Maha äng!: juuni 2015\nMul on täna peavalupäev.\nMis ses mõttes on täiesti märkimist mittevääriv, et viimasest seitsmest päevast viiel (umbes, ma täpselt ju ei mäleta) on mul olnud vähemalt mõni aeg peavalu ja olen suhteliselt tuim ja tundetu siiski - kui kunagi rääkisin avalikult, et ei tunne midagi peale valu, siis tasapisi olen avastanud, et ka valutundlikkus on tegelikult madalam kui varem, ma TUNNENGI vähem, nii füüsiliselt kui emotsionaalselt - ja peavalu ei ole üldse nii õudne enamasti, kui mäletamist mööda oli. Ning on siiski ülimalt märkimisväärne, sest ma püsisin selle tänase peavalu käes nii umbes poole viiest hommikul kuni seitsmeni üleval ja kui siis uinusin, tõi mu ema mulle kell kaheksa heatahtlikult kohvi ja sestsaati olen jälle üleval.\nSeda, et ma ei lähe kuhugi, sest peavalu, tuleb ikka üsna harva ette, aga täna tuli. (Mis te arvate, miks tõi ema mulle kell kaheksa kohvi? Sest kui ma oleks kuhugi läinud, oleks see mõistlik aeg ärkamiseks olnud!)\nNüüd istun siin ja mõtlen, et tegelikult tegin selle mitteminemisega inimestele ju teene - vaevalt on neil aega ja energiat üle, et mind mu magamatuses ja peavalus putitada ja poputada. Kuna olen sihuke ajukahjustusega ja traumatõbine, on neile seda kõrgemad ootused mind rahulolevana hoida.\nKõik said õigupoolest õnnelikumaks, kui ma ei olnud kangelane. Jee mina.\nAga köögis on kohvi. Ise tegin. Ma lähen võtan selle ja joon õues ära, sest midagi peab kasu olema sellest, et suvi.\nHah, mingi helebeežis kostüümis värvitud juustega tädi läks mööda ja mõõtis mind mu leopardimustrilistes sussides ja punases hommikumantlis pika hukkamõistva pilguga. Või noh, see võis ka ta tavaline ilme olla. Mõõtis mind pika pilguga. Ma olin talle selle pilgu jagu tähtis, sest jõin õues kohvi! Jee mina.\nSestsaati, kui Rong oli, on mu suhe kohviga muutunud. Soojast sõltuvusest (s.t. ma ei üritanud sellest vabaneda, aga kui hommikust kohvi ei saanud, oli peavalu suht kindel tulema) on saanud Põhiasi, Mille Maitse Mulle Meeldib.\nSöön üsna vähe, mis ilmselt on põhiliseks põhjuseks, miks ma ka kaalun vähe ning mulle on kõik riided suured v.a. mu tütre omad, mitte seepärast, et naisterahvas ja vaja ikka kehamassi väiksena hoida, vaid mul puudub entusiasm toidu suhtes. Ma ei söö mõnu pärast, ainult selleks, et kõhtu täita. Loen nüüd kaloreid tagurpidi, s.t. kui ikka oluliselt alla 1400 kcal päevas jääb, on asi kuri, une viibimine põhjendatud, külmatunne, mis ei taandu, põhjendatud, ja tuleb veel midagi süüa.\nAga valgendatud kohv mulle meeldib. Seda joon küll maitse pärast. Mul on isegi ideaalvalgendi, milleks on umbes 20% koor. Vahukoor on veidi liiga rammus, et väga hea maitsta, kohvikoor jälle liiga lahja. Segan ideaalse valgendi saamiseks kohvi sees piima ja vahukoort ning peavalugi on kohe pisem.\nKui haiglas olin, oli ostetud kohv lisaks külalistega koos joomisele ka mulle preemia õues käimise eest. Olin siis juba avastanud, et kui ma õues ei käi, masendun hullemini, aga siiski kulus see lisastimulatsioon päevas ära.\nMulle maitseb veel või, seemneleib ja suhkur. Ongi kõik.\nMuid asju ma söön, aga kohvi armastan.\nKui Jack Sparrow kurtis, et why is the rum always gone, siis mina ja mu ema kaebame: "Why is the coffee always gone?"\nSest Keegi joob kohvi alati ära, kui seda tehakse, ja kui minna uut tassitäit valama, jäävad tulemuseks ainult pikk nägu ja tühjad pihud.\nKui just mitte üksi kodus olla ja ise kohvi teha. Jee mina.\nMu vanaisa ja -ema hauaplatsist teisel pool on pere hauaplats, kus on kuju ja kiri "Armastud. Leinatud. Unustud."\nMu meelest väga tark kiri. Täpselt nii tulebki oma inimestega käituda - armastada, kui nad elus on, mõtelda nende peale, kui nad on värskelt surnud, aga kui nad juba kaua surnud on, unustada.\nUmbes nii ma seda ka plaanisin, kui üritasin surnud olla. Jee. Mina.\nMuidu on täna nii paha olla, et toppisin postitusse ainult ühe maal-korjatud-teema, ja seegi on lühike tegelikult.\nLabels: emake maa ja tema imed, keha, söök\nEile lugesin teemad üles, millel võiks avalikku võrgupäevikusse kirjutada. Sain 21, neist kolm lühikest ja 18 pikka. No vaatab, kui mitu õnnestub siia panna, kui väga teemaheldelt teha.*\nKunagi mitte hirmus ammu, aga mu jaoks siiski, tundsin, et olen nii normaalne, nii tavaline, nii nagu kõik. Sellel põhines ka see päevik - lugeja sai ennast ära tunda ja mina sain talle öelda, kuidas pole hullu, et sa oled sedamoodi lollakas nagu minagi, tegelikult ongi kõik salaja enda sees sedamoodi või teistmoodi lollakad, me oleme nii sarnased.\nLollakus on midagi inimestele üldomast.\nKõike seda muud elu sai siis ka jagada sama üldvalemi sisse. Me oleme nii sarnased, erinevad ainult detailid, tähtsusetud pisiasjad. Me kõik elame põhijoontes sama elu.\nJa see oli mu meelest korraga õudne ja tõsi ja õudne ja tõsi ja õudne.\nElasin ka ise omaette ringiratast sama elu. Rõõm. Kurbus. Armumine. Lahkuminek. Kooli alustamine. Kooli lõpetamine. Hommikul tööle-kooli-kuhugi ära, õhtul tagasi. Ringi ja ringi ja ringi, kõik oli tuttav, kõik oli sihuke "nagu ennegi".\nIsegi valu oli samasugune - jaa, muidugi oli valus see südamikumõra, muidugi oli see piisavalt õudne, et mind rongi alla viia. Et ma tollest isasest siin üldse aastate jooksul ei rääkinud, ei olnud mitte tähtsusetuse märk, vaid tähtsuse oma. Aga täpselt sama traumeeriv oli ka lahkuminek Poeglapse isast. Mõtlesin tookord ikka väga tõsiselt enesetapust, aga no ma olin rase ja tundus kuidagi alatu kaasa võtta teist elu enda sees.\nTahtsin mingit muutust, mingit teistmoodi elu, midagi uut - ja kuramus, kui ma just seda ei saanudki.\nNüüd mul ongi täiesti teistsugune elu, kui harjunud olen, kõik on uudsusi täis. Ja päris ausalt, pärispäris ausalt - ma olen sellega rahul rohkem kui midagi muud. Ma olin valmis ära surema, et miski oleks päris uus (suremiskogemus peab ju uus olema, suremine ei ole miski, mida inimesed korduvalt teeks - kuigi surnud olla on üsna stabiilne seisund ja surnud ei arene eriti kiiresti), kui olla ühe mehe naine ei olnud jätkuvalt teema, aga on nüüdki piisavalt uudne ja piisavalt teismoodi elu.\nEnam ei käi ringi ja ringi samas rattas, mis enne.\nNüüd on kõik teistpidi ka stiimulite kui enesedistsipliiniga.\n(Stiimulid ei kalluta mind enam teelt kõrvale, neid õieti polegi. Kui on, nad väsitavad. Enesedistsipliini samas on nii palju, et ei tea, mis sellega teha. Aitaks ennast, elaks täiega tuleviku nimel - aga ei tea kuidas. Sihukest nädalat, kui ma ei oleks planeeritud trenniühikuid ära teinud, ei ole olnud sestsaati, kui mõtlesin selle trenniühikute süsteemi nädalas nii umbes kuus kuud tagasi välja. Teen iga päev planeeritud asjad ära. Olen väga järjepidev, sest miski ei tõrju mind valitud teelt kõrvale, aga lihtsalt ei tea, mida siis tasub sedasi järjepidevalt teha, mida mitte.)\nAga sellega kaasneb, et ei saa enam tõsiselt öelda ja mõelda: "Me oleme kõik ühesugused lollakad".