Kesksele Venemaale toodetakse suvikõrvitsat\nSquash on üks levinumaid kultuure. Neid kasvatatakse peaaegu kõigis Venemaa piirkondades. Kuigi üldjuhul on need köögiviljad oma hoolduses tagasihoidlikud, on soovitatav kasutada tsukkiinitsoonide tsentraalseid sordid keskmises bändis, Uuralis või Siberis.\nViljad on mitmekülgsed kasutamiseks: sobivad pajaroogade või salatite valmistamiseks ning konserveerimiseks. Need sisaldavad mitmeid olulisi vitamiine ja mikroelemente, nii et neid tuleks kasvatada teie aias.\nKeskmise bändi parimad ja tavalised sordid\nEsitatud suvikõrvitsad erinevad maitse, värvi, puuviljade kuju, valmimise kiiruse poolest. Parima sordi valimine ei ole alati lihtne.\nSee on oluline! Squashers on soojust armastav ja saagikuse tase sõltub piirkonna kliimast.\nMoskvas ja teistes keskpiirkondades on suvi üsna pikk ja kuum. Võib öelda, et igasugused suvikõrvitsad kasvavad ja kannavad vilja. Mõned võitsid aednike erilise kaastunde. Neid saab edasi lugeda.\nSee sort - Hollandi valiku vilja - kuulub paljude suvikõrvitseride hinnangute hulka. See viitab varajastele valmimisele ja annab palju saaki. Sellel on kergelt rohekas tselluloos. Moodustab võimas, kuid kompaktne põõsas. Vastab enamikule haigustele. Kogu perekonna toitmiseks värskete suvikõrvitsadega piisab ainult kolmest põõsast.\nSee hübriid on tuntud suure saagikuse poolest. Moodustab väikese suurusega täpiliste lehtedega põõsa. Isegi kui puuviljad püsib pikka aega püsti, jääb liha õrnaks. Reeglina eemaldatakse saak, kui suvikorvits on kasvanud 300 g-ni.\nHübriid, mis on saadud Itaalia aretajate poolt. Esimene saagikoristus on võimalik vaid 35-40 päeva jooksul. Vene kasvatajad kohandasid selle kesktsooni kliimaga. Annab rikkaliku saagikoristuse, vastupanu jahukaste ja bakteriaalsete haiguste vastu. See kasvab nii kasvuhoones kui ka avatud alal.\nTaani varajane küps hübriid, puuvilju saab 40 päeva pärast. Squashes on piklikud, nahk on tavaliselt valge, kuid noortel köögiviljadel on mõnikord rohekas varjund. Liha on kreemjas, magusa lõhnaga.\nÜks külmakindlatest sortidest. Keset sõidurada võib neid istutada ilma seemikuteta. Isegi kui seemned külvatakse kohe maasse, ei saa te karta, et nad külmutavad. Sordil on suur saagikus, üks põõsas saad kuni 9 kg suvikõrvitsat. Samuti on viljadel tihe nahk, seega on need hästi transportitud ja neid on võimalik pikka aega säilitada.\nSee suvikõrvits kasvas aastakümneid tagasi kasvatajate poolt, kuid on aednike seas siiski populaarne. Puuviljad valge nahaga, piklikud, kaaluga kuni 900 g. Kuna tegemist on sordiga, mitte hübriidiga, võite seemnetele jätta mõned suvikõrvitsad ja istutada seda järgmisel aastal. Ühest põõsast kogutakse kuni 4 kg saaki. Selle sordi eeliseks on kasvutingimuste mittetundlikkus.\nVarajane hinne, viljastamine algab 40 päeva pärast seemnete võrseid. Tegeleb kõige tagasihoidlikumate klassidega. Annab suvikõrvitsale kaaluga kuni 1 kg helerohelise naha ja õrna lihaga. Isegi küpsed köögiviljad ei kaota oma maitseomadusi. Taimed taluvad jahutamist, transportimist. Universaalne kasutusel.\nÜmmargused suvikõrvitsad algsete köögiviljade armastajatele\nTöötada aias tõi uusi tundeid, saate istutada ümmargune suvikõrvits. Välimuselt on nad pigem kõrvits. Samal ajal on puuvilja maitse suvikorvile iseloomulik. Neid istutatakse peamiselt avamaal.\nSee on oluline! Tänu oma ebatavalisele kujule sobib ümmargune suvikorvits nii toiduvalmistamiseks kui ka kaunistamiseks.\nJärgmised on kõige tavalisemad ümmarguse puuvilja tootvate sildade puhul.\nTöötleb varaküpsete klassidega. Puu kuju, väikesed, kaaluga kuni 500 g. Nahk on rohekas värvi, liha on valge ja mahlane. Kulinaaria eesmärgil kasutatakse sageli sageli noori suvikõrvitsid, mille kaal saavutas 100–150 g. Selliseid “pallid” on mugavalt täidetud või konserveeritud üldises vormis.\nSee sort on väikese suurusega puuviljad - 200-300 g. Nad kasvavad palli kuju, heleda oranži värvi koor. Squashit kasutatakse laialdaselt erinevate toitude valmistamiseks ja peitsimiseks.\nPõõsas on ümmargused puuviljad, mis kaaluvad umbes 600 g. Need suvikõrvitsad erinevad oma algse välimuse poolest: kollased, rohelised, valged ja mustad toonid vahelduvad nahale. Värvilised ja kuivad puuviljad meenutavad dekoratiivset kõrvitsat.\nSellist suvikõrvitsat ei saa nimetada ümmarguseks, kuid algse kuju tõttu - pirnina - kuulub see ebatavaliste puuviljade nimekirja. Koor on kollane, viljaliha on punakas, tihe ja mahlane. Köögiviljad on mitmekülgsed kasutamiseks.\nTsukkiinid - erinevused suvikõrvitsast ja tavalistest sortidest\nSuvikõrvits on omamoodi suvikõrvits, kasvab põõsaste kujul, ei moodusta piitsat. Koori värvus võib varieeruda ja olla monotoonne - roheline või kollane - või kirev. Sarnaselt suvikõrvitsaga on enamasti valge või kreemikas suvikõrvits. Samal ajal on värviliste köögiviljade liha valge või helekollane või rohekas.\nKeset sõiduvahetist on kõige tavalisemad järgmised sordid.\nSobib keskmise pikkusega varajase valmimise jaoks. Alates seemikute avastamisest kuni esimese saagi ilmumiseni möödub ainult 30-40 päeva. Rikkalikult viljakas, naised õitsevad. Puu on piklik, nahk on tihe, triibuline. Squashes on hästi transporditud.\nKa üks varajastest sortidest. Aktiivselt kasvab pärast siirdamist maasse. See talub väikseid külma loitse, mis on võimalik varakevadel. Koorige küllastunud roheline värv, isegi kui sa ei eemalda põllukultuuri õigeaegselt, see ei karmuta.\nSelle suvikõrvi liha on rohkesti suhkruid ja sisaldab suurt osa kuivainetest, mistõttu seda kasutatakse sageli säilitamiseks. Keskmises sõidurajal kasvatatakse seda nii avatud kui ka kasvuhoonetes.\nKuna selle sordi põõsas ei lips, paikneb see tihti aias. Esimesed puuviljad valmivad 50 päeva pärast seemnete idanemist. Lihal ei ole väljendunud magusust, kuid see on väga maitsev ja mahlane. Puuvili kasvab 1, 5 kg, hästi transportitud. Taim on viirushaiguste suhtes ebastabiilne.\nÜks Hollandi valiku uuendustest. See kuulub partenokarpiliste sortide hulka, mis ei vaja tolmeldamist. Põõsad kannavad vilju olenemata ilmastikutingimustest - nii äärmuslikus kuumuses kui ka tugevate vihmasadude ajal. Puuviljadel on tumeroheline nahk, millel on väikesed heledad pritsmed. Sordi peamised eelised on suur saagikus, maitse, resistentsus haiguste vastu.\nVeel üks varajane küpsus, mis annab saagikoristuse 40 päeva jooksul pärast seemnete võtmist. Seda peetakse üheks kõige viljakamaks suvikõrvitsade seas, mida kasvatatakse keskmises sõidurajal. Koor on tihe ja tume. Viljad ise on piklikud, kasvavad üsna suured - kuni 1, 2 kg. Hästi transporditud, resistentsed bakterid püsivad pikka aega.\nMe istutame keskmisele sõidurajale kollane suvikõrvits\nKollane squash on kogenud aedniku nimekirjas eriline koht. Nende sortide noortel viljadel on väga õrn maitse. Neid saab kasutada mitmesuguste toitude valmistamiseks ja säilitamiseks.\nSelline puuviljad, nagu te arvate nimest, on rikkalik kollane värv. Viitab hooaja keskpaigale, puuviljadele pikka aega. Laiendatud vormi squashid, millel on kerge ribi. Nad jõuavad kaupade küpsuseni, kasvades 700 g-ni, kuid isegi 2-kilo suvikorvits ei kaota oma maitseomadusi.\nÜks varajase küpsemise sorte. Puuviljad piklikud ja sileda nahaga, kaal kuni 1 kg. Rikkalik kollane värv. Sordil on palju saaki, väike põõsas. Taimed on vastupidavad külmale klõpsatusele, vastanduvad jahukaste.\nTeine sort, mis annab eredad kollased suvikõrvitsad. Taimed on haiguste vastu head, kuid maapinna valguse ja niiskuse poolest on nad pealiskaudsed. Sidrunil on kollakas liha, meeldiva ja kergelt magusa maitsega.\nHübriidi kasvatasid algselt Jaapani kasvatajad. Tsukkiinist piklik, tehniline küpsus tekib 20-25 cm saavutamisel, nahk on sile, erekollane, liha on helekollane, karoteenirikas. See on magus maitse. Taim resistentsete haiguste ja puhaste bakterite vastu. Sellele hübriidile on iseloomulik pikaajaline puuviljaperiood - kuni kaks kuud.\nKõrge tootlikkusega varajane hübriid. Parimad maitseomadused on säilinud 20-25 cm pikkustel noortel suvikõrvitsadel, kuid isegi aias jäänud puuviljad sobivad inimtoiduks. Nende pikkus võib juba ulatuda 50 cm ja kaal - 2-3 kg.\nSuhkrupeedi liha sisaldab suures koguses suhkruid ja karoteeni. Sellel on kreemjas toon. Puuviljad taluvad transporti, säilitatakse lühikest aega.\nHollandi kasvatajate töö tulemus. Töötleb varaküpsete hübriididega, esimene saak saab kätte 45 päeva jooksul. Sordil on suur saagikus. Väike squash, mis kaalub umbes 200 g. Nahk on sile, särav oranž, kreemikas liha, mahlane, väljendunud magusa maitsega.\nPärast seda, kui lugesid keskel sõidavad suvikõrvitsad, võib olla raske otsustada. Need erinevad värvi, suuruse, valmimise ja maitseomaduste poolest. Tasub proovida mõningaid erinevaid põõsaid. Kõige sobivam saab alaliste elanike elanikeks. Samal ajal on paljud aednikud huvitatud uute sortide proovimisest igal hooajal.\nKesksele Venemaale toodetakse suvikõrvitsat © 2017 - Juuni 2021


Nii saate muusikapalasid kasutada oma iPhone'i helinana\nPõhiline » Kuidas » Nii saate muusikapalasid kasutada oma iPhone'i helinana\nKena helinaga saate oma iPhone'i hõlpsasti isikupärastada. Siin me näitame teile, kuidas seada lugu helinaks.\nKui soovite seada oma muusikakogu loo oma iPhone'i helinaks, saate seda teha. Kuid tavaliselt ei taha, et helin algaks loo alguses. Siin me näitame teile, kuidas muuta oma lemmiklaul helinaks ja seejärel see sisse lülitada. Erinevate kontaktide jaoks saate kasutada isegi erinevaid muusikapalasid. Loe ka: Kuidas saata kõnesid otse kõneposti.\nLooge helin iTunes'i ja Finderi abil\nAlustuseks peate seda tegema iTunes avage vaheleht Minu muusika ja valige helinana kasutatav number. Paremklõpsake numbril ja valige Kuva teave. Klõpsake vahekaarti Valikud.\nSiis saate valikud Alusta ja Lõpeta et näha. Siin saate valida, millistes muusikapala punktides peaks helin algama ja lõppema. Helinana saate kasutada loo maksimaalselt 30 sekundit.\nNüüd klõpsake akna ülaosas Fail ja vali Teisenda> Loo AAC-versioon. Seejärel salvestatakse teie valik uue helifailina.\nMärkus. Minge tagasi vahekaardile Valikud algse helifaili jaoks ja lähtestage loendur, vastasel juhul ei esitata pala nüüdsest täielikult.\nKas soovite määrata uue helina konkreetsetele kontaktidele? Mis saab! Nii teate kohe, kes helistab.\nm4a kuni m4r\nHelinana saate kasutada vastloodud lühikest helifaili. Selleks peate selle kõigepealt Finderis nähtavaks tegema ja teisendama õigesse failivormingusse. Paremklõpsake iTunes'i failil ja valige Näita Finderis. Nüüd klõpsake failis Finderis ja muutke laiend .m4a asemel .m4r. Nõus muudatusega.\nLühema versiooni (helin) saate nüüd oma iTunes'i teegist kustutada. Kustutage see kindlasti ainult teegist, te ei tohiks faili prügikasti teisaldada.\nPange helin oma iPhone'i\nMinge tagasi Leidja ja topeltklõpsake failil .m4r. Seejärel see kaob ja on edaspidi all Näita kuvatakse. Ühendage oma iPhone iTunesiga ja klõpsake kolmest punktist paremal asuvat telefoniikooni. Seejärel valige suvand vasakust veerust Näita. Valige uus helin ja sünkroonige see oma iPhone'iga.\nAastal Seaded oma iPhone'ist leiate nüüd uue helina loendi ülaosast. Vajutage selle kasutamiseks globaalse helinana.\nKui soovite määrata uue helina konkreetsetele kontaktidele, peate minema Kontaktid rakendus ja vajutage selle inimese nime, kellele soovite helina määrata. Kui olete siin Helin saate valida kõigi oma toonide vahel. Nii on kohe kuulda, kes helistab.


