus, mis eestlastele väga korda läheks ning mille puhul inimesed tahaksid kindlasti kaasa rääkida. Aga seda ei juhtu, sest võib selguda, et rahvas on hoopis loll ning teeb “vale” valiku.\nFundamentaalne maailmavaateline küsimus\nMetsandusest on viimasel ajal räägitud nii palju, et midagi uut lisada on keeruline. Tihti on arvamused läinud väga spetsiifiliseks. Kõigest arusaamine võib paljude jaoks keeruliseks osutuda ning eeldab teema põhjalikku uurimist ning analüüsimist. Minu jaoks ei defineeri nn “metsasõda” niivõrd lageraied, raievanused, puude diameetrid jms. Tegu on fundamentaalse maailmavaatelise ning eetilise küsimusega – kuidas me mõtestame keskkonda enda ümber, kuidas me suhtume teiste organismide õigusesse elule. Tänastel lageraielankidel ei kaota me ju ainult puid, vaid kaovad terved ökosüsteemid. Ja mille nimel? Et pool raiutust roheenergia nime all ahjudesse ajada? Et tihti väärindamata puit odava toorainena Eestist välja vedada?\nTeeme Eesti metsast tõsiseltvõetava brändi\nLoomulikult on metsandus oluline majandusharu ning elatusallikas paljudele eestlastele. Metsa majandamisele ei saa ega tohigi kätt ette panna, küsimus on ikkagi ju selles, kuidas me metsa majandame, et nii majandus kui ka ökoloogia oleksid tasakaalus. Vastust ei ole vaja jällegi leiutada, selleks on püsimetsandus ning lageraiete piiramine. Eesti – esimene metsa jätkusuutlikult majandav riik on rahvusvahelise brändina kordades kõvem ning efektiivsem kui rändrahn, Welcome to Estonia või “tüüpiline Ida-Euroopa postkommunistlik riik, mis vähemusi taga kiusab” kokku.\nKriitikud ütlevad, et püsimetsanduse tagajärjel vähenevad kasumid. Ilus on muidugi öelda, et kasum ei olegi peamine, aga annan endale aru, et tänases Eestis on selle lause mõju paraku sisuliselt mitte-eksisteeriv. Aga kasumid ei pea tingimata vähenema (raiemahud küll), selle jaoks on vaja mõelda ning kaasata protsessidesse ka teiste alade spetsialistid nagu näiteks turundajad. Kui Eesti puidust kujundada bränd, mis teistest eristub oma keskkonnaalase jätkusuutlikkusega, siis oleks sellele turgu rohkem kui küll, rääkimata Eesti enda turismipotentsiaali mitmekordistamisest. On ilmselge, et keskkonnasõbralikkus on täna tõusev trend, mis iga aastaga aina olulisemaks muutub ja tarbimisvalikuid mõjutab. Meil on võimalus Eesti metsa ühtaegu väärindada kui selle ökosüsteeme päästa, aga valikuid tuleb teha peaga, mitte harvesteriga.\n← Kõrghariduse alarahastus ohustab Eesti iseseisvust\nAleksander Laane: Kasutamata võimalused parema tervise tagamiseks →\n8.03.2021 8.03.2021 Eestimaa Rohelised\t0