\nPakun, et minuga samas faasis ajukahjustusest toibumas ja igal hommikul tõdemas, et pea käib ikka ringi, parem käsi väriseb täna rohkem/vähem, enesedistsipliiniga on hästi, muidu motivatsiooniga väga halvasti, on mu püsilugejate seast täpselt null inimest.\nOlen täiesti teistmoodi lollakas kui lugejate enamik, mul on teised probleemid ja teistsugused õnnestumised, teistmoodi elu.\nTegelikult ei ole mul ka midagi huvitavat kirjutada sellest, kuidas niisuguses olukorras elada - huvitav tundub miski uudne tuttavas kontekstis, aga mul ei ole seda tuttavat konteksti kuskilt võtta. Nii veider on elu, kus ei taha õieti midagi, ei süüa, juua, keppida, raha teenida, laste häid hindeid ... Mul on lihtsalt kõik nii kama.\nMingi pagulaseprobleem? No tõesti, nii valgete inimeste mure. Mis teil ei ole mingeid päris asju, mida oluliseks pidada või?! Pfff...\nJa ma ise saan aru, et see on veider, et normaalne oleks asju tahta, tunda huvi teiste inimeste vastu (ses osas on mul ka puudujäägid), vajada maailmast stiimuleid, mitte neist väsida.\nKunagi oli mul teatud side ühe teatava Leevikesega, kelle kaasasündinud puue, millele viitasin kui liivakarva juuste ja hallide silmadega sündimisele, oli selgesti autism. Tema ei saa (olevik, sest ta demonstreeris oma jätkuvat inimpimedust mulle hiljuti) isegi aru, et on kuidagi veider oma huvipuuduses inimeste vastu, mina sellest saan.\nAga arusaamisega asi ka piirdub. Inimesed ei ole mulle olulised, nad on nii teistsuguste eludega, mul ei ole neilt midagi õppida, sest neile on olulised hoopis teised asjad.\nNing vastupidi. Kuidas samastuda mingisuguse naisega, kel ei ole üldse mingeid välimuse- ja pereprobleeme, sest ta lihtsalt ei mõtle neile asjadele? Kelle jaoks on oluline saavutus kirjutada paberile luuletus, mille juures samas halbus/headus ei ole isegi selline kategooria, millest mõelda, sest käsitsi luuletuse kirjutamine on tähtis ise?\nAga ikkagi olen rohkem rahul kui midagi muud.\nTeistmoodi elu. Võin teha mida iganes, sest selgesti ma ei olegi normaalne, ei saa kunagi elada normaalse inimese normaalset elu, mu ees on lahti nii palju seni proovimata radu.See on tore mõte.\nVõin ju tahta nii väheseid asju võrreldes enamiku inimestega, aga see-eest võin kõik oma tahtmised täide viia. Mis mul ikka kaotada on?\nMuide, kas te teadsite, et August Jansen oli olemas? Sõitsin maalt tulles tema sünnikohast mööda ja kuivõrd selle sissesõidutee oli tahvliga märgitud, pidasin seda automaatselt Johann Voldemar Jannseni omaks - alles hiljem mõtlesin ema tõukel, et oot. August ei ole ju Johann Voldemar. Üks n on ka vähem.\nAa, maalt tulles - sellest, kuidas ihuüksi küünlavalgel oma jaaniõhtut pidasin ja sellega väga rahul olin, kirjutan mõni teine kord.\n* Nii, mul õnnestus postitusse suruda 8 teemat 21-st.\nPole paha. Arvestades, et pagulaseteema polnud üldse üks neist ja kirjutades tuli muid asju veel ette, üldse mitte paha.\nLabels: eraelu, liminaalsus, meta, sotsiaalne alaareng\nVaat millises mõttes on ajukahjustusega elamine lõõgastav: mul saavad lusikad otsa saada.\nOngi olemas see tase, kus panen silmad kinni, toetan pea vastu seina ja lakkan tegutsemast, lakkan mõtlemast ning ei tunne end süüdi ka, et nii on, sest on esmaklassiline vabandus.\nVõin isegi minna ja heita teise tuppa diivanile, sest liiga väsinud, ei jaksa. Lebada seal, silmad kinni, mitte uinuda, sest sellega on mul teatud raskusi nüüd, kui teises toas kümme inimest vestlevad (ja ma kuulen neid kõiki), aga lihtsalt lamada ja olla.\nMäletan, et rasedusega oli samamoodi. Mõnes mõttes täiega kurnav, jaksas nii palju harilikust vähem - aga kuna enda ees oli vabandus olemas, siis mõnes mõttes kukkus rasedus välja hoopis mittekurnav: kui olin liiga väsinud, et tegutseda, ma ei võtnud kuskilt õhust lusikaid juurde ja ei tegutsenud.\nSest muidu, kui oli kuskilt võtta, muidugi ma võtsin. Ja tundsin end süüdi, kui ei võtnud, sest nad ikka ei olnudki nii lõplikult otsas kui praegu. Kui olin netis ja ei maganud, oli see minu valik, see, et puhkasin erinevaid osi endast nii ühes kui teises olekus, ei lugenud. Oleks ju võinud magada, kui väsinud? Füüsiline vajadus täitmata? Ise vastutan.\nOlen sellest viitsimise ja jaksamise asjast ennegi kirjutanud, mõelnud, isegi hiljuti propageerinud seda, et viitsitagu, sest maailmale meeldib see, mida talle annad, ta on aga täiesti ükskõikne ses osas, et mida sa sinna sisse paned - ja sellele ma üldse ei mõelnud, et lusikad võivad ka tervetel otsa saada.\nEt lusikad võivad niimoodi otsa saada, et sa ei märkagi nende kasinust, sest sa ei ole niimoodi väsinud, nagu haigena või rasedana ollakse. Aga otsas on nad ikkagi.\nMaailmal on tegelikult kama, palju sa annad, ta tahab alati rohkem. Ja tegelikult-tegelikult oli ka mul endal kama, palju ma andsin, kui olin veel terve, oleks andud rohkem ning kui ei olnud rohkem anda, siis olingi - ebapiisav naine järelikult.\nMõtlen alles nüüd, et ei jõua ju soojaks kütta ilma, maailm tahabki alati rohkem. Kuskil on piirid, palju saab anda, minemata ise katki.\nMa vist käisin neist piiridest suht regulaalselt üle. Harjusin sellega, et niimoodi on katki olla, ja käisin edasi. Nii oligi normaalne.\nReedel oli mul üks seltskondlik üritus, mis võttis rämedalt lusikaid. Laupäeval oli teine, kuigi ma ärkasin kõheda iivelduse ja peavaluga, nii et pool jaksu oli nagunii läinud. Polnud siin midagi, osalesin, kuigi igasugusest vastutusest vabana, lihtsalt ilus olemisega ja diivanil puhkamisega, kui üldse enam ei suutnud. Täna ärkasin taas peavaluga. Jälle on pool jaksu läinud.\nHomme peaks maale minema, uus koht, pakkimine, lapsed, pidustused, palju inimesi, pool jaksu jne.\nMaailm tahab alati rohkem. Kas ma annan talle? Mis on mu parim osa, kas see, mis hoolitseb enda eest või see, mis ületab enda piire ja teeb imesid?\nSõitsin täna psühhiaatri (ta on ju arst, eks? Kuigi mingi muu arst vaevalt viitsiks minu peale tundi aega kulutada) juurde ja mõtlesin.\nMa ikka puhuti mõtlen, kuigi viimasel ajal on mul tekkinud loll komme märgata mõtet ja seda imetlema jääda. "Oo, mõte! Minu oma! Peaks ära raamima ja kõigile vaatamiseks välja panema!" Enne seda lihtsalt ei märganudki, et mingi mõte oli.\nMõtlesin sellest, kuidas kui kuuleksin kellestki teisest, kes elab minu elu, kui loeksin või vaataksin filmina, oleks jõle dramaatline. Nii palju imesid! Üritas end tappa! Elus! Käib ja räägib, ja mitte täielikke mõttetusi! Teeb 45 kätekõverdust! Loeb raamatuid! Isegi nagu liiga õnnelik asjade kulg loo jaoks, tegelikult. Võiks ikka raskusi ka olla. Liiga palju vedamisi, lugejal hakkab igav, sest täiega ebausutav.\nAga kui ma mõtlen kõigest sellest kui endast ja oma elust, on see tavaline ning pigem nukker. Ma ju näen ennast iga päev kogu aeg. Tavaline. Ma suudan nii palju vähem kui varem. Kurb. Nukker. Piirav.\nKui ma saan õenduskooli diplomi 2016. aastal kätte, on maru hästi, isegi kui viimasel semestril on hinneteks ainult E-d. Siis võiks kohe tähistada. Näiteks kohviga, seda armastan maailmas kõige rohkem.