Roostevabast terasest Square Baar tootjad ja tehase - odavad tooted - CHUANGYI\nMeie roostevabast terasest nelikanttalad pakkumise tulla nii külmalt tõmmatud ja kuum valtsitud tingimus. Enamik meie square Baar tooted "3" ja all on külm tõmmatud, kuigi see võib kuumvaltsitud. Külm joonistatud ba\nJooksul nende maailma kuulus roostevabast terasest ruudukujulise Baar tootjad, CHUANGYI on kõige usaldusväärsem. Tere tulemast hulgi odavad roostevabast terasest nelinurksed torud, roostevabast terasest Baar laos meie tehases.\nMeie roostevabast terasest nelikanttalad pakkumise tulla nii külmalt tõmmatud ja kuum valtsitud tingimus. Enamik meie square Baar tooted "3" ja all on külm tõmmatud, kuigi see võib kuumvaltsitud. Külm joonistatud Baar on välimuselt shinier ja sallivus, sarnane kuum valtsitud materjali, mis on tavaliselt liiga. Enamik meie väljakule Baar on tarnitakse 12' random pikkusega, kuid võib lõigata suurus tellimuste puhul.\nSaadaval terasest astmed: 304L, 316L 303, 17-4, 416 ja rohkem!\nMe custom saw pikkuselt sobivaks lõigatud ja müüa vähem kui täielik pikkused mõned suurused.\nPoleerimine on saadaval.\nHot Tags: roostevabast terasest ruudukujuline Baar, roostevabast terasest kandilise torud roostevabast terasest Baar varu tootjad, tehase, odav\nRoostevabast terasest nurk Baar\nStainless Steel vooru Baar


VHK, PMK ja Kohila mõisakooli ühine perekontsert ELUTUBA — Vanalinna Hariduskolleegium\nOled siin: Algus → Muusikakool → VHK, PMK ja Kohila mõisakooli ühine perekontsert ELUTUBA\nVHK, PMK ja Kohila mõisakooli ühine perekontsert ELUTUBA\n1 uus foto (Aprill 19) 2021-04-19\n1 uus foto (Aprill 16) 2021-04-16\nHead pered! Kuulutame välja virtuaalse kontserdi "ELUTUBA". Edasi loe...\n2007. aastal toimus VHK laulufestivali raames esmakordselt kontsert „ELUTUBA“, kus ühe meie kooli pere võõrustamisel tulid laulma ja pilli mängima lapsed koos oma vanemate, vanavanemate, õdede ja vendadega. Kontserdi traditsioon on väikeste muudatustega kestnud tänaseni.\nEi teadnud ei tollane kontserdi ristiisa Jaak Johanson ega keegi meist, kui sobilikult kõlab see nimi tänases päevas, kus parim paik perele koosolemiseks ja -tegutsemiseks ongi oma kodune elutuba. Miks mitte siis seal üheskoos ka musitseerida. Ning miks mitte teha oma koolirahvale kingitus meeleoluka kontserdi näol!\nKutsume kõiki peresid osalema järjekordses “ELUTOAS”!\nSelleks tuleb ette valmistada ühe muusikapala esitus, olgu siis laul või pillilugu, ning salvestada see koos esinejate ja esitusele tuleva teose tutvustuse ning väikese omapoolse tervitusega kuulajatele. Osalevate pereliikmete arv ei ole piiratud ega määratud.\nKõikidest videosalvestustest seame kokku kontserdi, mida saame nautida kooliaasta viimasel päeval.\nKontsert tuleb privaatne, jagame kontserdi linki läbi stuudiumi ja VHK ning PMK kinnisel FB lehel.\nSalvestus tuleb üles laadida Youtube’i keskkonda ja saata link aadressil karin@vhk.ee hiljemalt 1. juuniks. See jääb pere valida, kas Teie link on avalik või registriväline ehk seda näeb ainult lingi saaja. Mobiiltelefonidega salvestades palume valida laiekraan ehk ristipidine salvestamine.\nTehkem siis oma kodust kontserdilava ning saagu teie igaühe abiga seda katsumusrohket aega lõpetama eriline meeldejääv kogemus!\nKüsimuste korral palun kirjutage või helistage julgesti.\nImbi Laas imbi@vhk.ee tel. 56629642 - sisulised küsimused\nKarin Veissmann karin@vhk.ee 56660166 – tehnilised küsimused\nSelle nädala Teataja 2021-04-16\nVHK tublid pärimusmuusikud pärjati auhindadega 2021-04-16\nPalju õnne, Sarah Krillo! 2021-04-16\nPalju õnne, Aleksandra Maria Tralla! 2021-04-16\nVHK õpilased kuuluvad vabariigi tublimate pianistide hulka 2021-04-08


Lümanda vald võtab kuni 75 000 eurot investeerimislaenu oma lasteaia põhjalikuks renoveerimiseks.\nVallavanem Jaanika Tiit-son rääkis Saarte Häälele, et nende Karu-Kati lasteaed on ca 2/3 ulatuses rekonstrueeritud 2006. aastal KOIT kava (kohaliku omavalitsuse investeeringutoetuste kava) raames.\nViimane kolmandik – üks suur rühmaruum, WC, esik ja garderoob – jäid aga tookord rahanappusel tegemata. Suures osas pärineb selle majaosa praegune olukord Tiitsoni sõnul lasteaiahoone avamisest ehk aastast 1969 ning need ruumid pole seetõttu juba aastaid kasutuses olnud.\nKõige kurvemas seisus on vana eterniitkatus, millele viimased rasked talved on mõjunud eriti laastavalt ja mida enam “natuke lappida” pole võimalik.\n“Kuna lapsi on meil jätkuvalt palju ning nende arvu prognoos on pigem stabiilne või suurenev, siis tahame lähiaastal võtta praegu niisama seisvad ruumid ikkagi laste heaks kasutusse,” kinnitas vallavanem.\nTa selgitas, et laenuraha eest saab korda hoone välimine osa – vahetatakse katus, laepealsele ehitatakse välja ventilatsioonisüsteem, soojustatakse seinad ja vundament, vahetatakse välja osa avatäiteid, korrastatakse trepipaviljon, samuti tehakse korda ligi 165 meetrit piirdeaeda lasteaia ümber.\n“Kahjuks meie rahalised võimalused ei kannata sel aastal teha sisetöid, mis puudutavad elektrit, küttesüsteemi, nõrkvoolusid, siseviimistlust ja möbleerimist,” möönis Tiitson, kinnitades samas, et sügisel on plaanis küsida nende tööde jaoks toetust.


Kalakasvataja PRFoodsi käive vähenes, kuid müük jaekettides kasvas - Ärileht\nKalakasvataja PRFoodsi käive vähenes, kuid müük jaekettides kasvas\nKalakasvataja- ja müüja PRFoods rõõmustas, et jaekettides kasvas aastaga kvartaalne müük 9,8 protsenti, 8,1 miljoni euroni.\nHulgimüük vähenes 56 protsenti, 3,1 miljoni euroni. Toitlustusettevõtetes ehk HoReCa sektoris vähenes müük ligi 46 protsenti, kahe miljoni euroni. Kokku vähenes müük 23,5 protsenti, 14,2 miljoni euroni.\nSuitsetatud toodete müük vähenes 13 protsenti, 5,9 miljoni euroni. Värske kala ja kalafilee turustamine vähenes 29 protsenti, 6,5 miljoni euroni. Muud kalatoodete müük vähenes 29 protsenti, 1,7 miljoni euroni.\n„Nagu oli eeldada, siis HoReCa ja hulgimüük on ikka madalseisus tingituna COVID piirangutest neis sektorites. Samas oleme väga rahul, et meie käive on kasvanud ligi 10% jaekettides, Eestis koguni üle 22% aasta baasil. Samuti on näha turgude taastumist, käesoleva aasta märtsi käive oli juba sama kui eelmise aasta märtsis," kommenteeris tulemusi PRFoodsi juhataja Indrek Kasela. „Suurem mõju on olnud lõhe hinna langus maailmaturul. Meie värske kala keskmine müügihind viimases kvartalis oli 6,1 eurot kilo kohta võrreldes 7,3 eurot kilo kohta eelmise aastal samal ajal. Tonnides on samas meie toodang kasvanud igal kuul käesoleval aastal. Me võime eeldada, et lõhehinnad tõusevad ülejäänud aasta jooksul tingituna turgude avanemisest ja nõudluse kiirenenud taastumisest. See mõjutab positiivselt meie kasumlikkust tulevatel kuudel. Kokkuvõttena võib öelda, et tulevaste kuude perspektiiv ja kindlus on paranenud oluliselt. Meie fookus rahavoole ja tegevuse efektiivsemaks muutmisele hakkab vilja kandma. Samuti eeldame suuremat mahtu kalakasvatusest 2021 aastal, mis annab lisatõuke käibe kasvule ja kasumlikkusele."\nPRFoodsi aktsia kallines täna 1,8 protsenti, 0,398 euroni. Aastaga on aktsia langenud 4,3 protsenti.


2000 - Eesti Haridusfoorum\nEESTI HARIDUSFOORUM '2OOO\nÕPPIMINE JA ÕPETAMINE ÕPIÜHISKONNAS\n8. – 9. DETSEMBER 2000 , TARTU ÜLIKOOLIS.\nFoorumile oli valitud 210 delegaati.\nFoorumit avades ütles HARTIDUSFOORUMI 2000 toimkonna esimees OLAV AARNA, et EESTI HARIDUSFOORUM võib pidada oma esimest juubelit – tegutsetud on juba viis aastat – kuna natukene rohkem kui viis aastat tagasi otsustati selles samas ülikooli aulas moodustada EESTI HARIDUSFOORUM. See oli aeg, kui verivärske haridusminister oli asunud toetama Eesti hariduspoliitika kontseptsiooni lähtekohti. Polnud veel Tiigrihüpet, kõnelemata Õpetajate Lehe jututoast. OLAV AARNA tõdes, et lisaks oma hariduspoliitilisele funktsioonile täitis Haridusfoorum ka olulist rolli Eesti kodanikuühiskonna kujunemisel. Oma praktilise tegevusega on haridusfoorumist saanud Eesti õpiühiskonna esindajana prohvet ja misjonär, kes kuulutab Eesti õpiühiskonda kui ainukest mõistlikku alternatiivi Eesti jätkusuutliku arengu tagamiseks ning kujundab jõudumööda selle ühiskonna haridussüsteemi piirjooni.\nEesti Haridusfoorumile 2000 saatis läkituse Eesti Vabariigi peaminister MART LAAR.\nEttekande „ÜTLEME HARIDUS, MÕTLEME KVALITEET" pidas haridusminister TÕNIS LUKAS.\nOECD HINNANGU EESTI RIIKLIKULE HARIDUSPOLIITIKALE kandis ette OECD ekspertrühma liige Dr. AIMS McGUINNESS, kes rõhutas, et eesrindlikult mõtlemiselt Eesti tuleviku üle peaks Eesti käsitama hariduse otsustavat rolli kõigi Eestis elunejate teadmiste, oskuste ja hoiakute välja arendamisel riigi arenguks. Ta esitas ka OECD üldised soovitused avatud ja demokraatliku ühiskonna toimimiseks.\nFoorumi töö toimus neljas sessioonis.\nI SESSIOON HARIDUSREFORM JA HARIDUSSÜSTEEM\nJuhataja: TOOMAS KINK, Lähte Ühisgümnaasiumi direktor;\nTARMO LOODUS, siseminister;\nTÕNIS LUKAS, haridusminister.\nHANNES ASTOK, Tartu aselinnapea;\nOTT KASURI, Harku abivallavanem;\nKALMER KIVI, Mõniste Põhikooli direktor;\nVALVO PAAT, Audentese Erakooli direktor.\nII SESSIOON ÕPILANE JA ÕPETAJA ÕPIÜHISKONNAS\nJuhataja: ENE-MALL VERNIK-TUUBEL, Pühajärve Põhikooli direktor.\nMARIA JÜRIMÄE, Tartu Ülikooli õppekava arendus-talituse spetsialist;\nIVI KUKK, Paide Gümnaasiumi õpetaja;\nENE-SILVIA SARV, Tallinna Pedagoogikaülikooli teadur;\nMARI-EPP TÄHT, Eesti Õpetajate Liidu esinaine;\nSULEV VALDMAA, Jaan Tõnissoni Instituudi kodaniku-hariduse keskusejuhataja.\nTIINA ANNUS, Kutsehariduse Seirekeskus;\nJÜRI GINTER, lapsevanem;\nKATE GRIDNEVA, Viktor Kornijenko Eragümnaasiumi õpetaja;\nANTO LIIVAT, Eesti Õpilasomavalitsuste Liidu esimees;\nVIIVE RUUS, Tallinna Pedagoogikaülikooli professor;\nMARI SUURVÄLI, Junior Achievemendi Arengufondi direktor;\nVIIVE TÜÜR, Pärnu Raeküla Gümnaasiumi õppe-alajuhataja.\nIII SESSIOON TÄIENDÕPE JA TÄISKASVANUKOOLITUS\nJuhataja: REET LAJA, Sotsiaalministeeriumi teabeosakonna juhataja asetäitja.\nTALVI MÄRJA, ETKA Andrase juhatuse esimees;\nIVO EESMAA, Eesti Vabaharidusliidu juhatuse esimees;\nPIRET LILLEVÄLI, Sotsiaalministeeriumi asekantsler.\nVEIKO JÜRISSON, Eesti Turvaettevõtete Liidu tegevdirektor;\nPEETER KROSS, Mainori Majandusinstituudi rektor;\nSIRJE MURRE, Eesti Kaubandus-Tööstuskoja kutsereformigrupi koordinaator;\nMARJE PAVELSON, Tallinna Tehnikaülikooli professor;\nMIHKEL PÄRNOJA, majandusminister;\nTEET SEENE, Tartu Ülikooli prorektor;\nMILVI TEPP, Eesti Mobiiltelefoni personalijuht.\nIV SESSIOON KÕRGHARIDUSE ROLL HARIDUSSÜSTEEMI MUUTUSTES\nJuhataja: MARJU LAURISTIN, Tartu Ülikooli professor;\nJAAK AAVIKSOO, Tartu Ülikooli rektor;\nMIKKO LAGERSPETZ, Eesti Humanitaarinstituudi rektor;\nHEIKI LOOT, Sisekaitseakadeemia rektor.\nMÄRT AASLAID, HM kõrghariduse talituse peaekspert;\nMAIT ARVISTO,Tallinna Pedagoogikaülikooli rektor;\nANZORI BARKALAJA, Viljandi Kultuurikolledži rektor;\nJAKOB KÜBARSEPP, Tallinna Tehnikaülikooli prorektor;\nLEMBIT NEI, EPA õppeprorektor;\nJÖRGEN SIIL, Tartu Ülikooli üliõpilane;\nRAIVO VILU, Tallinna Tehnikaülikooli professor.\nKOKKUVÕTTE TÖÖRÜHMADES tõstatatud küsimustest tegi haridusminister TÕNIS LUKAS.\nEESTI HARIDUSFOORUMI 2000 LÕPPDOKUMENDID\nEESTI HARIDUSFOORUMI 2000 OTSUS\nEesti Haridusfoorum 2000 arutas läbi haridusstrateegia aastateks 2001 – 2004 ja näeb selles osa Eesti ühiskonnas süsteemsetest muutustest.\nFoorum peab oluliseks, et haridusstrateegia oleks sidustatud teiste valmivate strateegiliste arengukavadega, eelkõige Eesti teadus-ja arendustegevuse strateegiaga, „Tiigrihüpe Pluss" kava ning Euroopa Liiduga liitumise ettevalmistamise ajal koostatavate arengukavadega.\n1.\tVõtta Haridusfoorumi toimkonna ja Haridusministeeriumi töörühma koostatud haridusstrateegia 2001 – 2004 (edaspidi strateegia) tööversioon Eesti haridussüsteemi arengu kontseptsiooni realiseerimise tegevuskava aluseks.\n2.\tPidada õpiühiskonna poole liikudes prioriteetseks haridussüsteemi arengusuundade vastavust teadmistekeskse Eesti kujunemisele ning vajadusele tagada kõigi ühiskonnaliikmete toimetulek uues sotsiaalses ja majanduskeskkonnas.\n3.\tPidada vajalikuks järgmiste foorumil tõstatatud probleemide täiendavat läbitöötamist ja lahenduste lülitamist strateegiasse.\ntoimida koos haldusreformiga;\nlähtuda iga koolitüübi optimaalsest suurusest;\nteadvustada koolide arvu pidevat vähenemist.\nHARIDUSE KVALITEEDI TAGAMISEKS\nkoostada tegevuskava kvaliteedisüsteemide loomiseks, katsetamiseks ja sisseseadmiseks kõigil õppetasemetel ning kõigis õppeliikides;\nteha uuringutel põhinev kokkuvõte õppeasutuste sisekontrolli ja eneseanalüüsi senisest kogemusest ning töötada välja meetmed nende muutmiseks õppeasutuse organisatsioonikultuuri osaks.\nELUKESTVA ÕPPE SÜSTEEMI KUJUNDAMISEKS\ntoetada riiklikult vabahariduskeskuste tegevust, aidates sellega kaasa inimeste paremale toimetulekule tööturul ja elukestva õppe põhimõtete rakendamisele;\narendada välja pidevõpet toetav finantseerimisskeem;\nsidustada vabahariduse õppekavad tasemeõppe- ja täiendusõppekavade süsteemiga.\nKÕRGHARIDUSE SÜSTEEMI KORRASTAMISEL\nHaridusministeeriumil tellida prognostilised uuringud, et selgitada kõrgharidusega tööjõu vajadus;\npidada otstarbekaks rakendada mitteülikooli tüüpi hariduses õppejõududele selged kvalifikatsiooninõuded;\nkaaluda mitteülikooli tüüpi hariduse üldnimetusena rakenduskõrghariduse kasutamist.\n4.\tStrateegia lõppversiooni koostamiseks Haridusfoorumi 2001 toimkonnal:\n4.1.\ttöötada läbi kuni 20. detsembrini 2000 esitatud strateegia täiendus- ja parandusettepanekud;\n4.2.\tkorraldada järelfoorum strateegia lõppversiooni aruteluks 6. jaanuaril 2001;\n4.3.\tkoostöös Haridusministeeriumiga täiendada strateegia tööversiooni foorumi ja järelfoorumi otsuste põhjal; tähtaeg 31. 01. 2001.\nValiti Haridusfoorumi 2001 toimkond ja redaktsioonikomisjon.\nTäielikku ülevaadet loe:\nEESTI HARIDUSFOORUM ÕPPIMINE JA ÕPETAMINE ÕPIÜHIS-KONNAS 8.-9. detsember 2000 Tartu. ETTEKANNETE JA SÕNAVÕTTUDE KOGUMIK\nKokkuvõtte tegi EHF juhatuse liige Jüri Jürivee.