\nMis on ka kurb. See, kui vähe ma tunnen, ei ole normaalne, isegi mu enda jaoks mitte. Minu jaoks on edasiminek, kui midagi ei viitsi, sest siis on vähemalt mingi tahtmine (mida alla suruda), aga noh - kohv mulle meeldib. Seda isegi tahan. Tähistamine sellega, mida tahan.\nAga muide, kui saan diplomi 2017, on ikkagi hästi. Vähemalt saan.\nKui ei saa-gi, on natuke halb, aga mitte põrmustavalt.\nSiis mõtlesin (ikka psühhiaatri juurde sõites, sõitsin sinna üle poole tunni), millised lood on minu meelest üldse lood. Jõudsin järeldusele, et ikka need, mis on dramaatilised, dramaatilised on aga lood, mis sisaldavad surma. Neist lugudest, mida mina olen kirjutanud, liigituvad mu enda jaoks lugude kilda ikka need, kus keegi sureb. Kui ei sure, on "nojah". Mingi kirjatükk, aga ei lähe hinge.\nMõtlesin, et seda üritasin ka omaenda eluga teha. Kuivõrd me kõik oleme omaenda loo peategelased, mina ka, üritasin lõpetada oma lugu puändiga. See oli parajasti armastuslugu ning nii oli ilus lõpetada. Valin ilusa käigu - mhmh. Lugu looks tegeva, dramaatilise, päris asja. Mhmh!\nAga jäin ellu, endalegi ootamatult, ja nüüd on hoopis mingi teine lugu elamisel. Mingi lugu, mille kulgu on raske arvata, mingi uue mina uus lugu.\nSeda jälgida on omamoodi huvitav. Sest ma tõesti ei tea, mis juhtub, kuhu peaks tüürima, mis sellest loost loo teeks. Mis oleks õnnelik lõpp, mis oleks õnnetu, kus üldse lugu lõppeb. Algus on, aga edasi ...\nLihtsalt vaatan, mis saab, päev päeva järel.\nLihtsalt vaatan, mis saab.\nLabels: emake maa ja tema imed, liminaalsus, proosalaulik\nMatsime täna vanaema tuhka. Surnuaiale. Naaberplatsil oli raudaed kahe väga vana raudristi ümber. Mingil lohakal moel oli too iidvana hauaplats isegi hoolitsetud, see ei olnud umbevõsatunud. Muru, mis kasvas liival hajusalt, oli keegi vähemalt korra sel aastal niitnud.\nPoeglaps: Vaata! Raudaial on sealt üks varb puudu! Keegi on tahtnud seda inimest siit ära varastada, varva välja kangutanud ja läbi augu sisse pugenud!\nMina (naerukrambid+mõtteis uue loo süžee).\nMuidu mõtlen veel, et mis nimega rongiga ma õieti kohtusin. Ei mäleta, aga phmt oli see rong, mis mu ellu jättis, nii et õnnelik nimi oleks ju. Mitte õnnetu.\nChristine Miserandino kirjutas.\nRay ütles, et ta on kavatsenud seda tõlkida, aga pole veel jõudnud. Ma küsisin Christine'i veebilehelt luba, ei saanud mingit vastust, eeldasin, et vaikimine on nõusolek, ning kui Ray tõlgib ka, siis noh - on lihtsalt kaks tõlget.\nSest mu elu on täpselt selline. Järgmiselt päevalt lusikate laenamiseni, näiteks tänase arvelt laenasin eile. Emake maa, kui surnud ma täna olen, nii tore kui eile ka oli oma suutmise piire venitada!\nJa ma mõtlen, et seda siin peaks lugema, kui üritada mõista mistahes kroonilise haigusega elavat inimest.\nOlin oma parima sõbraga sööklas juttu ajamas. Oli väga hilja nagu harilikult ja me sõime friikartuleid kastmega. Nagu tavalised meievanused tüdrukud kolledžis, veetsime meiegi palju aega sööklas, rääkides seal muusikast, poistest või igapäevastest hetkel tähtsana tunduvatest asjadest. Me ei rääkinud millestki väga tõsisest ja veetsime enamiku aega naerdes.\nKui võtsin oma ravimit koos millegi söödavaga, nagu ikka teen, vaatas mu sõber mind ebamugaval ilmel, selle asemel, et edasi vestelda. Ta küsis korraga, mittemillegi pealt, kuidas on olla luupusehaige. Olin šokeeritud mitte ainult seepärast, et ta küsis nii suvalise küsimuse, vaid ka selle tõttu, et arvasin teda teadvat kõike, mis luupuse kohta üldse öelda on. Ta käis koos minuga arstide juures, nägi mind kepiga kõndimas ja nägi mind vannitoas oksendamas. Ta nägi mind valu käes nutmas. Mida siin veel teada oli?!\nMa hakkasin seletama midagi tablettidest ja valudest, ent ta käis peale ega paistnud mu vastustega rahule jäävat. Olin veidi üllatunud, sest olles mu toakaaslane kolledžis ja sõber juba aastaid, pidanuks ta luupuse meditsiinilist seletust ju juba teadma. Siis vaatas ta mind näoga, mida iga haige inimene hästi tunneb, näoga, mis oli tulvil puhast uudishimu millegi suhtes, mida ükski päris terve inimene üleni mõista ei saa. Ta küsis mult, mis tunne on õieti olla mina, mitte füüsiliselt, aga mis tunne on tegelikult haige olla?\nMa üritasin rahulik tunduda. Vaatasin üle laua, püüdes leida mingit abi või juhatust või vähemalt viita mõtlemisele kuluvat aega. Üritasin leida õigeid sõnu. Kuidas ma vastan küsimusele, millele isegi kunagi vastust ei leia? Kuidas seletan iga päeva iga detaili mõjutamist ja annan selgelt edasi tundeid, mida iga haige inimene tunneb? Oleksin võinud asjast loobuda, teha mingit nalja, nagu tavatsen, ja teemat muuta, aga mäletan end mõtlemas, kuidas kui ma ei üritagi seletada, kuidas saan talt mõistmist oodata? Kui ma ei suuda selgitada oma parimale sõbrale, kuidas võiksin oma maailma üldse kellelegi selgitada?\nPidin vähemalt proovima.\nSel hetkel sündis lusikateooria. Ma rabasin laualt kõik lusikad, põrgut, ma rabasin lusikaid teisteltki laudadelt. Vaatasin talle silma ja ütlesin: "Nii, sul on luupus." Ta vaatas vastu mõnevõrra segaduses ilmel, nagu vaataks igaüks, kellele antakse bukett lusikaid. Külmad metallusikad kolksusid mu käes, kui nad kokku panin ja talle pihku surusin.\nSeletasin, et erinevus haiguse ja tervise vahel on vajaduses teha valikuid või teadlikult mõelda asjadele, millele ülejäänud maailmal mõelda ei tule. Tervete päralt on luksus elada ilma valikuteta, elada moel, mida enamik inimesi peabki normaalseks ja tavaliseks.\nEnamik inimesi alustab päeva piiramatute võimalustega enda ees, energiaga teha, mida iganes süda lustib, eriti muidugi noored. Enamasti ei pea nad arvestama, mis tagajärjed nende tegudel on. Nii et oma seletuses plaanisin kasutada neid lusikaid iva edasi andmiseks. Tahtsin, et tal oleks midagi, mida tõeliselt käes hoida, midagi, mida ma saan ka reaalselt ära võtta, sest enamik inimesi, kes jäävad haigeks, tunnevad oma senise elu "kaotust".\nKui minu käes on kontroll talt lusikate äravõtmise üle, saab ta teada, mis tunne on, kui keegi või miski, antud juhul luupus, omab tema üle kontrolli.\nTa rabas lusikad elevusega oma kätte, saamata aru, mida ma teen, aga olles valmis kõike nautima nagu ikka. Mu arust ta oletas, et teen nalja nagu tavaliselt õrnade teemade juures. Vähe teadis ta sellest, kui tõsiseks ma muutun.\nPalusin tal oma lusikad üle lugeda. Ta küsis "miks" ja ma selgitasin, et kui sa oled terve, on sul omast arust lõppematu varu lusikaid. Aga nüüd, kui sa pead oma päeva planeerima, on tähtis täpselt teada, mitme "lusikaga" sa alustad. See ei garanteeri, et sa mõnda tee peal ära ei kaota, aga annab mingisuguse aimduse, kust ning millega alustad. Ta luges kokku 12 lusikat. Naeris ja tahtis juurde. Ma ütlesin "ei" ja teadsin, et see mäng töötab, kuna ta nägi pettunud välja ning me polnud isegi alustanud veel.\nOlin ihalenud rohkemaid "lusikaid" aastaid, polnud neid saanud ja miks peaks siis tema? Ütlesin talle ka, et ta peab alati teadma, mitu lusikat tal on ega tohi neid maha pillata, sest inimene peab alati meeles pidama, et tal on luupus.\nMa palusin tal üles lugeda oma päevaseid ülesandeid, kaasa arvatud kõige lihtsamad. Kui ta oma rutiinseid toiminguid nimetama asus, seletasin talle, kuidas igaüks neist läheb talle maksma lusika. Kui ta luges esimeseks asjaks hommikuse tööks valmistumise, lõikasin kohe vahele ning võtsin talt lusika ära. Praktiliselt hüppasin talle kõrri. Ütlesin: "Ei! Sa ei tõuse lihtsalt üles! Sa vead silmad lahti, saad aru, et oled hiljaks jäänud. Sa ei maganud möödunud ööl hästi Ning sa pead enne millegi muu tegemist endale midagi süüa tegema, sest kui sa ei tee, ei saa sa oma rohtu võtta, ja kui sa rohtu ei võta, võid samahästi oma tänased ja homsed lusikad kohe ära anda." Võtsin kärmesti lusika ära ja ta adus, et pole isegi riidesse saanud veel.\nDuši all käimine maksis talle lusika, kuna ta pesi juukseid ja raseeris sääri. Kõrgele üles ja madalale alla sirutamine nii vara hommikul pidanuks talle õigupoolest maksma minema rohkem kui ühe lusika, aga oletasin, et võin talle natuke andeks anda. Ei tahtnud teda lõpuks kohe ära hirmutada. Riidessepanek oli väärt veel üht lusikat. Ma peatasin teda igal sammul nimestiku koostamisel, näidates, kui väikestele detailidele tuleb mõelda. Sa ei saa lihtsalt visata midagi ülle, kui sa haige oled. Selgitasin talle, kuidas on vaja vaadata, mida ma üldse suudan sel päeval füüsiliselt selga panna, kas käed on liiga valusad, nii et nööbid on küsimuse alt väljas. Kui mul on sel päeval sinikad, pean kandma pikkade varrukatega asja, kui mul on palavik, pean kandma sviitrit, et soojas püsida jne. Kui mu juuksed välja kukuvad, pean rohkem aega kulutama, et esinduslik välja näha, ja siis vajan veel ekstra viit minutit, et tunda end halvasti, kuna kõik eelnev võttis ära kaks tundi.\nMa arvasin, et ta vist hakkab aru saama, kui ta ei jõudnud teoorias veel töölegi ning pidi läbi ajama kuue lusikaga. Selgitasin talle siis, et ta peab oma ülejäänud päeva väga targalt planeerima, sest kui su "lusikad" on läinud, on nad läinud. Mõnikord võid sa laenata homseid, aga mõtle, kui raske on sul homme toime tulla tavalisest väiksema lusikate arvuga. Mul oli vaja ka selgitada, et inimene, kes on haige, elab alalises õudses ootuses, et homme ta saab külma, nakkuse või midagi muud potentsiaalselt ohtlikku. Nii et sa ei taha lasta lusikate taset alla, juhuks kui võid neid tõeliselt vajada. Ma ei tahtnud teda masendada, aga pidin olema realistlik ning pidev vajadus ettevalmistunud olla on kahjuks kõige hullem osa mu tõelisest päevast.\nMe arutasime läbi tema ülejäänud päeva ning ta õppis aeglaselt, et lõuna söömata jätmine maksab talle lusika nagu rongis seismine või isegi liiga kaua arvutil trükkimine. Ta oli sunnitud valikuid tegema ning asjadest teistmoodi mõtlema. Hüpoteetiliselt pidi ta valima õhtul mitte ülesandeid teha, eesmärgiks õhtusööki süüa.\nKui me jõudsime tema teeseldud päeva lõppu, ütles ta, et on näljane. Ma ütlesin kokkuvõtteks, et nojah, ta peab sööma, aga tal on ainult üks lusikas alles. Kui ta teeb süüa, pole tal energiat, et nõusid pesta. Kui ta läheb välja õhtust sööma, võib juhtuda, et tal pole pärast jõudu turvaliselt koju sõita. Siis selgitasin, et ma ei lisanud seda mängu, aga tõenäoliselt on ta süda nüüdseks nii paha, et söögi valmistamine on väljaspool arutlust nii ehk nii. Ta otsustas suppi teha, see oli lihtne. Seejärel ütlesin, et kell on ainult 7 õhtul, sul ülejäänud päev ees - aga ühe lusikaga võid sa teha midagi toredat, koristada korterit või teha koduseid töid kooli jaoks, kuid mitte kõike seda.\nMa näen teda harva tundelisena, nii et kui ta näis endast väljas olevat, teadsin, et olen temani läbi jõudnud. Ma ei tahtnud, et mu sõber endast väljas oleks, ent olin samas õnnelik, et ta sai nüüd minust natuke aru. Tal olid pisarad silmas ja ta sõnas vaikselt: "Christine, kuidas sa seda teed? Kas sa tõesti teed seda iga päev?"\nMa seletasin, et mõned päevad on hullemad kui teised, mõnel päeval on mul rohkem lusikaid kui enamikul. Aga ma ei saa eales lasta sel "ära minna", seda unustada, ma pean sellest alati mõtlema. Andsin talle lusika, mida olin reservis hoidnud. Ütlesin lihtsalt: "Ma olen õppinud elama, ekstralusikas taskus, varuks. Sa pead alati ettevalmistunud olema!"\nOn raske, kõige raskem asi üldse, õppida endal tempot maha võtma ning mitte kõike tegema. Ma võitlen selle kombega tänaseni. Vihkan tunnet, et olen väljaspoolseisja, et pean vahel valima kojujäämise või asjade ennast mitterahuldaval moel tegemise. Tahtsin, et ta tunneks sedasama frustratsiooni. Tahtsin teda mõistvat, et kui teised teevad pealtnäha nii lihtsaid asju, mis ei maksa neile midagi, on need mulle sajast erinevast asjast koosnevad eri tegevused. Ma pean mõtlema ilmale, oma selle päeva kehatemperatuurile ja kogu päeva plaanidele, enne kui saan rünnata midagi konkreetset. Kui teised inimesed saavad lihtsalt asju teha, pean mina neid ründama ja tegema enne strateegilise plaani, nagu sõda kavandades. See on erinevus elustiilis, see erinevus haige ja terve vahel. On kaunis lihtsalt teha, mitte planeerida. Ma igatsen selle vabaduse järgi. Igatsen vajadust mitte "lusikaid" lugeda.\nPärast tundeliseks minemist ja sellest kõigest veel rääkimist adusin, et ta oli kurb. Võib-olla sai ta viimaks aru. Võib-olla sai ta viimaks aru, et ei saa iial päris ausalt ja tõeliselt öelda, et saab aru. Aga vähemalt ei kaeble ta nii palju, kui ma mõnel õhtul ei saa välja sööma minna, või selle üle, kuidas ma ei jõua kunagi tema poole, vaid ta peab jälle minu juurest läbi sõitma. Kallistasin teda, kui sööklast välja läksime. Mul oli see üks lusikas käes ja ma ütlesin: "Ära muretse! Ma näen seda õnnistusena. Olen sunnitud kõigele mõtlema, mida teen. Kas sa tead, kui palju lusikaid päevas inimesed raiskavad? Minus pole ruumi raisatud ajale ega raisatud lusikatele, ja ma valisin selle aja sinuga veetmise!"\nSellest õhtust saati olen kasutanud lusikateooriat paljudele inimestele oma elu seletades. Õigupoolest viitavad mu sõbrad ja perekond pidevalt lusikatele. See on koodsõna asjade kohta, mida ma suudan ja ei suuda. Kui inimesed saavad lusikateooriast aru, tunduvad nad mind paremini mõistvat - aga ma arvan, et nad ühtlasi elavad oma elu pisut teistmoodi. See arusaamine pole hea ainult luupusest aru saamiseks, vaid igasuguse puudujäägiga elava isiku mõistmiseks. Loodetavasti ei võta sellest kuuljad elu üldiselt enam nii loomulikuna. Ma panen kõigesse, mida teen, tükikese ennast - selle igas mõttes.\nMul on koodnali. Ütlen inimestele, kellega koos aega veedan, et nad peaksid tundma end erilistena: nende käes on üks mu "lusikatest".\nLabels: maha äng, teised raamatud, õdendus\nMul on teooria viieleheliste sireliõite otsimise ja leidmise kohta.\nReeturlikult ütlen ära, et see on otsapidi seotud mu teooriaga selle kohta, et head asjad tulevad nende juurde, kes nende nimel pingutavad, aga kuna kõigile lugejatele ei pruugi selge olla, kuhu tüürin, siis: ma mõtlen neist asjust järgneval viisil.