Glükoosi vereanalüüs - Tromboos - January\nSuhkru osas on terve kuue lusikaga päevane annus optimaalne tervele inimesele, kes ei kannata suhkurtõbe (loomulikult peate arvestama mitte ainult tee või kohvi lisamisega, vaid ka jogurtiga, küpsetiste ja kastmetega tarbitud suhkrut). ).\nHüpoglükeemiaga inimestele on oluline leida põhjus ja võimaluse korral korrigeerida selle seisundi põhjus. Samuti peavad nad järgima dieeti, et vältida stressi, suurenenud füüsilist ja psühho-emotsionaalset stressi ning une puudumist. Teil peaks alati olema suhkur või kommid, mis võimaldavad teil kiiresti verd glükoosiga küllastada esimesel hüpoglükeemia tunnusel.\nVeresuhkru tase igas vanuses meestel\nMeeste veresuhkru tase sõltub:\nSamuti peate arvestama, millal oli viimane eine ja milline oli selle osa. Vanuse kasvades suureneb standard, nii et 40 aasta ja 60 aasta jooksul on see terve inimeses suurepärane. See tase sõltub vere kogumise kohast: näitaja varieerub kuni 12%.\nVenoosse verega on vähem suhkrut, võrreldes kapillaarverega, mistõttu tulemused ülehinnatakse.\nMeeste veresuhkru tasemed kajastuvad tabelis vastavalt vanusele allpool:\nHormoonid, mis mõjutavad suhkru ainevahetust organismis\nSüsivesikute ainevahetus on keeruline reguleerimismehhanism, milles osalevad hormoonid, koensüümid ja metaboliidid.\nSüsivesikute ainevahetust mõjutavad hormoonid on järgmised:\nLiigse glükoosi kahjustus\nSuurtes kogustes glükoos ei ole kasulik, vaid vastupidi, kahju.\nÜlemäärane suhkur võib põhjustada kõrvaltoimeid:\nRasvkoe välimus, rasvumise teke;\nSuurenenud kolesteroolisisaldus, mis viib tavaliselt ateroskleroosi tekkeni;\nPatrooniliste protsesside areng kõhunäärmes, insuliini tekke halvenemine;\nPärast sööki on suhkrusisaldus suurem kui esimeses analüüsis - see on loomulik reaktsioon ja põnevust ei ole.\nAnalüüs viiakse läbi kaks kuni kolm tundi pärast sööki.\nIndikaatorid diabeedi diagnoosimiseks\nDiabeedi kohta ei saa otsustada ja samal ajal tugineda ainult ühe analüüsi tulemusele, nii et arst peaks andmete uurimisel läbi viima täieliku uuringu.\nKui glükoosi kontsentratsioon on umbes 3,5-6,9 mmol / l, loetakse seda lubatud piirmäära piires, kuid kui see on tõusnud, siis võib seda hoiatada ja põhjustada kahtlust patoloogia suhtes. Vere glükoositaseme arvutamine on diagnostiline osa.\nPaljud soovid urineerida;\nHalvasti paranevate haavandite ja haavade esinemine nahal;\nSuhkru taseme väljaselgitamiseks on palju teste, mõned neist on esitatud:\nAnalüüs tühja kõhu glükoosisisalduse kohta (diabeedi diagnoosimise valikuvõimalus selle odavuse ja rakendamise lihtsuse tõttu ei tohiks süüa umbes kaheksa kuni kümme tundi enne seda);\nHüperglükeemia tunnuste õigeaegse avastamisega saate vältida paljude komplikatsioonide teket:\nKasulike soolade leostumine;\nNägemisteravuse vähenemine (retinopaatia);\nKetoonuuria areng (atsetoonide väljundid);\nPaljud inimesed kannatavad hüpoglükeemia seisundis, kui glükoosi tase langeb alla normaalse 3,3 mmol / l taseme, mis võib põhjustada palju eluohtlikke tüsistusi.\nEsialgsed ilmingud tekivad siis, kui suhkrusisaldus on alla 4,0 mmol / l. Paljude inimeste jaoks ilmnevad algsed sümptomid varakult, eriti diabeediga inimestel.\nVähendatud taseme algsed märgid on järgmised:\nÖine hüpoglükeemia - süsivesikute sisalduse vähenemine une ajal on tavalisem diabeediga inimestel, kes kasutavad insuliini:\nValu pea ja kõhuga;\nMärg voodipesu liigse higistamise tõttu.\nDiabeetiline hüpoglükeemia võib hoiatada teiste võimalike haiguste eest:\nKõik süsivesikute sisalduse muutused (vähenemine / suurendamine) nõuavad järgmist:\nEdastage nõutavad katsed;\nKui haigus on juba kindlaks tehtud, on suhkru taseme kontroll kohustuslik, et vältida tõsiste tagajärgede teket.\nGlükoos on vere monosahhariid, mis on värvitu kristall. Seda peetakse inimeste peamiseks energiaallikaks, mis tähendab, et see määrab selle tegevuse. 3,3-5,5 mmol / l on inimese kehas normaalne glükoosi tase.\nMeditsiinipraktikas kasutatakse verekapillaarset testi, sõrme materjali proovide võtmist või venoosse vereanalüüsi. On olemas nelja tüüpi vere glükoosisisalduse laboratoorset analüüsi.\nEkspressmeetodi eeliseks võib pidada seda, et glükoosi analüüsi saab läbi viia ilma abita kodus või tööl. Siiski on olemas võimalus, et glükoosi taset määrav seade võib olla vigane. See toob kaasa mõõtmisvea ja seetõttu on analüüsi tulemused ebausaldusväärsed.\nGlükoosi suurenemisega seotud erinevate haiguste kõige sagedasemad esinemised on vastuvõtlikud inimestele, kellel on ülekaalulisus ja kellel on kõrge vererõhk.\nNende tegurite abil soovitab arst pidevalt jälgida glükoosisisaldust.\nEnne analüüsi on soovitav peatada kõikide ravimite kasutamine. Kui te ei saa neid täielikult loobuda, tuleb sellest arstile teatada;\nAnalüüsi tulemused peegeldavad glükoosi sisaldust kehas ja selle kõrvalekalde ulatust normaalsest tasemest. Dekodeerimisel võetakse arvesse, et vere glükoosisisaldus on vahemikus 3,3-5,5 mmol / l.\nSuhkrusisaldus umbes 6 mmol / l loetakse diabeedi eelseks seisundiks. Samuti võib suurenenud taseme põhjuseks olla analüüsi ettevalmistamise protsessi rikkumine. Selle taseme ületav suhkur peetakse diabeedi diagnoosimise aluseks.\nSelle analüüsi olemus on järgmine. Isik annab vere kaks korda 4 korda. Esimene veri võetakse tühja kõhuga. Pärast patsiendi joomist 75 ml. lahustunud glükoos. 60 minuti pärast korratakse vereproove. Pärast seda korratakse protseduuri seekord pool tundi.\nKui patsient reageerib glükoosile esimeses vereproovis, peaks suhkru tase olema madal. Pärast esimest annust tõuseb tase, seejärel väheneb see, mida kinnitab suhkru vereanalüüs.\nMetaboolsete protsesside katkemisel ja hormonaalsel taustal on veres biokeemilises analüüsis tavaliselt märgatav mõju. Esimest häirivat sümptomit võib pidada suhkru taseme muutuseks. Nii reageerib keha tõsiste haiguste tekkele.\nTeatud kogustes esineb inimveres element, nagu suhkur. Selle aine taseme tõstmisel või langetamisel tekib keha talitlushäire. Glükoos annab energia metabolismi, see tähendab, et see varustab rakke energiaga, et toetada elutegevust.\nVeresuhkru taseme jälgimiseks tuleb süstemaatiliselt võtta vereanalüüs. See kehtib eriti ohustatud patsientide kohta.\nTavaline süsivesikute ainevahetus aitab säilitada keha ja selle jõudlust. Tema andmeid kontrollitakse veres esineva suhkru olemasolu järgi.\nSuhkru määr on 3,5-5,5 mmol / l. Muutused igas suunas võivad põhjustada tervise halvenemist ja haiguste arengut. Püsiv suurenemine ei tähenda alati suhkurtõbe, seda nähtust täheldatakse ka teiste endokriinsüsteemi probleemidega.\nMis tahes tasakaalustamatus põhjustab keha normaalse toimimise katkemist, kuna rakkude energia metabolism on häiritud. Suhkruravimid võivad vajada spetsiaalseid ravimeid.\nKui glükoos suureneb, suureneb fruktoamiin. Seda sünteesivad verevalgud, norm on 205–285 μmol / l. Aitab lühidalt jälgida keha seisundit suhkru järsu tõusuga.\numbes vale insuliiniannus;\nAnalüüsi tulemuste kõikumised - uuringu põhjus. Pärast veresuhkru muutuste põhjuste selgitamist määratakse ravi.\nLisaks on spetsialist kohustatud patsiendi vere võtma, kui:\non pidev suukuivus;\nVõnkumised registreeritakse järgmiselt:\n60–70–4,44–6,38 mmol / l vanuserühm.\nLaboris saadud tulemuste dešifreerimiseks peate konsulteerima arstiga. See on tingitud asjaolust, et muutused ei näita alati haiguste esinemist kehas. Mõnikord on suhkru suurenemine või vähenemine ajutine nähtus. See võib juhtuda isegi täiesti terve inimese kehas, näiteks tugeva füüsilise ja vaimse stressiga. Hälvete puudumisel taastub glükoos suhteliselt lühikese aja jooksul normaalseks.\nIga terve inimene peab oma tervise jälgimiseks tegema biokeemilise analüüsi. Eriti oluline on pöörata tähelepanu glükoosile, millel on geneetiline eelsoodumus diabeedile, kuna see on päritud. Vere parameetrite muutuste õigeaegne avastamine aitab tuvastada haiguste arengut ja alustada ravi.\nOlles avastanud diabeedi märke, ei tohiks proovida ennast kiiresti vähendada. Mõne minuti jooksul saab sellist ülesannet täita arstilt arvutatud ja välja kirjutatud insuliin, patsient peab kõigepealt tegema oma toidu ja tagama piisava füüsilise aktiivsuse (pikaajaline kehaline aktiivsus võib samuti vähendada suhkrut, samal ajal kui lühiajaline ainult suurendab seda).\nSeega, ilma süsivesikute kasutamiseta ei kesta inimene liiga kaua, see on meie toitumise vajalik element ja me peame sellega arvestama, kuid ainult insuliin võib vähendada suhkrut, kuid paljud hormoonid seda suurendavad, seega on nii oluline, et keha säilitaks tasakaalu.\nSelleks, et tuvastada keha ainevahetusprotsesside varjatud rikkumisi, viiakse läbi koormusega suhkru vereanalüüs. Proovi olemus on määrata veresuhkru tase pärast 75 g glükoosi lahustamist sooja veega. Seega, hommikul tühja kõhuga annab patsient verd veenist, kus glükoosi tase võetakse baasjoontena, siis on väga magus "jook" purjus ja hakkab verd annetama.


VIIVITATUD ÜLEVAATEMISSIOON MARSRUUDIL, ET KÄIVITADA 2018. AASTAL | NUTIKAD UUDISED | SMITHSONIAN - NUTIKAD UUDISED, NUTIKAD UUDISTEADUSED - 2021\nMöödunud reedel teatas NASA, et InSight-missioon Marsile algab pärast kaheaastast viivitust. Uus stardiperiood on kavandatud 5. maile 2018 ja see annab teadlastele uut teavet kiviste planeetide moodustumise kohta.\nSee massiivne Marsi jääväli võiks täita ülemjärve\n"On rõõmustav, et liigume selle tähtsa missiooniga edasi, et aidata meil paremini mõista Marsi ja kõigi kiviste planeetide, sealhulgas Maa päritolu, " ütles pressiteates NASA kosmosemissiooni direktoraadi tegevdirektori kohusetäitja Geoff Yoder.\nViivitus on SEIS-i (sisemusehituse seismiline eksperiment) vaakumlekke tagajärg. Algselt kavandatud turuletoomine 2016. aasta märtsis, tegi kosmoseagentuur InSighti pausi möödunud aasta detsembris.\nLisaaeg võimaldab NASA reaktiivmootorite laboratooriumil ümber kujundada seadme vaakummahuti ja rikke põhjustanud elektrilised komponendid. SEIS on eriti oluline: mõõtmised, mis sellel võetakse, moodustavad InSight-missiooni eesmärgi. Vaakumrike oli "tõeline löök" seda kavandanud Prantsuse kosmoseagentuurile CNES, teatas agentuuri president Jean-Yves Le Gall ajalehele SpaceNews.\nEdaspidi keskendub CNES NISi andmetel SEIS-andurite väljatöötamisele ja nende vaakummahutisse integreerimisele ning ka SEIS-üksuse maandurisse paigaldamisele.\nKosmoselaeva InSight langevarjukongi paigaldamine (NASA / JPL-Caltech / Lockheed Martin)\nPhoenix Marsi missioon uuris planeedi pinda, kuid nüüd soovib NASA minna sügavamale, uurides planeedi sisemust. Missiooni ülevaate kohaselt on selle eesmärk uurida Marsi, et saada teada, kuidas kivised planeedid tekivad ja arenevad. Nad teevad ka Marsist ülevaate, jäädvustades mitte ainult selle seismilise aktiivsuse ja temperatuuri, vaid ka selle, kuidas seda tõmbavad päikese ning tema kuude Phobose ja Deimos gravitatsioonijõud.\nSee instrument töötati välja rahvusvahelise koostöö käigus ja see on Max Plancki instituudi andmetel esimene Euroopa seismomeeter teisel planeedil. See võib salvestada teavet seismilise tegevuse kohta planeedil, mis räägib selle sisemisest struktuurist.\nSelleks, et töötada Marsil, suhteliselt külmal planeedil, kus on regulaarsed hiiglaslikud tolmutormid ja atmosfäär on Maa omast umbes 100 korda õhem, vajab SEIS täiuslikku vaakumtihendit, mis kaitseks selle kolme instrumenti.\nEhkki Mars ja Maa on pinnal erinevad, võib NASA sõnul ühe uurimine anda teadlastele teada teise ja veel kahe meie päikesesüsteemi kivise planeedi - Veenuse ja Merkuuri kohta.\nNASA andmetel pakub Mars ka "Goldilocks" võimalust kiviste planeetide uurimiseks. See on piisavalt suur, et sellel on eraldi koorik, vahevöö ja südamik, kuid piisavalt väike, et selle eraldamise loonud sisemiste kuumutusprotsesside ajalugu on endiselt nähtav.\nTeisi meie päikesesüsteemi planeete tuntakse Jovia (või Jupiteri-sarnaste) planeetidena. Nende hulka kuuluvad gaasigigandid Jupiter, Saturn, Uraan ja Neptuun.\n"Meie robotiteaduslikud uurijad nagu InSight sillutavad teed ambitsioonika teekonna poole, et saata inimesi Punasele planeedile, " ütles Yoder. Ükski teine meie päikesesüsteemi kivine planeet pole potentsiaalselt asustatav.\nNASA erinev seade, Kepleri teleskoop, on meie päikesesüsteemist väljaspool maakera planeete otsinud umbes 2009. aastal, kui seni on planeedil olnud 2330 kinnitust - enamik neist arvatakse olevat elamiskõlbmatud.\nVeel üks hiljutine avastus oli Maa suurune planeet, mis tiirleb meie päikesesüsteemile lähima tähe Proxima Centauri lähedal, õigel kaugusel, et sellel oleks potentsiaalselt vedelat vett. See nii lähedase planeedi avastus annab kosmosesõpradele suurt lootust tähtedevahelise tähtedevahelise reisimise jaoks tulevikus.\nSee on põnev aeg elamiskõlblike eksoplaneetide otsimisel - ja eelmise nädala teadaanne tähendab, et teadlased saavad varsti rohkem teada, mida nad otsivad.


Näituste arhiiv 2017\nNäituste arhiiv 2016\nNäituste arhiiv 2015\nNäituste arhiiv 2014\nNäituste arhiiv 2013\nNäituste arhiiv 2012\nNäituste arhiiv 2011\nNäituste arhiiv 2008\nNäituste arhiiv 2004\nAvaleht > Näitused > Näituste arhiiv > Näituste arhiiv 2012 > PORIVESKI KÕRTS\n23. märts - 12. august 2012\nTartu Linnamuuseumi näitus Maarjamäe lossis\nEesti Ajaloomuuseumi Maarjamäe lossis on avatud keskaegset kõrtsikultuuri tutvustav näitus „Poriveski kõrts“.\nLäbi aegade on kõrtsidele olnud iseloomulik räpasus, küllus, priiskamine ja pahelisus ning selle materiaalseks väljenduseks muuhulgas segamini paisatud toidulauad, hasartmängud, pooltühjad joogiklaasid, hämarad nurgatagused, joviaalne muusika. Killukest sellest keskaegse linnaäärse kõrtsi hõngust ja olemusest annab edasi 2011. aasta parima näituse Muuseumiroti pälvinud „Poriveski kõrts“, kus saab näha nii sajandite vanuseid lauatarbeid kui ka täiskasvanute ajaveetmise juurde kuulunud haruldasi lauamänge.\nPeamiselt Tartu linna arheoloogilistelt kavamistelt saadud esemed on Tartu Kõrgema Kunstikooli kujundumeeskonna käe läbi paigutatud kõrtsimelu kandvasse interjööri ning nime laenas näitus 16. sajandil Tartu eeslinnas asunud veskilt, kus ühtlasi tegutses kõrts.\nTavapäraste selgitavate näitusetekstide asemel avab „Poriveski kõrtsi“ tausta näitusega kaasnev lustlikult köidetud raamat-kataloog, mis tutvustab keskaegsete kõrtside olemust, sise- ja välisilmet, omanikke, teenindajaid, külalisi. Värvilised illustratsioonid näitavad keskaegseid söögikohti, hasart- ja õnnemänge, muusikalisi meelelahutusi.\nNäituse koostas arheoloog Eero Heinloo ning kujundas Tartu Kõrgema Kunstikooli kujundusgrupp Madis Liplapi ja Heli Tuksami juhendamisel.\nNäitus valmis tänu Eesti Kultuurkapitali, Hasartmängumaksu Nõukogu, Tartu Õlletehase, Möku OÜ, Zavood OÜ ja Nott Meelelahutus OÜ toetusele.\n„Poriveski kõrts“ jääb Eesti Ajaloomuuseumi Maarjamäe lossis avatuks kuni 12. augustini 2012.\nMuuseum on avatud K-P kell 10-17. Suletud esmaspäeviti ja teisipäeviti. Maarjamäe peatusesse sõidavad kesklinnast bussid 1A, 5, 8, 34A.


Piret Jõemägi joogatunnid toimuvad aastaringselt (teiste õpetajate tunde vaata palun Tunniplaanist ja hindu Hinnakirjast).\nE kell 17.30 – 19.00 ja 19.30 – 21.00 (samal aja ka ONLINE tund ja selle salvestus)\nE kell 17.30 – 19. 00 ja kell 19.30 -21.00 (samal ajal ka ONLINE tund ja selle salvestus)\nühekordne tunni külastus 15€\nkäi tunnis, millistel aegadel ise soovid, ette teatama ei pea.\nKundalini Stuudio on Sport ID teenusepakkujate nimekirjas. Kui Su tööandja maksab Sulle läbi SportID sporditoetust, saad seda kasutada läbi SportID Kundalini Stuudio joogatundide eest tasumiseks.\nVaata rohkem: https://sportid.ee/ või küsi lisaks: kundalinistuudio@gmail.com\nStuudios on müügil väga head joogapadjad, mis on tatrasisuga; toetavad hästi alaselga ja vaagnapiirkonda nii, et vaagna kaldenurk on õige ja puusad sellisel kõrgusel, et põlvedest pinge väheneb.\nKõik padjad on ainulaadsed; kokku õmmeldud erinevatest kvaliteetsetest mööblitekstiili tükkidest (paksem riie) – mitte ükski padi ei sarnane teisega ja pealisriie ei anna valgetele riietele värvi, nagu Indiast toodud patjade puhul tihti juhtub. Padi on poolkuu kujuline – ei ole ei liiga väike (liiga väike ei toeta vaagnapiirkonda täielikult) ega ka liiga suur; sisuks on tatrakestad; pealmine riie on lukuga – ehk siis pealisriiet saab hõlpsasti pesta. Padjad on mõlemalt poolt erinevad – ühel pool on ühesugune muster, teisel pool teistsugune. Hind 45.00.\nKui tekkis huvi, siis kirjuta: kundalinistuudio@gmail.com\nKui soovid heale sõbrale või lähedasele inimesele kinkida joogakogemust, siis selleks on hea võimalus kinkida Kundalini Stuudio kinkekaart.\n15€ kinkekaart võimaldab külastada 1 joogatundi\n30€ kinkekaart võimaldab külastada 2 joogatundi\n65€ kinkekaart võimaldab külastada 5 joogatundi\n70€ kinkekaart annab võimaluse individuaaltunniks (põhigrupi õpilasele, kes on sõlminud stuudioga joogatundides käimise lepingu, soodushind 50€) (juhendaja Jai Kartar Kaur)\n120€ kinkekaart võimaldab külastada 10 joogatundi\nKinkekaardi soetamiseks võta palun ühendust: kundalinistuudio@gmail.com või helista 501 90 30


Optometrist lükkab ümber 4 silmadega seotud iganenud müüti - Tervisenõu - Tervis\nOptometrist lükkab ümber 4 silmadega seotud iganenud müüti\n15. aprill 2019, 14:14\nLastel võib olla tarvis raviprille sageli vahetada, sest prillid võivad väikseks jääda või muutub prillide tugevus.\nSilmade heaolu ja tervisega on seotud palju müüte, mis jõudsasti rahva seas ringlevad ning mille murdmiseks tuleb kõvasti vaeva näha. Sellegipoolest on vahel keeruline kedagi ümber veenda, sest uskumise jõud on suur, kirjutab optometrist Agnes Lill Regionaalhaigla ajakirjas.\n1. «Laisad silmad». Üks müüt, mis ringleb lapsevanemate seas, seisneb selles, et lapsele kardetakse lasta välja kirjutada õige tugevusega prille ning neid hiljem välja osta, kuna arvatakse, et sel juhul muutuvad silmad laisaks ja järgmisel kontrollil on tekkinud veelgi suurem miinus. Selles suhtes on pelgajatel õigus, et tõepoolest ongi silmi uuesti kontrollides lühinägevus tõenäoliselt edasi arenenud, kuid mitte prillide kandmise tõttu. Lapseeas suureneb miinus seepärast, et nii inimene kui ka silm kasvab. Mida pikemaks venib silm, seda suuremaks muutub miinus ning seda pidurdada pole paraku võimalik. Prillide kandmisega miinuse suurenemist peatada ei saa ning prillide mittekandmisega ei tehta samuti midagi head.\nKui laps ei kanna talle määratud prille, tehakse sellega karuteene, kuna nägemiselundkond ei saa normaalselt areneda. Kui nägemiskeskuse kõiki osakesi ei kasutata, hakkab aju sealsest «töökojast» ükshaaval mutrikesi välja lülitama. Kui lapsest on sirgunud nooruk, kelle tulevane töö eeldab head nägemist, ei ole seda enam võimalik saavutada, kuna silm on muutunud «laisaks» ega ole enam võimeline korrigeerima nii, et nägemisteravus oleks 100%.\n2. Esimesed lugemisprillid. Tihtilugu võib olla hirmutav saada esimesed lugemisprillid. Taas tekib kartus, et kui prillid valmis teha ja neid kandma hakata, siis lähevad silmad kolinal kehvemaks. Tõsi, järgmises nägemiskontrollis kirjutatakse tõenäoliselt välja kangemad prillid, kuid see pole seotud asjaoluga, et vahepeal on prille kantud. See on normaalne muutus, mis toimub silmaläätsedega: alates 30. eluaastast hakkab silmalääts muutuma jäigemaks ning sellega võidelda praktiliselt ei saa. Saab end küll petta, asetades teksti endast kaugemale, lisades lähitööd tehes enda lähedusse tugevamaid lambipirne, ostes suurema teleri jms, kuid füsioloogilisi muutusi need ei pidurda.\n3. Võimlemise mõju. On inimesi, kes usuvad, et lugemisprille ei ole vaja ning silmadega võimeldes saab hoida prillid endast turvalises kauguses. Päris nii see pole. Võimlemine ei tee kindlasti halba ja esialgu saab harjutustega mõningatel juhtudel prillide saamist pisut edasi lükata, kuid jutt käib pigem kuudest, mitte aastatest. Kui prillid on määratud, tuleb neid kanda, sest vastasel juhul väsitame silmi asjata. Prille ees hoides aitame plussläätsedega pisut oma silmalihaseid lõõgastada ning muudame elu oluliselt kergemaks. Ka saab tänapäeval valida iga töö jaoks sobiva disainiga klaasid, et oleks võimalik näha hästi erinevatele kaugustele prille vahetamata ja eest võtmata.\n4. Niisutavad silmatilgad. Sarnane hirm, mida tekitab mõte prillide kandmisest, on paljudel silmade niisutamise ees. Kartus, et tilkadest võib sõltuvusse jääda, on nii suur, et enne ollakse valmis kohvipuru, teepakikeste ja isegi oma süljega silmi niisutama, kui kasutada selleks ette nähtud niisutavaid tilkasid. Kui silmad on kuivad ja kontrolli käigus on tuvastatud kuiv silm, tuleb sellega tegeleda ning kasutada regulaarselt tilkasid, mis muudavad silma sarvkesta niiskeks ja läbipaistvaks. Silmade kuivust tekitab paljuski keskkond ning tegevused, millega seotud oleme. Kuivad ja õhutuseta ruumid, keskküte ja päevavalguslambid – need kõik muudavad limaskestasid kuivemaks. Samamoodi mõjutab silmi pikki tunde kestev töö arvutiga, mille käigus unustame pilgutada. Õnneks saab muret leevendada, juues rohkem vett, tarbides oomega-3-rasvhappeid ning kasutades regulaarselt niisutavaid silmatilku.