\nViielehelisi sireliõisi leiab peaaegu igast õitsvast sirelipõõsast see, kes viitsib neid otsida. Võib-olla võtab otsimine kaua - või kui sattub põõsas, kes neid puudelisi õisi rohkesti kasvatab, viitsib otsija otsida näiteks seitse viie-või-enama kroonlehega sireliõit, et õite arvu abil suurendada oma soovi täitumise tõenäosust. Siis sööb ta selle või need viie või enama kroonlehega õie(d) ära, soovib ja edasi on tõenäosuse küsimus, kui palju tema soovist täitub.\nPäris võimatute soovide täitumise tõenäosus on madalam. Ja ainult juhusele lootes on soovide täitumise võimalus ka madal. Aga kui nende soovide nimel tööd teha, on tõenäosus oluliselt suurem, ning seal tulebki mu teooria mängu - et kui sa viitsid kaua õiget sireliõit otsida, viitsid sa ilmselt ka oma soovi täitumise nimel muidu rohkem pingutada, mis suurendabki nende, kes otsivad välja õigeid sireliõisi, soovide täitumise tõenäosust.\nEhk - mingi mõte on nende sireliõite otsimisel ja nende söömise järel soovimisel küll, isegi neile, kes üldse ebausklikud pole. Sest see on hea moodus mõõta pingutamisvalmidust.\nEile oli üks ootamatu teadasaamine ka.\nVaata, enamasti kohtun inimestega, kes teavad Rongist, on mind vahepeal näinud ning diskreetsed pealegi. Ja siis ma ei tunnetagi, kuidas väljaspoole paistan, sest kindlasti olen palju kebjam, kui teadvusetuna intensiivis lebades, ning palju pudistavam kui näiteks mõned nädalad enne seda, aga mingit naturaalselt võrdlevat pilku mulle ei saadeta ning ma ei pärigi, kuidas paistan.\nKiituse norimine on asi, mida liigagi hästi oskan. Mida muud sõbralikku saaks niimoodi küsimise peale öeldagi, kui "Kuule, sa oled nii tubli, nii hästi edenenud, nii väga paranenud, et kui ei teaks, poleks arugi saada"?\nMa ise ei julge ennast möödunud kuuga ka võrrelda, sest unustan nagunii kõik ära, ainus, milles veendunud olen, on mu üldine mitte-veel-see olek.\nMilles veel on kahtlane osa: ma tean ju, et olen uus ja tagasiteed ei ole tegelikult. Aga samas muutun kogu aeg, kasvan, kui soovite, suuremaks saamata, ja ma ei oska seda muutumist ka teisiti väljendada. Kui sõnaga veel.\nNojah, et siis ootamatu teadasaamine.\nÜks meesinime, selline kena, kuigi mitte kõige teravam nuga sahtlis vast, küsis mult, mis muga juhtus, et ma nüüd nii teistmoodi olen. Viimati nägi ta mind vist 2014 suvel, võimalik ka, et mäletan valesti ja lausa veel varem, küsimise ajal oli ta lisaks ebakaines olekus, aga ma sain tegelikult kohe aru, mida ta silmas pidas, lihtsalt - kuidas sellele küsimusele nüüd vastatagi?\nMina: Eeeee... millal juhtus? Mis teistmoodi?\nTema: No mis suga hiljuti juhtus.\nMina: Mis muga hiljuti juhtus???\nTema: No et sa nüüd nii TEISTMOODI oled! Üldse mitte nagu enne!\nMillele järgnes huvitav, kuigi üsna lühike vestlus, mille lõppedes me avaldasime vastastikku heameelt, et teine ikka elus on. Aga sain teada, et kui poolvõõras mind vaatab-kuulab, olen nii teistmoodi kui enne. Ja ausalt - seda ma ei teadnud. Oletasin küll, et midagi on, aga enamasti mängin ennast nii hästi, et ainult need, kes hoolikamalt vaatasid varem, märkavad.\nSee, misiganes on see, paistab ka poolvõõrale kätte.\nLabels: emake maa ja tema imed, eneseupitus, liminaalsus\nSelle võiks tegelikult panna umbes iga postituse pealkirjaks õigupoolest, aga siis dubleeruks liialt sildiga "liminaalsus", oleks väga korduv ning üldse selline väheinformatiivne.\nEnt siiski, segadus.\nPraegu ma näiteks ei saa aru, kas olen loll ja võtan tõsiselt asju, mida teised ei võta, või ma tõesti saan neist rohkem aru ja olengi mõistvam. Mitte lollim.\nNo et kui nad ei võta (tõsiselt) ja panevad sinna kõnesoleva vestluse, mida ma ära ei too, alla nt 1/55 kättesaadavat aju, sellal kui mina panen 1/8, on arusaadav, et tundun endale kõrvalt vaadates targem. Aga kui me paneme kõik oma ajudest umbes võrdselt, on päris jube ikka, kui lihtsalt teised inimesed mõtlevad.\nKrm, MINA peaks ju see ajukahjustusega olema?!\nJa samas - ja samas on ka üsna selge, et minudest ei saaks ühiskonda teha. Olla natuke lollim, aga rühmasisestele meeleoludele vastuvõtlikum, ongi vahest lõpptulemusena mõttekam, kui valida ise? Olla üks riik Euroopa Liidus, mitte nt Poola?\nSest ma valin väga iseoma valikuid, mitte teiste omi (kas mulle läheb korda teiste, kes mulle meeldivad, arvamus: jaa. Kas nad üldiselt arvavad, et igaüks peaks tegema omaenda valikuid: jaa. Kas ma üldse hoolin neist, kes arvavad teistmoodi: ei) ning kuigi ma täiesti tunnistan karja, rühma, meeskonna mõju, ei ole "aga kõik teevad nii" mu jaoks mingi argument.\nSellel on mulle omad negatiivsed küljed, näiteks ajukahjustus, ning oma positiivsed küljed, näiteks kaks last, kuid sedasi iseoma valikutega on raske rühmas toime tulla, kui ei olda just ise nii karismaatiline, et omad kaasajooksikud tekitada. Luik, haug, vähk ja veel tuhat teist igaüks omas suunas minemas ei moodusta ühiskonda, vaid heal juhul liikumatu massi indiviide, kes kuhugi ei jõua (halval juhul minnakse kuhugi poole ja seejärel kaklema, sest see ei olnud see pool, kuhu kõik või isegi suurem enamik tahtis, lihtsalt mõned tõmbasid kõvemini ajutiselt).\nMa hetkel ei ole eriti karismaatiline ka. Lihtsalt ei jaksa oma suuna eest võidelda sõnade või millegi muuga, miska minuga kaasa joosta saab ainult see, kes ise küsib, kuhu ning miks ma lähen.\nNeid inimesi ei ole eriti palju =)\nMillest ma oma ravimipilves ei häiru, kuid tõsiasjana pean siiski ära märkima. Nii et võibolla ongi mõttekam olla natuke lollim, aga tahta ja teha neid asju, milles teised kaasa aitavad, mitte vedada üksi omas suunas ja lõpetada vastu tahtmist hoopis seal, kuhu teised sinust välja tegemata läksid?\nLabels: emake maa ja tema imed, liminaalsus


Seitse treeningäppi, mis aitavad uue aasta lubadused täide viia - Tervis - sõbranna.ee\nSeitse treeningäppi, mis aitavad uue aasta lubadused täide viia\n3. jaanuar 2017, 10:38\nPühad on läbi ja nii mõnigi mõlgutab mõtteid, et vanal aastal antud lubadus – uuel aastal trenni minna – tuleks nüüd käsile võtta.\n«Et tulemused efektiivsemad oleksid ning motivatsiooni jaguks, on täna väga palju erinevaid mobiilirakendusi, mis nii algajatel kui ka proffidel aitavad oma tulemusi mõõta ja analüüsida, annavad meeldetuletusi ning esitavad väljakutseid,» rääkis Antti Aasma, Samsung Eesti mobiilidivisioni juht. «Tõenäoliselt leiab peaaegu igaüks omale meelepärase aktiivsuse jaoks sobiva äppi, sest neid jagub nii jooksjatele, jõusaalihuntidele kui jooga armastajatele,» ütles Aasma ning lisas, et paljud rakendused, või vähemalt lihtsamad versioonid neist, on täna enamasti tasuta allalaetavad. Et valik hõlpsam oleks, toob Aasma välja seitse mobiiliäppi, millest leiab endale kindlasti sobiva abimehe iga liikumisharrastaja.\nEndomondo on üks enim tuntud rakendusi, mille abil saab jälgida nii jooksu, jalgrattasõitu kui ka paljusid teisi väljas harrastatavaid tegevusi. Tegu on lihtsa rakendusega, mis muuhulgas näitab ära vahemaa, kulutatud kalorid ning annab võimaluse jagada oma treeningut sõpradega. Rakenduses saab luua nii enda väljakutse ja eesmärgid kui ka liituda teiste esitatud väljakutsetega ning sedasi motiveerida end rohkem liikuma.