Pealkiri: Milline õli 2002a 85kw 1,9TDI-le? (PD-TDI) (Vastuseid: 81 | Vaatamisi: 61641)\npostitati 10.02.14 15:55\nMina valan omale COMMA 5W40 AC XFPD5L õli ja rahul.\nAuto: Audi A6 TDI Q\npostitati 11.02.14 22:08\nKatsetanud nii odavaid, kui kalleid õlisid.\nOdavad õlid hakavad kaduma mootorist kuskil 5000km juures. Kas neil kaob määrdeomadus või ei tea mis juhtub. aga isegi lekete puudumisel vaadake palju alles on pärast 10 000km .\nAlgselt postitas: v6hitler\nSoovitage 2001a 2,5tdi 132kw mootorisse õiget korralikku õli? tehaseraamat on kadunud.\nCastrol 5w30 või Mobil 5w30 vi Liqui Moly Top Tec 4200. Ning kindlasti hiljemalt vahetada 10 000km . Endal sama mootor ja ise vahetan üldjuhul 8000km pealt juba.\nja need, kes kurdavad, et palju sõidavad ning õlivahetus läheb kalliks. Kui Te ei jõua isegi kõige lihtsamat hooldust teha, Mis kuradi pärast teil üldse autot vaja on? Ja pärast nutate, see laguneb ja too andis otsad mootoris. Ilmselgelt, kui sõidetakse ühe õliga 20 000km. Palju õnne järgmistele omanikele, kes ostavad sellistelt debiilikutelt autosid.\npostitati 17.05.16 10:51\nTean 74kw TDI PD mootorit, millele tehti nullist alates 15k välpa aga lõpuks kulus nukkvõlli kõige parempoolne sagar ikkagi 300 000 juures ära.\nNüüd ei oska öelda, kas PD mootori nukkvõll ongi nii pehme või 15k välp on ikkagi liiga pikk.\nKasutas vw .507 õli nagu tehas ette nägi.\nSamas Eesti kliimas üle 10k välpa ei laseks turbolaaduriga mootoril, kuna juba 7k läbisõiduga hakkab õli oma omadusi kaotama.\n1.9 PD mootorile sobivad:\nMotul Specific VW 504 00 & 507 00 5w-30\nPeab olema VW poolt antud .507 kinnitus. (approved by vw)\nOsad tootjad väidavad, et nende õli vastab sellele normile ning neid vältida.\npostitati 17.05.16 23:27\nPiisab kui õlikanistril on 505.01 tähis. Se siis max 15 tuhat ja ilma tahmafiltrita PD mootor. Kui on tahmafilter või ja sõidetakse 30 tuhat välpa siis 507.00. Tahmafiltriga igaljuhul 507.00 olenemata välbast.\npostitati 07.06.16 17:07\nOlles näinuna paljude turbo mootorite sisusid viimase paarikümne aasta jooksul ja alati huvi tundnud mis õliga auto sõitnud?\nAinult servise kundele kelle nägu ei tunne valaks sisse 5w-30 ja käsiks sõita 30 000km-i SEE ONGI SUUR INSENEERIDE VALE, et sinu autost vabaneda peale garantii lõppu.\nTurbo kõrvetab õli nii et krõbiseb seega tagumine temperatuuri taluvus nr peaks olema 50 (mitte 30) turbo autoks loeks kui turbo puhub üle poole atmosfeeri hea turbokas puhub kolm barri seega rohkem kui sõiduauto rehvis survet !\nKõrval põige (miks diferentsiaalis on 75W ?) sest surve hammas tetailile on suur, sama ka survet puhuval turbol võllile\nJA SELLE PÄRAST EKSTEEM SURVEGA TURBOKAD KASUTAVAD MOOTORIS 20w ÕLI .\nTänava sõidu turbokas jääb kahe vahele 5w mootoratta pöörde mootorid ja ekstreem turbokad\nSeega enda turbo mootorist lugupidav inimene ei vala turboka mootorisse alla 10w\nOK uuena 5w-50 ja võibolla talvel põhjapoolusel 5w-40 aga normaalselt ainult 10W\nJa sellepeale lendab peale kari lollpäid kes kogemust omamatta ja oma peaga ei mõtle vaid USUVAD PIMESI LOLLUSI\nMEILE KIRJUTATI ETTE 5W-30\nPALU ÕNNE TEILE KIRJUTATI KA ETTE ET KÄIGU KAST EI VAJA KUNAGI ÕLI\nsest ette kirjutajal on vaja sulle müüa järgmine käigukast.\nja longlaif sellepärast et ettekirjutaja toodab uued mootorid milledel tuleb õli korraga mõlemile poole filtrit ja lahkub koos mustusega saalede vahele , et saa saaksid selle mootori minema visata kui järgid ettekirjutist SÕIDA 30 000 KM-i\nvalik on sinu ja nemad on kollektiivne karistamatus.\nAuto: Audi A4 Avant 1.9TDi 2003; Audi A6 Avant 1.9TDi 2004\npostitati 14.08.16 21:44\nMilline on "kõige parempoolsem sagar"? Tulemüüri pool või radika pool?\nMul läbisõit umbes 400 000 ja hammasrihma vahetusel sai nukkvõllile ka pilk peale visatud. Kulumise märke ei täheldanud, kõik faasid ilusti ühelaiused. Aga äkki ma vaatasin valesid nukkasid...\npostitati 06.12.16 23:02\nAlgselt postitas: dislapann\nEks ta ka visuaalselt vaadates ei saanud samuti aru, et nukal midagi viga oleks. Võttis ka hüdrotõukurid ning siis oli juhipoolseim(parempoolseim silinder nelja oma?) kõvasti rohkem kulunud võrreldes teistega. Peale 4 uut hüdrokat ei läinud mootori töö paremaks ning lõppkokkuvõttes pidi ikkagi uue nuka panema.\nSiiski on nuka pind kõvasti väiksem võrreldes vanakooli 81kw omaga. Miks, ei oska öelda.


Kommentaarid: ÕL VIDEO | Modell, prillipapa ja poemüüja ehk Mida arvavad lapsed valimisreklaamidest?\nÕL VIDEO | Modell, prillipapa ja poemüüja ehk Mida arvavad lapsed valimisreklaamidest?\nLiis Vaksmann, Gerly Mägi | Video: Tatjana Iljina, 15. veebruar 2019, 11:20\nMaali maalt!/ 18. veebruar 2019, 12:15\nSelle raha eest ,mis erakondadele jagatakse,võiks osta haigetele lastele kõnniroboteid Siis ei olesee raha tuulde loobitud ja ei peaks vaestelt kerjama.\nKommentaar kustutati kuna ei meeldinud modele/ 18. veebruar 2019, 10:25\nAga proovin uuesti.Sinikollased v.a.r.g.a.n.ä.o.d tahavad ,et neid riigi piruka juurde lastakse, mamonat koguma\n18. veebruar 2019, 10:22\nehk siis ära kustutatakse kommentaarid, kus peetakse sellist videot sobimatuks ja selliselt vaid välimuse järgi halvustavalt hindavaid lapsi kasvatamatuteks... Palju õnne modedele - te saate kord selle kõik omal nahal tagasi!\n00:10/ 17. veebruar 2019, 21:04\nVälja mõtlesin: Mida arvavad lapsed valmis-plakati-testist? !!!\n00:08/ 17. veebruar 2019, 21:01\nKüsimus Õhtulehele: Mida arvavad lapsed valmisplakatitest? - Mis mõttes valmis?\nlugeja/ 17. veebruar 2019, 15:40\nNo need tegelased hakkavad külastama lasteaedu ja pakuvad lastele ka lõbusat vaheldust!!\nto nüüd/ 17. veebruar 2019, 15:38\nSaab olema Riigikogu Draamateater! Oi,võibolla Riigikogu satiiriteater!\njube/ 17. veebruar 2019, 15:13\nkes siis prillipapa? kes paksuke? kes rumaluke? nii hinnatakse inimesi?\nnüüd/ 16. veebruar 2019, 07:02\ntahavad nii paljud näitlejad sinna ,et ei teagi millist näidendit seal tehakse ja mis teatri nimeks saab.\nHorros/ 16. veebruar 2019, 00:22\nMis mõttes JAGA ??? L o l l i k s läinud? Mingite ameerika furtsulehekülgede kaudu. HAIGEMAJA. See nö jagamise polariseeritus näitab kõige ehedamalt, kui kallutatud on Eestis see nn meeda. Millised vaimse piiratusega fruktid toodavad saasta ja kelle kannuseid teenivad. See ei ole see Eesti mida arvasin olevat VABA.\nJuku/ 15. veebruar 2019, 22:09\nM./ 15. veebruar 2019, 20:34\nIga valimine on aina nõmedam. No mitte kedagi pole valida! Jopskid koos,vabandage väga!\n13:02 - Keskerakond on alati oma lubadusi täitnud/ 15. veebruar 2019, 19:35\nKuhu jäi 1000€ alampalk?\nVeel:/ 15. veebruar 2019, 19:11\nRaha, mida valimisreklaamidele kulutatakse ja piltide ülesriputamise asemel kõik need inimesed võiksid hoopis abivajavaid koduta lemmikloomi aidata. Või mõne väikesema sissetulekuga paljulapselise perekonna heaks midagi teha. Poosetamise asemel midagigi vajalikku.\nKülmunud ja puu külge seotud koerake/ 15. veebruar 2019, 19:11\nMa valin seda isikut, kes selle puu külge seotud ja külmunud koerakese sealt varjupaigast endale võtab. Ja päriselt enda perekonda võtab, mitte niisama poosetamiseks.\nVeel:/ 15. veebruar 2019, 19:09\nVeel:/ 15. veebruar 2019, 19:08\nVeel:/ 15. veebruar 2019, 19:07\n...oma rekl.pahn tooge minu postkasti./ 15. veebruar 2019, 18:15\nolku/ 15. veebruar 2019, 18:06\nsaaks see jama juba läbi\nelektritsaabtasuta/ 15. veebruar 2019, 17:12\nReformierakond on kehtetu sellest ajast saati mil neile avaldati umbusaldust ja nad pidid lahkuma valitsusest sest nad ei suutnud valitseda.\nReformierakonna plakat/ 15. veebruar 2019, 15:35\nKeit Pendus- Rosamanna - poemüüja Kristina Smigun-Vähi - modell Siim Kallas - vanamees Sutt - prillipapa Ivi Eenmaa - vanaema\nkodanik/ 15. veebruar 2019, 14:53\nto jah: Kui paljudele on praegune elu normaalne? Enamus eestlasi ei ole kõrgepalgalistel kohtadel Tallinnas IT sektoris või ettevõtete omanikeks. 100 tuhat eestlast teenib palka välismaal.\nMann/ 15. veebruar 2019, 14:49\nHurraaderi-hurraadera, küll rõkkaks rõõmust maakera, kui kõik maailma võim võiks olla laste käes :)\nJussu/ 15. veebruar 2019, 14:26\nKonkurss/ 15. veebruar 2019, 14:26\nAntud artikkel püüab välja selgitada, et kes tegi kõige titekama reklaami. Videot ei vaadanud.\nPenskar/ 15. veebruar 2019, 13:45\nKõigest sellest valimisjamast on kõrini,ei pane raadiot ega telkut enam käima, oh issand saagu see ükskord läbi juba. Selle raha eest ,mis nad valimisteks kulutavad, saaks pensione tõsta kohe 200 eurot.\nKai/ 15. veebruar 2019, 13:02\nLoodan, et vanemad on selgitanud lastele, et tähtsad on lubadused ja nende täitmine. Keskerakond on alati oma lubadusi täitnud.\nSinu kommentaar suunati modereerimisele./ 15. veebruar 2019, 12:35\nKõiksugused 0rdud ja ryyt1id on alati valinud enda seast selle kõige seama s e a. Pannud viimase etteotsa ja läinud oma kuulsa s e a-nina lahingumoodustisega rynnakule.\nJäälahing on tulemas/ 15. veebruar 2019, 12:32\nKõiksugused rüütlid ja ordude liikmed on alati enda hulgast valinud selle kõige seama sea. Pannud viimase etteotsa ja läinud rünnakule oma kuulsa seanina lahingumoodustisega.\nMustamäe Maali/ 15. veebruar 2019, 12:03\ntõepoolest, nii reklaami, kui antireklaami( "paljastusi" rivaalide kohta) peaks olema vähem ! Igatahes, ma küll pole EKRE pooldaja, KUID silma torkab, et neid kardavad ilmselt kõik erakonnad, miks muidu aina kirutakse . E 200 on ka ilmselt oravatele vastumeelne , Tahaks neist kõigist puhata, oleks juba valimised möödas, siis saaksid kaotajad haavu lakkuda ja võitjaid süüdistada, kui mitte muus, siis kremlimeelsuses.\n15. veebruar 2019, 11:37\nkas pole see laste ärakasutamine? Lastele pole need valimisreklaamid suunatud ja nagu näha, siis oskavad nad neist vaid inimeste välimust arvustada, justnimelt lasteaia tasemel. Või nagu koolikiusajad...\nt/ 15. veebruar 2019, 11:28\nkopp ees telekas,postkast täis igapäev


VE: Sillamäe vedelgaasiterminal - www.virumaa.ee\nVE: Sillamäe vedelgaasiterminal\nKeskkonnanõuded lükkavad Sillamäe uue gaasiterminali merre\nAutor: Erik Müürsepp\nTerminali rajamine kalda alla merre vähendaks oluliselt suurõnnetuse ohtu.\nJüri Mõisa osalusel Sillamäe sadamasse kavandatav vedelgaasiterminal tuleb keskkonnamõju hinnangu kohaselt paigutada kalda alla merre, et vähendada ohtlikku koosmõju piirkonnas asuvate teiste keemiaterminalidega.\nÜhelt poolt on tegemist lisakulutustega, teisalt vajab meretäitmine sadama omanikuks oleva AS-i Sillamäe Sadam nõusolekut.\nTerminali kavandava AS-i Nord Gas nõukogu liige Valter Aman kinnitas Päevalehele, et nimetatud asukoht on sadama arenguga kooskõlas ja Sillamäe sadama juhatus on selle kinnitanud.\nSoovitatud asukohavalikut põhjendab aruande koostanud planeeringufirma E-Konsult hinnanguga, mille kohaselt on kavandatud mahus vedelgaasi ümberlaadimisterminali (LPG) näol tegemist A-kategooria suurõnnetuse ohuga.\nOhu põhjuseks nimetatakse aga võimalikke õnnetusjuhtumeid lähiümbruses asuvate teiste terminalidega, millega võib kaasneda niinimetatud doominoefekt. Sellest tulenevalt soovitatakse terminal rajada merre klindialusel täidetavale maa-alale, lähedusse rajatavast gaasikaist läände.\nInvesteeringute maht kasvab\nVeel veebruaris rääkis Mõis Päevalehele, et projekti investeeringu mastaabiks kujuneb umbes pool miljardit krooni. Amani sõnul on see summa praeguste hinnangute järgi siiski enam kui kahekordistunud. “Meie poolt teostatud investeeringute ligikaudsed arvutused näitasid, et projekti kogumaksumus on mõlema variandi puhul u 70 miljonit eurot (s.o ligi 1,1 miljardit krooni – toim),” sõnas Aman.\nAmani sõnul läheb projekteeritud mahus LPG-terminali ehitamiseks vaja umbes seitsme hektari suurust maa-ala. Amani väitel selgub täitmiseks vajamineva pinnase kogus pärast tööprojekti valmimist. Aastas kuni 800 000 tonni veeldatud gaasi käitlemiseks kasutatavate vahemahutite pargi alternatiividest suurem koosneb kümnest kerakujulisest tuhande kuupmeetri suurusest maapealsest mahutist, väiksem aga 17-silindrilisest mahutist.\nKui keskkonnamõju hinnangu kohaselt ei põhjusta terminal soovitustest kinni pidamise korral Sillamäe linnale ja sadama tööstuspiirkonnale olulist lisakoormust, tuleb investoritel oodata veel ära ka 15. septembril toimuv avalik arutelu ja kohalike elanike ettepanekud.\nSillamäe sadam terminalidest tiine\n•• Lisaks kavandatavale vedelgaasi ümberlaadimisterminalile on Sillamäe sadama territooriumil teisigi ohtlikke mahuteid. Kohe plaanitava LPG-terminali kõrval paiknevad ka terminalid vedelväetiste, vedelkeemia ja segakaupadega opereerimiseks, samuti Alexela kütuseterminal.\n•• Suurest süttimisohtlike kaupade kontsentratsioonist hoolimata nimetab valminud keskkonnamõju hindamise raport\nAS-i Nord Gas plaanitava terminali ehitamisest loobumise mõju Eesti majandus- ja sotsiaalkeskkonnale pigem negatiivseks. Samuti viidatakse, et veeldatud gaasi käitlusterminali rajamine avaldab soodsat mõju Eesti energiasõltumatuse tagamiseks. Ühtlasi vähendaks pakutud alternatiiv rajada terminal klindialusele alale aruannet koostanud ekspertide hinnangul oluliselt kaldapealse temperatuurikõikumise mõju, merelt tulev õhuniiskus vähendaks aga gaasi- ja õhusegu süttimise ohtu.\n•• Aastas kavatsetakse terminalis käidelda 700 000–800 000 tonni veeldatud gaasi.


kairi look / blogi: suve-eri: saarlased värbavad\nPostitaja: Kairi Look kell 00:16\nNo kui neid kitsesid seal ikka rohkem kui Amsterdamis jalgrattureid ringi askeldab ja puudelt lehti ära näksib, siis teeks ikka tigedaks küll. Pealegi on lokkava tööpuuduse käes vaevlejatele nüüd lisaks sääsenottijale veel üks uus tore amet välja pakkuda - hirvepeltaja. Töökeskkond ka igati kaunis ja tervisesõbralik.\n4. august 2011 17:49\naga miks neid peletada? 2kki voiks olla hoopis selline amet nagu hirvevalvaja, kes j2lgiks t2helepanelike silmadega, et hirved ei n2ksiks. ja kedagi ei ehmatataks!\n5. august 2011 14:20\nAa, nüüd sain kommist aru. Tähendab, midagi uut siin pole, kevadel olid põldurid näljaste haneparvedega hädas, kes kippusid nende väljadele potstama ja neid lagedaks nokkima. Üks viljakasvataja leidis seepeale kenjaalse lahenduse - kuna seadus tal linde maha kõmmutada ei lubanud, siis ostis ta kohalikele poistele tsikli. Bartertehingu tingimuseks oli, et poiskad peavad sääreväristajaga vaid tema põldude ümber täristamas käima.\n8. september 2011 12:09\nhaha, t2itsa nutikas leidur!\n8. september 2011 13:25


Ellex Raidla partner Ants Nõmperi sõnul on advokaadibüroodel buumiajal kibekiire tehingute vallas ja sellest ka head tulemused.Foto: Raul Mee\nSektoril on tõepoolest läinud hästi. Advokaadibüroode käive kasvas möödunud aastal ligi 13% ja kasum koguni 20% võrra, selgub Äripäeva koostatud valdkonna konkurentsiraportist. Kui vaadata raportisse kaasatud 121 büroo edetabelit, siis esikolmikusse kuuluvatest firmadest suutis näiteks Ellex Raidla teenida ühe euro kohta pea 50 senti kasumit.\nSuurte büroode kasumlikkus tuleb Soraineni sõnul sellest, et nad tegelevad suuremate asjadega. “Kui kaasusel on suurem majanduslik väärtus, siis spetsialisti nõuande eest ollakse valmis maksma,” rääkis Sorainen.\nMis on aga kasu toonud just viimasel ajal? Soraineni kinnitusel on suurtel büroodel olulisteks tegevusvaldkondadeks ühinemised ja ülevõtmised, finantstehingud, reguleeritud äride nõustamine ja kohtuvaidlused. Tema sõnul ei saa öelda, et neid oleks viimasel ajal tingimata rohkem olnud, kuid need, millega Soraineni büroo on tegelenud, on olnud suured ja aeganõudvad. “Näiteks oli Tallinna Sadama IPO hange, kus me esindasime pankasid. See võttis mitu kuud mitme inimese aega,” märkis Sorainen. “Eelmisel aastal oli ka Nordea ja DNB panga ühinemine. See võttis tohutult aega. Paljud inimesed töötasid sellega aasta aega,” märkis Sorainen. Sellega head asjad ei piirdu, sest Soraineni kinnitusel näeme selliseid suuri tehinguid ka edaspidi.\nLisaks sellele, et inimesed julgemalt kohtusse lähevad, näeb Sorainen ka seda, et ühiskond ja regulatsioonid muutuvad üha keerulisemaks. “See on ka osa üldisest Euroopa Liidu arengust, et kogu aeg tuleb uusi ja aina detailsemaid direktiive. Me peame üha rohkem leidma inimesi, kes spetsialiseeruvad ja see tähendab seda, et on vaja ka rohkem juriste,” rääkis Sorainen.\nVäikseid ja suuri tuleks vaadata eraldi\nAdvokaadibüroo COBALT juhtivpartneri Jaanus Mody hinnangul on aga vale hinnata õigussektorit tervikuna. Tema soovitaks analüüsida eraldi korporatiivklientide teenindamisele ja klientide kohtus esindamisele keskendunud õigusbüroosid.\n“Kui korporatiivklientidele suunatud õigusabi on osa majandusest, siis ühiskond vajab esmase põhiõigusena n-ö tavakodaniku esindamist ja nõustamist – selle teenuse teisejärgustamine annab kõigile vale signaali. On väär võrrelda näiteks Ida-Virumaal äärmiselt rasket kaitseõiguse tööd tegevat advokaati korporatiivbüroode numbritega,” arvas Mody.\nKorporatiivklientidele keskendunud COBALTi büroo käekäik sõltub Mody sõnul üheselt majanduskeskkonnast ja selle käekäigust. Viimastel aastatel on tema sõnul majanduse käekäik olnud hea ja arenev, mis tingib paratamatult korporatiivbüroode kasumi. “On palju tehinguid, nõustamisi ning valmisolekut suuremaid vaidlusi finantseerida. Majanduskeskkond võib olla olulisemgi kui kõik see, mida üks või teine büroo suudab ise teha,” tõdes Mody.\nPereheitmised annavad tunda\nRaportist on näha, et kõigi büroode käekäik pole ühtemoodi hea. Kõige suurem 2017. aasta majandusaasta aruannet mitte esitanud advokaadibüroo on Glimstedt, kelle enamik advokaatidest ja juristidest liikus mullu PwC Legal Eesti büroo alla.\nAdvokaadibüroo Glimstedt juhtivpartner Leho Pihkva ütles, et praegu ongi büroos tema ja mõned abilised, kuid edasi on plaanis kaasata partnereid ja advokaate ning ettevõtet kasvatada. Advokaadibüroo lõppu see aga ei tähenda. “Kindlasti on võimalusi kasvamiseks,” ütles Pihkva.\nPihkva lisas, et huvitav oleks teada, kas advokaadibürood kasvavad koos muu teenuste sektoriga samas taktis või ei. “Minu kõhutunne ütleb, et pigem võib-olla on advokaadibürood üldiselt kasvanud natuke kiiremini kui üldine teenuste sektor. Turuga koos kasvamine pole nagu kasvamine. Selles mõttes loeb ikkagi see, kes suudab kasvada üle turu,” märkis Pihkva. Laias laastus on Pihkva sõnul advokaadibüroode jaoks kõige kasumlikumad välisklientide tehingute nõustamine ja ka kohtuvaidlused.\nTema sõnul on teoreetiliselt alati laual ka ühinemine või üleostmne. “Kui selline võimalus tekib ja äriplaanid ning isiksused sobivad, siis kindlasti on see laual ka meil.”\nToimub palju inimeste liikumisi\nMody sõnul on konsolideerumised õigusturul täiesti normaalne areng ning selle eesmärk ei ole suurema turuosa hõivamine ja kasumlikkuse saavutamine. “Advokaadibüroode turg on endiselt äärmiselt tihe ja konkurents suur. Välismaiste kolleegidega viskame nalja, et Eestis on küll väikseim turg aga seevastu tihedaim konkurents,” ütles Mody.\nTema sõnul peab konsolideerumise siht olema teenuste kvaliteedi tõstmine professionaalsemate teenuste abil. “Suurte tehingute ja vaidlustegi teenindamiseks on vajalik hõlmata erinevaid tippspetsialiste ning teadmisi. Meil on näiteks eraldi maksuõiguse partner oma spetsialistide tiimiga, konkurentsiõiguse partner oma tiimiga ning me ei kujuta ette, kuidas saaks selleta head nõu anda,” selgitas Mody.\nSoraineni arvates jätkuvad büroode ülevõtmised, teistesse büroodesse üleminekud ja uute büroode loomised ka edaspidi, sest võimalusi jagub praegu kõigile. Kolm suuremat bürood, mille seas ka Sorainen, jäävad tema hinnangul paigale. “Kolm suuremat bürood on oma liikumised ja suuremad arenguhüpped praeguseks teinud ja ma oleksin üllatunud, kui nendega juhtuks järgmise aasta jooksul midagi üllatavat,” märkis Sorainen.\nEfektiivsust annab veelgi tõsta\nJärgmise aasta märksõnad on Soraineni sõnul efektiivsuse tõstmine ja jätkuvalt parimate inimeste leidmine ja hoidmine. “Ma arvan, et arvestades viimaste aastate suuri liikumisi, mis on jätkunud regionaalsel tasemel viimaste nädalateni, on see kolme suurima büroo tasemel hetkel paigas, aga siit edasi ma arvan, et suuremaid liikumisi võib aasta jooksul veel tulla,” arvas ta.\nKa Mody sõnul on kodumaiste advokaadibüroode efektiivsusel võrreldes Euroopa büroodega veel kõvasti arenguruumi.\nSamuti on Mody hinnangul arenguruumi haridussüsteemil, mis pole kaasa läinud ajakohase konkurentsiga. Ta märgib, et aastaid on tudengid tööle läinud magistriõppe ajal. “Praegu on olukord drastilisem, tööle tullakse juba bakalaureuse ajal ning ka nende tudengite pärast on konkurents. Nii tudengitele, büroodele kui ka klientidele oleks parem, kui ülikool suudaks intensiivselt õpetada kogu viieaastase aja jooksul tänapäeva vajadustele vastavaid professionaale,” toonitas Mody. “Näiteks elementaarseid majandusteadmisi, bilansi ja kasumiaruande lugemist, Exceli kasutamist, menetlusdokumentide ja lepingute koostamist, läbirääkimiste ja esinemise oskusi. Noored, kes on Euroopa või USA ülikoolides käinud, võiksid sellest pikemalt rääkida,” lisas ta.\nKonkurentsiraport. Äripäeva infopanga kokku pandud valdkonna konkurentsiraport on koostatud 2017. aasta majandusaruannetes esitatud andmete baasil. Lisaks kajastuvad analüüsis maksu- ja tolliameti 2018. esimese poolaasta andmed. Raportisse on kaasatud ettevõtted, mille müügitulu vähemalt ühel aastal vahemikus 2014.–2017. aastal ületas 70 000 eurot. Täismahus 51 lehekülje pikkust raportit 121 ettevõtte kohta koos pingerividega saab osta Äripäeva e-poest: pood.aripaev.ee/konkurentsiraport\nNõmper: turg koondub kolme tegija taha\nEllex Raidla advokaadibüroo juhtivpartneri Ants Nõmperi sõnul iseloomustab õigusteenuste turgu kolm suunda – advokaate kaasatakse üha rohkem, turg konsolideerub kolme suure büroo taha ja kliendid soovivad saada kvaliteedi garantiiga täisteenust, mis annab eelise suurematele tegijatele.\n“Eesti väiksust arvestades on turu normaalse arengu tõestus see, kui selle veduriks ongi kolm suuremat bürood ja neile järgnevad juba oluliselt väiksemad, sageli kitsamalt spetsialiseerunud bürood,” märkis Nõmper.\n“Kuna õigusteenuse tellija tase on väga professionaalne, on kliendil ka kõrge ootus saada efektiivset ja ülimalt kvaliteetset nõu ning see annab suurtele (konsolideerunud – toim) büroodele teatava konkurentsieelise,” lisas ta.\nTema sõnul on Ellex Raidla väga hea näide konsolideerumisest. “2018. aasta alguses ühinesime advokaadibürooga Primus ning seeläbi saavutasime selge turuliidri positsiooni,” leidis Nõmper.\nÜhinemine on suunanud Ellex Raidla büroo organisatsiooni tasandil süstemaatilisemate protsesside loomisele. Nõmperi sõnul on see puudutanud näiteks IT, äriarenduse, kvaliteedijuhtimise, finants- ja personalijuhtimise valdkonda.\nTeisalt möönab Nõmper, et heade õiguspraktikute nimel käib turul tugev konkurents. “Täna on selgelt tegemist töötajate turuga ning oleme võtnud personalijuhtimise valdkonna ja tööandja brändingu väga keskseks strateegiliseks teemaks,” tõdes Nõmper.\nKeskmine brutotöötasu oli Ellexis 2858 eurot, mis teeb büroost paremuselt kolmanda palgamaksja.\nNõmperi sõnul on advokaaditeenuste äri seotud aga majandustsüklitega. “Buumiaeg on kibekiire tehingute vallas ning raskemal ajal töötame mõnevõrra rohkem refinantseerimiste, vaidluste, saneerimiste ja restruktureerimiste kallal,” selgitas Nõmper.\nJuhtide optimism on suur. Septembri lõpus advokaadibüroode juhtide seas tehtud lühiküsitlus näitas, et sektori juhid on tuleviku suhtes positiivselt meelestatud. Peaaegu kõik küsitluses osalenud 16 juhti usuvad, et nende ettevõtte müügimaht kasvab järgmise 12 kuu jooksul ning tervelt ¾ kõigist vastanutest loodab kasvada vähemalt kümnendiku võrra. Töötajate arvu kasvatamise küsimusele vastas jaatavalt lausa 81% küsitletutest ning 69% näeb vajadust suurendada oma personali vähemalt 10% võrra.