\nS Health on liikumisaktiivsuse mõõtmisel Endomondoga üsna sarnane, kuid eriliseks muudab rakenduse pigem see, et paljudes Samsungi telefonides on äpp juba vaikimisi olemas ning piisab vaid selle avamisest ja juba loebki rakendus samme, näidates ka kulutatud kaloreid, ööpäevast unerütmi ning jagades toitumisalast teavet. Ühtlasi ühildub S Health ülikergelt Samsungi teiste kantavate seadmetega – juhtmevabade kõrvaklappidega või aktiivsusmonitoridega. Näiteks aktiivsusmonitori Gear Fit2 kasutades mõõdab kell otse randmelt pulssi, mis kajastub äppiga ühildades ka sealsetes andmetes, luues tervikliku pildi kasutaja tervisest.\nSee rakendus on kasulik eelkõige jooksuharrastajatele ning kui on ambitsioone, mida saab saavutada läbi jooksu – kaotada kilosid, tugevdada vastupidavust või lihtsalt lihvida tehnikat ning joosta maratoni, siis on see äpp just sobilik. Rakenduse abil saab luua oma elurütmi sobiva treeningplaani. Samuti jagab äpp erinevaid treeningnippe, olles justkui virtuaalne treener. Aktiveerida saab abistavad meeldetuletused, liituda erinevate väljakutsetega ning jagada oma saavutusi sõpradega.\nSee on rakendus, mis pakub joogahuvilistele ligi 300 erinevat joogapoosi ja -harjutust. Juures on ka instruktsioonid ja videod, et kõik saaks tehtud korrektselt ja ohutult. Samuti näidatakse pildiliselt ära, millised lihased erinevate pooside juures kõige enam tööd teevad. Äppis saab luua nii oma treeningrutiine kui ka kasutada juba olemasolevaid valmistreeninguid.\nTegu on rakendusega, mis abistab jõusaalis korduste ja raskuste meeles pidamisega, annab soovi korral ette treeningrutiinid ning toob välja vajalikud puhkeajad. Äpp aitab paremini planeerida oma jõusaalitreeninguid ja puhkepäevi ning pakub eriti algajale väga head tuge endale sobiva treeningrutiini loomisel ja järje hoidmisel.\nKas teadsid, et treeninguid innustab teha ka Spotify? Kui vajad treeningmotivatsiooniks lihtsalt head muusikat, siis jooksusamme abistab paremini sättida maailma üks suurimaid muusikakeskkondi. Nimelt on alates 2015. aastast olemas võimalus, kus Spotify koostab ise trenniks vastava playlisti kasutaja jooksutempo järgi, sobitades taustaks sama kiired lood. Spotify ise küll andmeid sealjuures ei jälgi, kuid soovitab ühildada oma treeningu juba eespool mainitud RunKeeper äppiga, mis selle töö ära teeb.\nKui on aga soov niisama oma maitse järgi muusika saatel trenni teha, siis sobib selleks ideaalselt Deezer, mis on üks suurima artistide valikuga voogedastusrakendus, võimaldades albumite ja listide sünkroniseerimist isegi nii, et saad oma lemmikuid kuulata ka juhul, kui interneti kiirus on väga madal või üldse puudub.\nMyFitnessPal on rakendus, mis pakub nii liikumisaktiivsuse jälgimist kui ka abistab kalorite lugemisel, muutes igapäevase toitumispäeviku pidamise ülilihtsaks. See on äpp, mis sobib eriti hästi neile, kellel on soov kaalust alla võtta ning vajavad toitumisel ja kalorite lugemisel abi, sest rakenduses endas on olemas väga suur valik erinevaid toite ja jooke, muutes kasutamise eriti lihtsaks.


Edukad stardid Elvas ja Männikul — Elva Laskespordiklubi\n7. september 2021,\nEdukad stardid Elvas ja Männikul\nOma populaarsuse tippu tõusnud Elva laskespordinädalal võidutsesid harrastajad. Kuid sellele eelnenud ja järgnenud nädalavahetuste võistlustel hiilgasid Elva tipplaskurid.\nKevadel ära jäänud Maaspordiliit "Jõud" meistrivõistlustel, millega paralleelselt peeti ka August\nLiiviku memoriaal, võitis võistkondlikult kindla esikoha Tartumaa koondis. Peamiselt Elva ja Ülenurme laskuritest koosnev võistkond kogus peaaegu poole rohkem punkte kui teiseks jäänud Ida-Virumaa. Kolmandaks jäid Põlvamaa laskurid.\nMeesjuunioride lamades harjutuses said 7 esimest kohta Tartumaa noored. Võitis Manfred Kukk Ülenurmelt, Elva poistest tuli Kristofer-jaago Kivari teiseks, Mihkel Villem Kõps kolmandaks, enne viimast seeriat juhtinud Marten Padar neljandaks ning Kaimar Kalnitski seitsmendaks. Meeste arvestuses võitis esikoha viimase vahetuse tuulevaikuse hästi ära kasutanud Ida-Virumaa mängiv treener Andrei Mihhailov, kes edestas napilt meie Meelis Kiiska ja Siim Christian Reppo-Sirelit. Naiste konkurentsis sai päeva parima tulemuse lasknud Harjumaa esindaja Svetlana Duledutko järel teise koha Tuuli Kübarsepp. Naisjuunioride hulgas sai hõbemedali Marleen Riisaar, kes jäi alla vaid Euroopa meistrile Katrin Smirnovale.\nVäikepüssi 3x40 lasku standardis tõid Ülenurme poisid Karel Udras, Kahru Männik ja Manfred Kukk Tartumaale kolmikvõidu. Meestest oli suure eduga parim Meelis Kiisk ja naistest tulid Raplamaa esindaja Marjana-Kristiina Meroneni järel hõbedale-pronksile Tuuli Kübarsepp ja Karita Ers. Kõige kõrgetasemelisem ja tihedam oli konkurents naisjuunioride arvestuses, kus esikoha viis Ida-Virumaale Anastassia Olewicz 1152 silmaga. Kahesilmaste vahedega järgnesid talle Katrin Smirnova, Susanna Sule ja Marleen Riisaar.\nAugust Liiviku memoriaali arvestuses peeti selles harjutuses ka finaal, kuhu pääsesid laskma üldarvestuse kaheksa paremat. Pineva duelli pidasid siin Marleen Riisaar ja Katrin Smirnova. Marleen juhtis enne viimast lasku 0,2 silmaga ja lasi ka selle korralikult, tabades 10,2 silma, kuid Katrin vastas 10,9-ga ja näpsas nii esikoha poole silmaga.\nPüstolilaskurid toetasid kodumaakonda kolme esikohaga, millest kaks tõi Reijo Virolainen, ületades standardpüstolis suurmeistrinormi ning spordipüstolis meistrinormi. Naiste spordipüstolis oli parim Kristina Kiisk, kes Liiviku võistluse arvestuses peetud finaalis jäi teiseks, kaotades ühe tabamusega oma võistkonnakaaslasele Anni Käärstile, kes finaali pääses vaid tänu loobujatele.\nJooksva metssea harjutustest lisandus Tartumaale medaleid tänu perekond Lootile, sest vahelduva kiirusega laskmises sai poeg Lauri esimese ning isa Hillar kolmanda koha.\nMSL "Jõud" MV täpsed tulemused leiab protokollist.\nVõistluste galerii leiab aga SIIT.\nElva Laskespordiklubi edukaim klubi karikavõistlustel\nEsialgu Elvas toimuma pidanud Eesti Karikavõistlused viidi suuremas osas üle Männikule. Vaid Jooksev Metssiga lasti meie tiirus ja siin suutis finaallaskmiste käigus kõik mehed alistada Lauri Loot, kuid parim naisvõistleja Heili Lepp jäi võitmatuks.\nMännikul alustasid Elva laskurid bravuurselt. Lamades harjutuses tuli meestest Eesti karikavõitjaks Siim Christian Reppo-Sirel oma selle aasta parima tulemusega 617,4 silma. Andrei Mihhailovi järel tõi kolmanda koha Elvale Meelis Kiisk.\nElva naised olid veelgi tublimad ja sepitsesid lausa kolmikvõidu. Karikavõitja tiitli võttis endale Marianne Tavits, jättes väiksemad auhinnad Tuuli Kübarsepale ja Marleen Riisaarele. Hästi lasid ka Nathalie Lessing, kes jäi napilt viiendaks ja isikliku rekordi püstitanud Kaja Asi, saades seitsmenda koha.