Jaan Kross 100 - kirjanduse salongiõhtu - Hague\n7. novembril nautisime tõeliselt mõnusat Jaan Kross 100-le pühendatud kirjanduse salongiõhtut Eesti Aukonsulaadis Amsterdamis. Programm oli mitmekesine: Tiit Aleksejev (Eesti Kirjanike Liidu president) rääkis Jaan Krossist ja tema ajaloolise romaani tähtsusest Eesti kirjanduses. Job Lisman (kirjastus Prometheus) arutles põhjuste üle, miks Eesti kirjandust üldse Hollandis avaldada. Tõlkijad Frans van Nes ja Jesse Niemeijer jagasid muljeid oma tõlkeprotsessist. Krossi tõlkimine on kindlasti põnev väljakutse, eriti kuna ta on teada-tuntud sõnade leiutaja! Mõnusa lõppakordi andis kogu õhtule Tarmo Vesterbohm klaveril.\nTäname väga aukonsulit, Marcel van den Heuvel´it, kirjandushuviliste võõrustamise eest!


Ebatäpsete aadressiandmete tõttu võib pensionär toetusest ilma jääda (6)\nToimetas Silja Ratt, 11. mai 2018 12:27\nÜksi elaval pensionäril tuleb sageli rahast puuduFoto: Pixabay.com\nÕiguskantsler pöördus omavalitsuste juhtide poole seoses probleemiga, mis on ilmnenud üksi elava pensionäri toetuse maksmisega. Viimase aasta jooksul on õiguskantsleri poole pöördunud üle 20 inimese, kes on jäänud ilma üksi elava pensionäri toetusest. Põhjuseks on sageli olnud nende ebatäpsed aadressiandmed. Võib pidada tõenäoliseks, et samal põhjusel üksi elava pensionäri toetuseta jäänute arv on oluliselt suurem.\nPensionäritoetuse saamiseks peab pensionär elama üksi ning seda peavad kajastama rahvastikuregistri andmed. Elukohaandmete korrektsus rahvastikuregistris sõltub muu hulgas aadressiandmete määramise tavast kohalikus omavalitsuses, mis omakorda seab pensionäritoetuse saamise sõltuvaks omavalitsuse tegevusest. Paraku tõlgendavad omavalitsused ruumiandmete seadust erinevalt, mistõttu erineb ka aadressiandmete määramise praktika.\nEBASEADUSLIK: kohalikud omavalitsused kasseerivad eakatelt üksi elava pensionäri toetust sisse (40)\nÜksi elava pensionäri toetust saab 79 370 inimest (35)\nKas sul on kindlas kohas sissekirjutus? 38 000 eestlasel ei ole (103)\nTänavu saavad ka suuremat pensioni teenivad eakad üksi elava pensionäri toetust (35)\nRiikliku toetuse puhul peaks seesugune olukord olema välistatud. Iga õiguse ja hüve määramisel tuleb läbi mõelda selle rakenduslik, kättesaadavuse pool, seejuures vältides inimeste jooksutamist ja ebavõrdset kohtlemist. Selleni saab jõuda omavalitsusjuhtide ja riigiasutuste koostöös.\nOmavalitsusjuhid peaksid tagama, et nende vallas või linnas määrataks elukoha aadresse vastavalt ruumiandmete seaduse nõuetele. Kui selgub, et eluruumi aadress vajab täpsustamist, tuleks seda mõistliku aja vältel teha. Aadressi määramise küsimust peab käsitlema ehitisregistriga seotud menetlustest eraldi. Kui omavalitsus on otsustanud anda eluruumile täpsema aadressi, tuleb tal omal algatusel (ilma elukohateadet küsimata) muuta rahvastikuregistris inimese aadress ja sellest talle teada anda.\nSegadus aadresside määramisel\nOmavalitsustes puudub hetkel ühtne lähenemine sellelegi, kas ja millisel juhul on põhjendatud korteri tubadele erinevate aadresside andmine. Mõned vallad ja linnad on andnud ühe korteri tubadele eraldi aadressid, kuid pole teada, et see oleks üldisem praktika. Samasugune ebaselgus valitseb ka sotsiaalhoolekandelistes asutustes püsivalt elavate inimeste ruumidele aadressi määramisel.\nMõned omavalitsused on väljendanud muret, et kui hoone osadele määrata aadressid ilma ehitisregistri andmete eelneva korrastamiseta, võib see:\nsoodustada korterite ehitamist majadesse, mis ehitusloa järgi peaksid olema ühepereelamud;\ntakistada inimestel maamaksuvabastuse saamist, kui nende elukohaandmed eri registrites ei kattu;\ntuua kaasa probleeme kavandatava rahvaloendusega, mis plaanitakse läbi viia elektrooniliste andmebaaside põhjal.\nKa nende probleemide lahendamine eeldab riigi ja omavalitsuste koostööd, mille sihiks on ühtlustatud praktika aadressiandmete määramisel. Seepärast on soovitatav neid küsimusi terviklikult arutada ning jõuda ühtsete üleriigiliste reegliteni. Vajadusel võiks selleks koostada juhised koos asjakohaste näidetega.\nÕiguskantsler tuletab omavalitsusjuhtidele meelde, et pensionäritoetust ei tohi arvestada üldhooldusteenuse tasu üle otsustamisel pensionäri sissetuleku hulka.\nEBASEADUSLIK: kohalikud omavalitsused kasseerivad eakatelt üksi elava pensionäri toetust sisse\nKas sul on kindlas kohas sissekirjutus? 38 000 eestlasel ei ole