\n3x40 lasku standardis tuli Elvale kaksikvõit, sest finaalis prognoositud võidu võtnud Meelis Kiisa kõrval tegi suurepärase esituse Siim Christian Reppo-Sirel, edestades kindlalt kõiki ülejäänud finaliste.\nNaiste standardi põhiharjutuses püstitas Marianne Tavits 1153 silmaga uue isikliku rekordi, tõustes hooaja edetabelis teiseks ning minnes kindla favoriidina finaali. Paraku seal tabas teda põlvelt asendi ajal väike relvarike, mille tulemusena jäi ta algul finalistide rivi lõppu. Andmata alla tõusis ta hea lamades ja suurepärase püstiasendiga enne viimaseid laske kolmandaks, kuid siis vastas lähim konkurent tema 10,0 silma väärt lasule 10,5-ga ning nii tuli leppida seekord neljanda kohaga, kaotust kogunes vaid 0,2 silma. Harjutuse võitis põhiharjutuse 8. kohaga lõpetanud Valeria Matšel Narvast.\nPüstolitiirust lisasid Elva auhinnakappi karikaid Kristina Kiisk naiste spordipüstoli harjutuses kolmanda koha võitmisega finaalis, kuigi põhiharjutuses näitas ta päeva parimat tulemust 572 silmaga.\nMeeste vabapüstolis kaotas Reijo Virolainen suuremad karikad nõrga viimase seeriaga, jäädes napilt alla narvalasele Andrei Brenkinile ja Erik Amanile Männiku klubist.\nKokkuvõttes oli Elva Laskespordiklubi edukaim klubi, võites 10 karikat 24-st.\nXXI Elva Laskespordinädal oli enneolematult edukas\nElva laskurite uhked positsioonid Baltimaade laskespordis


Puidust pinnaga uksed\nOn aeg hakata uksi märkama\nSiseuste käepidemed ja lükanduste tarvikud\nMassiiv- või kerguks?\nUUS! Door Designer mobiilirakendus\nTark uksevalik viib ööune uuele tasandile. Valides tule- ja helitõkkeukse magamistoale on ruumis tagatud vaikus ja rahu. Tule- ja helitõkkefunktsiooniga uksed ei erine välimuselt tavalistest ustest- nende tule- ja helikindluse annavad lengi sees olevad spetsiaalsed tihendid.\nPlaneerides uut elamut pöörake tähelepanu ruumidele, milledes soovite tulevikus kas puhata vaikuses või nautida kodukino segamata teisi pereliikmeid. Samuti mõelge läbi kohad, kus vajate tuletõkkefunktsiooniga uksi ning jälgige, et ust ümbritsev sein vastaks ka samale tuletõkkeklassile.\nTaastuge vaikuses ja rahus\nMeil kõigil on kogemusi, kus müra tase on taluvuse piiril ja soovime, et igal kodul oleks nupp, millest saaks taustamüra vaiksemaks keerata. Küll oleme sunnitud kuulama laste lärmakaid mänge, teismeliste lõputuid telefonivestlusi, noore muusiku pilliharjutusi ja kõike muud, mis käib kaasas ühe keskmise pere eluga. Vahel on hädavajalik kõigest sellest armsast eemalduda ja välja puhata. Samas on kodu koht, kus iga pereliige saab tegeleda temale meeldivate tegevustega. Lahendus on heliisolatsiooniga uks.\nIgas kodus peaks olema vähemalt üks tuba heli isoleeriva uksega, et oleks koht, kuhu põgeneda. Taastununa on kõik need helid taas armsad ja osake meie igast päevast ja neid on lausa lust kuulata!\nKas olete unistanud voodis und oodates, et täna ei tuleks magamistuppa ei telerisaateid, muusikat, telefonivestlusi? Läbi välisseina kipume ikka kuulma hääli öisest tänavaelust- operatiivsõidukite sireene, peolt naasnud noori koos ülevoolavate muljetega, trammide möödumist, lennukite müra. Kui sellele lisada veel majasiseselt tulevad helid, jõuame kiiresti taluvuse piirile. Eriti kui väsimus on peal ja nii tahaks vaikuses magada.\nKes on kasvõi kord kogenud vahet tavalise siseukse ja helitõkkesiseukse müra summutamise erinevust valib magamistoale kindlasti heliisolatsiooniga ukse.\nTöötage ja õppige vaikuses\nKui peres on lisaks gümnasistile või tudengile ka väikelaps, on hädavajalik helitõkkeuks. Ei saa ju keskenduda õppetööle ega ka kodukontoris töötades, kui kõrvaltoas on lapsed mänguhoos. See on uskumatu, kuidas me oleme harjunud meid segavate helidega ja samas oleme häiritud nendest helidest. Muutke oma kodu helitõkkeustega tõeliselt privaatsust toetavaks koduks!\nVajate rohkem infot?\nTutvuge siseuste tootevalikuga\nProovige siin, kuidas valitud uks sobib sisekujundusega!\nVALIGE SOBIVAIM UKS!\nNoppige parimad ideed galeriist!


Kohvimasin De'Longhi „U EN 110“ - Kohvisemu\nKÜLASTAGE MEIE POODI - KOSTITAME TEID KOHVIGA Vajate ausat konsultatsiooni? +372 65 800 90 Algus › Kohvimasin De’Longhi „U EN 110“\nKohvimasin De’Longhi „U EN 110“\nSpetsiaalsete Nespresso kohvikapslitega töötav espresso-masin teeb espresso valmistamise imelihtsaks. Kohvi valmistamine on sama mugav kui lahustuva kohvi tegemine, ainult et kvaliteedivahe on mäekõrgune. LIHTSUS\nTeil tuleb vaid asetada kohvikapsel oma kohale, sulgeda kaas, vajutada nupule ja kohvimasin alustab kohvi tegemist. PRAKTILINE DISAIN\nReguleeritav veeanuma koht ja kolm erinevat tassihoidja asendit. TAASKASUTATUD MATERJALID\n100% selle kohvimasina valmistamiseks kasutatud plastikust on taaskasutatud.\nValmistab ühe nupulevajutusega EspressoMust kohvTehnilised andmedGarantiiaegc: 24 kuud;Kasutavad: Kohvikapslid;Veepaagi maht: 0.7 l;Tootja: DeLonghi;Kohvimasina võimsus: 1260 W;Veepumba rõhk: 19 bar;Energiasäästurežiim: Jah;Andmed: Automaatne väljalülitus;Programmeeritav vee kogus: Jah;Mõõdud (KxSxL), cm: 25.1 x 11.5 x 36.9;Masina tüüp: Kapslimasinad;Reguleeritav tassihoidja kõrgus: Jah;Kaal: 2 kg;Päritoluriik: Hiina;Kasutatud kohvikapslite sahtel: Jah.\tTagasiside klientidelt


T.TEST - Office'i tugi\nExcel for Office 365 Mac-arvuti jaoks ette nähtud Excel for Office 365 Excel 2019 Excel 2016 Excel 2019 for Mac Excel 2013 Excel 2010 Excel 2016 Mac-arvuti jaoks Excel for Mac 2011 Excel Online Excel iPadi jaoks Excel iPhone'i jaoks Excel Androidi tahvelarvutite jaoks Excel Androidi telefonide jaoks Excel Mobile Excel Starter 2010 Rohkem... Vähem\nTagastab Studenti t-testiga seostuva tõenäosuse. Funktsiooni T.TEST abil saate määratleda, kas kaks valimit võivad tuleneda kahest samast aluseks olevast populatsioonist, millel on sama keskmine.\nFunktsiooni T.TEST süntaksil on järgmised argumendid.\nPiirangute_arv – nõutav. Määratleb jaotuspiirangute hulga. Kui piirangute_arv = 1, kasutab funktsioon T.TEST ühepoolse piiranguga jaotust. Kui piirangute_arv = 2, kasutab funktsioon T.TEST kahepoolse piiranguga jaotust.\nKui massiiv1 ja massiiv2 evivad erinevat hulka andmepunkte ja tüüp = 1 (paaris), tagastab funktsioon T.TEST veaväärtuse #N/A.\nKui piirangute arv või tüüp pole arvväärtused, tagastab funktsioon T.TEST veaväärtuse #VALUE!.\nKui mõne väärtuse piirangute arv pole 1 või 2, tagastab funktsioon T.TEST veaväärtuse #NUM!.\nFunktsioon T.TEST kasutab andmehulki massiiv1 ja massiiv2 mittenegatiivse t-statistika arvutamiseks. Kui piirangute_arv = 1, tagastab funktsioon T.TEST t-statistiku kõrgema väärtuse tõenäosuse eeldusel, et massiiv1 ja massiiv2 on sama keskmisega populatsioonide valimid. Kui piirangute_arv = 2, on funktsiooni T.TEST tagastatud väärtus kahekordne võrreldes juhtumiga, kui piirangute_arv = 1, ja vastab t-statistiku kõrgema absoluutväärtuse tõenäosusele "samade populatsiooni keskmiste" eeldusel.\nStudenti paaris t-testiga kaasnev tõenäosus kahepoolse piiranguga jaotuse korral.