Coeur dAlenei keel\nTorrese väina kreoolkeel\nDokumendi tüübi definitsioon\nSass (stiililehe keel)\nArwi on tamili keele selline register, mis kasutab araabia kirja. Tüüpiliselt on arwis rohkelt araabia keele leksikalist mõju. Arwid kasutas laialdaselt India Tamil Nadu osariigi islamiusku vähemus ja Sri Lanka moslemivähemus. Enamik medreseid õp ...\nBrahui keel on põhjadraviidi keel, mida räägitakse peamiselt Pakistanis Belutšistani provintsis ja sellega piirnevatel aladel Afganistanis. Lähimatest sugulaskeeltest Lõuna-Indias asuvad brahuid üle 1500 km kaugusel. Vähesel määral elab brahui ke ...\nKannada keel kuulub draviidi keelkonda, lõunadraviidi keelte hulka. Kannada keelt kõneldakse peamiselt Lõuna-Indias Karnataka osariigis, kus see on osariigi ametlik keel. Kannada keele kõnelejaid leidub samuti India teistes osariikides ning märki ...\nMalajalami keel on peamiselt Indias Kerala osariigis räägitav draviidi keel. Koos tamili, toda, kannada ja tulu keelega kuulub see draviidi keelte lõunarühma. Malajalami keele kirjutamiseks kasutatakse malajalami kirja. Malajalami keel on ametlik ...\nTelugu keel on lõunakeskdraviidi keel, mida räägitakse peamiselt Indias Andhra Pradeshi osariigis, kus see on ametlikuks keeleks. Ametliku keelena räägitakse Telugu keelt ka Puducherry liiduterritooriumil, Andamani ja Nicobari saartel. Kõneleijai ...\nHibaro keeled on Lõuna-Ameerikas kõneldavate keelte keelkond. Sellesse kuuluvad: vambisa keel Peruu atšuari keel Peruu šuari keel Ecuador aguaruna keel Peruu\nHiina-Tiibeti keeled on keelkond, kuhu kuuluvad Tiibeti-Birma keeled, hiina keeled, miao-jao keeled ja kami-tai keeled. Hiina-Tiibeti keelkond on kõnelejate arvult Indoeuroopa keelkonna järel teine. Keelkonda kuulub 403 keelt, mida kõneldakse suu ...\nBantava keel on Hiina-Tiibeti keelkonda kuuluv keel, mis kuulub Tiibeti-Birma kiranti keelte alla. Bantava keelt kõneleb maailmas umbes 404 600 inimest, neist umbes 371 000 Nepalis. Bantava keeles on kasutusel devanaagari kiri. Bantava on ohustat ...\nBui keel ehk boji keel on hiina-tiibeti keelkonda kuuluv keel. Bui keelt räägib bui rahvas. Keel on elujõuline, kõnelejaid kokku on ligikaudu 2 649 100, kellest umbes 2 600 000 elab Hiinas. Keelt kõneldakse Hiina idaosas ning Põhja- ja Loode-Viet ...\nLao keel kuulub Hiina-Tiibeti keelkonna kami-tai keelterühma tai keelte hulka. Lao keelt kõneletakse Mekongi jõe orus Luang Prabangist kuni Kambodža piirini, s.t Tais, Laoses, Vietnamis ja Myanmaris. Lao-Khrangi dialekti räägitakse Nakhon Sawani ...\nTiibeti-Birma keeled on Hiina-Tiibeti keelkonna haru, kuhu kuulub 389 keelt, mida kõneldakse piirkondades Tiibeti kiltmaast põhjas kuni Malai poolsaareni lõunas, Pakistanist läänes kuni Vietnamini idas. Sugulussuhted paljude allharude vahel ei ol ...\nPomo keeled moodustavad hoka hõimkonnas eraldi haru, mida kutsutakse pomo keelkonnaks. Sõnavaralised ja grammatilised sarnasused osutavad pomo keelte suhtelisele lähedusele tšimariko ja jana keelele.\nVašo keel on väljasuremisohus keel, mida kõnelevad vašod Californias. On arvatud, et vašo keel kuulub hoka hõimkonda, kuid lähedasi sugulaskeeli sel ei ole. 2008. aasta seisuga rääkis vašo keelt emakeelena umbes 20 inimest. Alates 1994. aastast o ...\nIrokeesi keelkond on Põhja-Ameerika idaosas omavahel suguluses olevad põlisameerika keeled, mis on saanud nime Irokeesi põlisrahvaste liidu järgi. Keelkond on tuntud huulhäälikuliste konsonantide puudumise ja polüsünteetilisuse poolest. Tänapäeva ...\nMohoogi keel ehk mohoki keel on irokeesi keelkonda kuuluv põhjairokeesi rühma keel, mida kõnelevad mohoogid. Mohoogi keeles kasutatakse ladina kirja.\nOnaida keel on irokeesi keelkonda kuuluv põhjairokeesi rühma keel, mida kõnelevad onaidad. Onaida keelt kõneles 2016. aastal alla 200 inimese Kanadas Ontario provintsis ning Ameerika Ühendriikides New Yorgi osariigis. Onaida keel on tõsiselt ohus ...\nOnondaga keel on irokeesi keelkonda kuuluv põhjairokeesi rühma keel, mida kõnelevad onondagad. Onondaga keelt kõneles 2007. aasta seisuga umbes 50 inimest, neist 40 Kanadas ning ülejäänud Ameerika Ühendriikides. Onondaga keel on väljasurev keel E ...\nSeneka keel on irokeesi keelkonda kuuluv põhjairokeesi rühma keel, mida kõnelevad senekad. Seneka keele lähimad sugulaskeeled on kajuka ja onondaga keel. Seneka keelt kõneles 2007. aastal alla 50 inimese, Kanadas Ontario provintsis ning Ameerika ...\nTšerokii keel on irokeesi keelkonna lõunarühma kuuluv ohustatud keel, mida kõnelevad emakeelena Ameerika Ühendriikides Oklahomas ja Põhja-Carolinas elavad tšerokiid. Tšerokii keel on ohustatud keele staatuses, kuid seda õpetatakse regulaarselt Ok ...\nTuskaroora keel on irokeesi keelkonda kuuluv põhjairokeesi rühma keel, mida kõnelesid varem tuskaroorad. Tuskaroora keel on väljasurev keel, seda kõneles 2008. aasta seisuga 2–3 inimest, kõik üle 80 aasta vanad. Tänapäeval räägivad üle 17 000 tus ...\nJukagiiri keeled on väike keelkond kahe lähedase liikmega: lõunajukagiiri keel ja põhjajukagiiri keel. Lõuna- ja põhjajukagiiri keelt peeti pikka aega ühe isolaatkeele peamurreteks, kuid tänapäeval suhtutakse neisse pigem kui kahte eri keelde, ku ...\nMarikopa keel on juma keelkonda kuuluv keel, mida räägivad Arizonas Maricopa maakonnas elavad marikopad. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel rääkis marikopa keelt 160 inimest. 2015. aasta andmetel oli keele oskajaid vaid 35. Enne kokkupuudet euroo ...\nKawaiisu keelt võib teiste numi keelte seas ebaharilikuks pidada, sest keele konsonandisüsteem ei ole tuletatud numi keeltest. Konsonante on seeläbi ka palju rohkem. Häälikud l ja ŋ esinevad vaid võõrsõnades.\nMono keel on USAs California osariigis Mono orus räägitav keel, mis kuulub jutoasteegi keelkonna numi rühma. Mono keel on kriitiliselt ohustatud. 2011. aastal rääkis mono keelt alla 40 vanemaealise inimese.\nTübatulabali keel on Põhja-Ameerikas Californias räägitav jutoasteegi keel. Seda räägivad Kerni jõe ülemjooksul elavad tübatulabalid, kellest suurem osa on üle läinud inglise keelele. Tübatulabali keele oskajaid on tänapäeval alla 10 inimese.\nKado keelkonda kuuluvad keeled moodustasid veel alles 18. sajandil geograafiliselt peaaegu katkematu keelte- ja murdeahela, mis ulatus Kirde-Texasest ja Lääne-Louisianast lõunas kuni Lõuna-Dakota põhjaosani. Keelkonna oletatav algkodu asub selle ...\nKado keel on kado keelte hulka kuuluv keel, mida räägivad kadod Oklahomas. Kado keel on kriitiliselt ohustatud. 2009. aastal oli vaid 25 kado keele kõnelejat. Kadode kontaktieelne asuala oli Kirde-Texases ja sellega piirnevatel aladel tänapäeva O ...\nAkavai keel on kariibi keelkonda kuuluv keel. Kariibi keelkonda kuuluvad keeled on omavahel tihedalt seotud, kuna naaberkeeled mõjutasid üksteist. Enamus keeli on tänapäevani eksisteerivad, kuid tihtipeale ulatub kõnelejate arv mõnesaja kõnelejan ...\nKarihona keel on kariibi keelkonda kuuluv keel, mida kõnelevad karihonad Colombias. Karihona keel on välja suremas, seda kõneles 2006. aasta seisuga vaid 6 inimest.\nKariibi keel kuulub kariibi keelkonda, makrokariibi hõimkonda, žee-pano-kariibi suurhõimkonda. Kariibi keelkonda kuulub veel 20 elavat keelt lisaks kariibi keelele. Kariibid elavad Lõuna-Ameerika põhjaosa rannikupiirkonnas, Venezuela, Guyana, Sur ...\nIšili keel on maaja keelkonna idarühma kuuluv keel, mida räägivad išilid Guatemalas Quiché departemangus. 2003. aasta rahvaloenduse andmetel oli Guatemalas 95 315 išilit, kellest 83 574 rääkis emakeelena išili keelt. Išilikeelseid kogukondi on ka ...\nItsa keel on maaja keelkonna jukateegi rühma kuuluv keel, mida räägivad itsad Guatemalas Petén Itzá järve läheduses. Itsa keel on äärmiselt ohustatud, valdav osa itsadest kõneleb vaid hispaania keelt. Itsa keelt räägib vaid mõnikümmend vanemat in ...\nKanhobali keel on maaja keelkonna läänemaaja rühma kuuluv keel, mida räägivad kanhobalid Guatemalas. Kanhobali keeles on 5 vokaalfoneemi ja 26 konsonantfoneemi. Tähestik: a, b, ch, ch, d, e, h, i, j, k, k, l, m, n, o, p, q, q, r, s, t, t, tx, tx, ...\nMopani keel on maaja keelkonna jukateegi rühma kuuluv keel, mida räägivad mopanid Belizeis ja Guatemalas. Mopani keele põhisõnajärg on VOS, kuid sageli esineb ka sõnajärg SVO.\nSipakapa keel on maaja keelkonna kitše-mami rühma kuuluv keel, mida räägivad sipakapad Guatemalas San Marcose departemangus. Sipakapa keel on ohustatud, seda räägib umbes 8000 inimest.\nAlaki keel on austroaasia keelte moni-khmeeri keelkonna bahnari rühma kuuluv keel, mida kõnelevad alakid Laose lõunaosas, peamiselt Salavani ja Xékongi provintsis. Kõnelejate arv on umbes 4000.\nKhmeeri keel on moni-khmeeri keelkonda kuuluv keel, mis moodustab eraldi keelerühma. Ta on vietnami keele järel suurima kõnelejate arvuga keel Austroaasia hõimkonnas. Traditsiooniliselt ühtseks peetud khmeeri keel jaotatakse mõistetavuse printsii ...\nKintaki keel on austroaasia keelte moni-khmeeri keelkonda kuuluv keel, mida kõnelevad aslid Malaisias Malaka poolsaarel. Keelt räägitakse Kedahi ja Peraki osariigi ning Tai piirialadel. Kõnelejate arv oli 2008. aastal 110.\nKrõngi keel on austroaasia keelte moni-khmeeri keelkonda kuuluv keel, mida kõnelevad krõngid Kambodžas. Keelt räägib umbes 20 700 inimest Rôtânăh Kĭri provintsis. Mõnede allikate järgi peetaks seda brao keele krõngi murdeks.\nLanohi keel on austroaasia keelte moni-khmeeri keelkonda kuuluv keel, mida kõnelevad aslid Malaisias Malaka poolsaarel. Keelt räägitakse Peraki osariigis. Kõnelejate arv oli 2008. aastal 240. Lanohi keeles on mitu murret, kuid vaid semnami murret ...\nMangi keel on austroaasia keelte moni-khmeeri keelkonda kuuluv keel, mida kõnelevad mangid Hiina lõunaosas Yunnani provintsis Honghe Hani-Jii autonoomne ringkonnas ja Vietnamis Lai Châu provintsis. Kõnelejate arv on umbes 4200.\nOi keel on austroaasia keelkonna bahnari keelte läänerühma kuuluv keel, mida kõnelevad oid Laose lõunaosas Attapu provintsis. Kõnelejate arv on umbes 11 000.\nSamre keel on austroaasia keelte moni-khmeeri keelkonda kuuluv keel, mida kõnelesid samred Kambodžas Siĕm Réabi provintsis. Samre keel on välja suremas, kõnelejate arv on alla 20. Teistel andmetel emakeelena rääkijaid enam ei ole.\nSaoutši keel on austroaasia keelte moni-khmeeri keelkonda kuuluv keel, mida kõnelevad saoutšid Kambodžas ja Tais. Keel on hääbumas, seda räägib vaid umbes 30 inimest 450 hõimu liikmest Tai Kanchanaburi provintsis ja Kambodža Preăh Seihânŭ provint ...\nSedangi keel on austroaasia keelte moni-khmeeri keelkonna bahnari rühma kuuluv keel, mida kõnelevad sedangid Vietnami Kon Tumi, Quảng Nami ja Quảng Ngãi provintsis. Kõnelejate arv on umbes 98 000.\nSemai keel on austroaasia keelte moni-khmeeri keelkonda kuuluv keel, mida kõnelevad aslid Malaisias Malaka poolsaarel. Keelt räägitakse Pahangi osariigi loodeosas, Peraki osariigi lõunaosas ja Selangori osariigi põhjaosas. Kõnelejate arv on umbes ...\nTonga keel (moni-khmeeri)\nTonga keel on austroaasia keelte moni-khmeeri keelkonda kuuluv keel, mida kõnelevad tongad Tai lõunaosas. Tonga keel kuulub asli keelte džahai rühma. Tonga keeles on kolm murret: tonga, mosi ja teneni. Kõnelejate arv on umbes 350.\nVietmuongi keeled on austroaasia keelkonna moni-khmeeri keelte alamrühm, mille keeli räägitakse peamiselt Vietnamis. Nende hulka kuulub vietnami keel.\nVietnami keel on austroaasia keelkonnas suurima kõnelejate arvuga keel. See on riigikeel Vietnamis, kus seda räägib 77 miljonit inimest. Lisaks on vietnami keelel 4 miljonit kõnelejat mujal maailmas. Suur osa vietnami keele sõnavarast on laenatud ...\nNaa-dene keeled on Põhja-Ameerika põliskeeltest koosnev keelkond, kuhu kuuluvad ejaki keel, tlingiti keel ning alamrühmana atapaski keeled. Haida keele keelkonda arvamine on vaieldav. Kokku kuulub keelkonda isegi kuni kolmkümmend keelt. Ejaki kee ...


Maksa abstsess - sümptomid, põhjused ja ravi - Hepatiit - 2021\nResalut või Essentiale? Essentiale esmapilgul on väga lihtne koostis - seal on ainult üks toimeaine. Need on taimset päritolu fosfolipiidid. Kuid see termin peidab palju informatsiooni, mis ei ole arusaadav inimestele, kes ravimit ei mõista.\n5 toitumispõhimõtet, mis ületab sapiteedi


Ruhnu saar ehitab endale elektrituulikuid - Tööstusuudised\nAutor: Tõnu Talvar • 24. august 2015\nRuhnu saar ehitab endale elektrituulikuid\nKeegi ei saa läbi elektrita. Küll aga võib saada läbi elektrijaamata. Kui osta või ehitada endale väiketuulik. See rahuldab vähemalt ühe pere elektrivajaduse. Aga mitte ainult.\nRuhnu saart ei ole kunagi varustatud elektrienergiaga mandril paiknevatest elektrijaamadest. Saare tagasihoidliku tarbimise juures oleks merekaabli paigaldamine ja pidamine arutult kulukas. Praegu annavad Ruhnule elektrit peaasjalikult seal asuvad diiselgeneraatorid. Saar tahab täielikult üle minna kohalikest allikatest ehk tuulest ja päikesest toodetavale elektrienergiale. Ruhnu tulevik on oma elekter.\nKohalikel energiaallikatel eelis. Esiteks tuleb diiselgeneraatoritega toodetavaelektrienergia omahind liiga kõrge. Aastas vajatakse Ruhnul ca 150 tonni diislikütust.\nTeiseks lubab kohalikele energiaallikatele üleminek tõsta varustuskindlust. Oma elektri tootmist ja tarbimist kontrollib kohalik kogukond.\nKolmandaks välistab see keskkonnariskid. Diislikütuse meritsi vedu, pumpamine ja ladustamine on ohtlik.\nTuuleelektrit kasutati Ruhnu saarel juba eelmise sajandi kolmekümnendatel aastatel. Sellest annab tunnistust huvitav leid. Tuulest toodetud elektrit tarbis siis saare tuletorn. Nüüd leiti majakavahi pööningult tollase tuuliku tiiviku tagavaralabad. Nii hästi säilinud, et võta või kohe kasutusele. Väljanägemiselt tänastega üllatavalt sarnased. Ainult et tänase tuuliku võimsus ei klapi. Ajaloolised labad eksponeeritakse.\nTeist korda tuli tuuleenergeetika Ruhnu saarele 2007. aastal, mil Eesti Energia pani saarele püsti kaks 75kilovatise võimsusega varem mujal kasutusel olnud tuulejõujaama. Alguses töötasid need üsna korralikult, siis aga hakkasid üha sagedamini streikima ja jäid lõpuks päris seisma.\nKolmas tulemine oli käesoleva aasta 11.–16. juunini, kui Eesti Tuuleenergia Klaster ja Eesti Arengufondi energiaühistute programm korraldasid Ruhnul väiketuuliku ehitamise seminar-töötoa. Kursustel ehitati tulevasele Ruhnu Energiaühistule väiketuulik.\nEttepanek olla kursuste korraldamise kohaks tehti alternatiivide hulgast Ruhnu saarele. Kohalik omavalitsus ja kogukond võtsid ettepaneku hästi vastu. Ruhnu paistis valiku tegemisel silma tuuleenergeetikale sobivate tuultega ning pakilise vajadusega üle minna kohalikule energiale.\nÕnnestunud tuulikuehituse õpetus\nEnamik kursuslasi ei olnud varem oma kätega tuulikut teinud. Nüüd veendusid nad napi nädalaga, et metalli-, puidu- ja elektritööd on võimalik teha ka metsa vahel. Ruhnul töötati tsaariaegses merepäästejaama hoones. Keevitati kokku generaatori raam, valati generaator ja staator, kohalikust männipuidust vooliti tiivikulabad jne.\nTõdeti, et igaüks saab päevaga valmis ühe laba ja generaatori valamises ei käi midagi üle mõistuse. Kursusel osalenud Indrek Gregor usub, et Ruhnu-päevad õpetasid talle tuuliku ehitamise selgeks. “Arvan küll, et saan nüüd hakkama,” lausus ta.\nEesti Tuuleenergia Assotsiatsiooni tegevjuhi Tuuliki Kasoneni sõnul oli kursuste peasponsor Euroopa Regionaalarengu Fond. Raha andsid ka klastri liikmed ja Arengufond. Lisaks maksid osavõtutasu ka kursusel osalejad.\n“Aitäh Saarte Liinidele, kes lubas meid väiketuulikuga oma territooriumile, Ringsu sadama muulile. See on tuulikule väga hea koht,” oli Ruhnu Energiaühistu eestvedaja Hannu Lamp tänulik. Sinna püstitati tuulik, mille võimsuseks kavandati poolteist kilovatti. Masti kõrguseks on kümme meetrit, rootori läbimõõt 3,6 meetrit. Tuuliku saba on Ruhnu kuulsa karu nägu.\nJuba esimesel proovikuul andis Ruhnu väiketuulik 200 kilovatt-tundi elektrienergiat, mis on mõni protsent Ruhnu vajadusest. Juba esimesel päeval oli tuuliku hetkevõimsus 1,7 kilovatti. Järelikult tegid kursuslased head tööd ja Ruhnu mererand on tuuleelektri tootmiseks õige koht. “Ruhnul loodi tuulelektri kogukondliku tootmise pretsedent,” nentis Kasonen.\nRuhnu vajab rohkem ja suuremaid tuulikuid\nAga et rahuldada Ruhnu saare kogu vajadus puhtalt toodetava elektrienergia järele, ei piisa vaid väiketuulikutest. Neid tuleks püsti panna liiga palju – oma kolmkümmend.\nVaja läheb ka võimsamaid. Loodetakse, et taas õnnestub tööle panna ka kaks teisel pool sadamat tukkuvat tuulikut, millised Eesti Energia esimestena kunagi saarele püstitas.\nRuhnu keskmine võimsuse vajadus on poolsada kilovatti. Mandril on see parajalt ühe suurtalu jagu. Ruhnus tarbivad elektrit väiketarbijad: kodud, kool, poed jt. Tööstusettevõtteid siin ei ole ega tule. Kui käsil on mõni suurem töö või rahvakogunemine, aga tuul ei puhu ja päike ei paista, saab abi diiselgeneraatoritest. Ära neid ei visata, jäävad tagavaraks rohelise elektri tootmist siluma. Ruhnust saab ka elektri tootmise ja tarbimise poolest keskkonnasõbralik roheline saar.\nAlternatiivenergia tootmise võimalustest kuuleb lähemalt 24. septembril toimuval seminaril "Säästlik energia". Kavaga saab lähemalt tutvuda SIIT.