Grete Paia tänavuse Eurovisiooni isiklikust lemmikust: see naine on ikka üliägeda häälega - Staarid - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\nGrete Paia tänavuse Eurovisiooni isiklikust lemmikust: see naine on ikka üliägeda häälega\n18. mai 2022, 16.00\nGrete Paia Foto: Märt Truman\nMuusik Grete Paia avaldas raadio Elmar saates «Mõni minut muusikata», et vaatas möödunud nädalavahetusel Eurovisiooni finaali ja elas Eestit esindanud Stefanile igati kaasa.\n«Otse loomulikult vaatasin eelmisel nädalal Eurovisiooni lauluvõistlust! Jälgisin finaali oma kodust, olin sel õhtul Tallinnas. Kuigi pean tunnistama, et häälte jagamise tulemust ei jõudnud lõpuni oodata – oli juba liiga hilja ja läksin magama,» sõnas Paia.\nLauljanna lisas, et tunneb siirast rõõmu selle üle, et Ukraina esindaja Kalush Orchestra lugu osutus ülekaalukaks võitjaks. «Eurovisioon on läinud küll suhteliselt poliitiliseks. Samas, Ukraina võit oli väga õige! See oli taaskord väike märgikene Venemaale,» rääkis ta.\nPaia lisas, et Stefani saavutuse ja etteaste üle oli tal samuti hea meel, ning kiidusõnu jätkus tal kolleegi kohta küllaga. «Päris ausalt – ma vaatasin Stefani esinemist lausa suu lahti! Ta suutis laval olla nii vabalt. Tundus, et ta teeks nagu igapäevaselt sellist asja... Esineb 200 miljoni inimese ees pidevalt ja muuseas. See emotsioon, mis ta edasi andis, oli lihtsalt mega. Kuid mulle tohutult meeldis Rootsi lugu «Hold Me Closer», mida esitas Cornelia Jakobs. See naine on ikka üliägeda häälega. Ja muidugi – lugu oli lihtsalt suurepärane,» sõnas Paia tunnustavalt.\nPúr Múddi liige Joonatan Siiman märkis raadio Elmarile antud intervjuus, et ka tema elas rahvusvahelisele lauluvõistlusega kogu tähelepanu ja huviga kaasa. «Mina vaatasin Eurovisiooni koos ühe sõbraga. Vaatasime Stefani esitust ja meile tundus, et sel mehel lavanärv justkui puudus. Tema töö oli lihtsalt super! Saatsime kindlasti väga õige inimese meid esindama,» märkis Siiman raadio Elmar päevaprogrammis «Mõni minut muusikata».


Lühiülevaade Põltsamaa valla 2021. aasta eelarvest - Uudised ja teated - Põltsamaa vald\nLühiülevaade Põltsamaa valla 2021. aasta eelarvest\n23.02.2021 309 Vaadatud\nPrint Lühiülevaade Põltsamaa valla 2021. aasta eelarvest\n2021. aastaks seatud prioriteedid:\nUue lasteaia ehitus Põltsamaa linna\n2021. aastal on plaanitud eelarve tulusid 14 831 400 eurot. Põhitegevuse tulude maht võrreldes 2020 a eelarve täitmisega ei suurene.\nEelarve tuludest 54% ehk 8 023 000 eurot moodustavad maksutulud, millest tulumaksu laekumiseks on kavandatud 7 627 000 eurot (võrreldes 2020. aasta tegeliku laekumisega kasvu ei ole). 2020. aasta novembri seisuga oli Põltsamaa vallas 4119 maksumaksjat. Aasta jooksul on lahkunud 134 maksumaksjat.\nTeenuste müügist kogutakse eelarvesse 924 800 eurot, ehk 6% tuludest. Suuremad omatuluallikad on teistelt omavalitsustelt laekuv õpilaskoha tasu, lasteaedade kohatasud ja Põltsamaa Valla Päevakeskuse teenuste müük.\nSaadud toetused moodustavad eelarvest 37%, ulatudes 5 468 600 euroni. Neist peamise osa moodustavad õpetajate palgakulude katmise toetus ja tasandusfondi eraldised, mis aitavad tagada väiksema tulukusega kohalike omavalitsuste üksustel neile pandud ülesannete täitmist.\nMuud tulud (kaevandamisõiguse tasud, vee erikasutustasud jms) moodustavad eelarve tuludest 3% ehk 415 000 eurot.\n2021. aasta kavandatud põhitegevuse kulud on 14 444 900 eurot, suurenedes võrreldes 2020. aasta eelarve täitmisega 5%.\nMajandamis- ja personalikulud tervikuna moodustavad 86% põhitegevuse kuludest ehk 12 426 700 eurot, jäädes võrreldes 2020 a samaks.. Antavad toetused moodustavad 10% ehk 1 485 800 eurot, kasvades 12%. Muude kulude osakaal on 4%.\nVolikogu, vallavalitsuse ja valimiste kulud, reservfond\nTeede ja tänavate hoolduse, valla busside, muuseumi ja lossikompleksi, IT, jm majanduse kulud\nJäätmekäitluse ning parkide ja haljasalade hoolduskulud\nHoonete majandamise ja tänavavalgustuse kulud\nSpordi, kultuurikeskuse, raamatukogu kulud ja toetused MTÜ-dele\nKoolide, lasteaedade, muusikakooli, haridusteenuse ostmise, huvihariduse, koolitoidu ning õpilaskodu kulud\n7 168 300\nAsendus- ja järelhooldusteenuse, päevakeskuse kulud ja sotsiaalabi toetused\n2021. aasta eelarves on planeeritud investeeringuid kokku 7 700 800 eurot, sh 1 085 300 euro eest toetuste arvelt.\n2021. aasta suuremad investeeringud on:\nUue lasteaia ehitus 4 500 000 eurot\nTeede investeeringud 1 108 200 eurot\nLille tn õppehoone renoveerimine 426 400 eurot\nLossikompleksi renoveerimine 412 500 eurot\nTänavavalgustuse renoveerimine 320 000 eurot\nPuurmani lasteaia renoveerimine 273 700 eurot\nRoosisaare arendus 263 900 eurot\n2021. aastal on plaanis võtta laenu 6 586 900 eurot, mis suurendab netovõlakoormuse 73%-ni ehk 10 763 400 euroni. Olemasolevate laenude tagasimakseid tehakse 2021. aastal 613 300 eurot. Põhitegevuse tulem on positiivne 386 500 eurot.


Üldised väljalaskemärkmed Family Safety Mail Movie Maker Photo Gallery Writer OneDrive Windows Movie Maker 2012\nKuva kõikMovie Maker ja Photo Gallery tuleb installida koos\nWindows Movie Maker ja Windowsi fotogalerii tuleb installida koos, kuna neil on palju ühiseid funktsioone.\nKui teil on installitud Movie Makeri või Photo Gallery vanem versioon, on teil pärast uueks versiooniks täiendamist mõlemad programmid installitud.\nMovie Maker ei käivitu, kui teie arvutisse pole installitud Windows Media Player\nMovie Maker ei käivitu, kui see on installitud operatsioonisüsteemi Windows 7 või Windows 8.1 versiooni, milles pole Windows Media Playerit. Avage veebileht Windows Media Playeri hankimine, et saada Windows 7 koos Windows Media Playeriga. Selle probleemi lahendamiseks operatsioonisüsteemiWindows 8.1 N-väljaande jaoks avage Microsofti allalaadimiskeskus ja installige meedia funktsioonipakett kõigile Windows 8.1 N- ja KN-väljaannetele.\nMovie Maker kasutab ulatuslikult teie videokaardi GPU-d (graafikaprotsessorit). Arvutitel, mille videokaardid on vanemad või ei ole mõeldud tipptasemel graafikakasutuseks, võib tekkida probleeme Movie Makeris video ja efektide renderdamisega. Selle probleemi lahendamiseks värskendage graafikadraivereid. Enne jätkamist käivitage Windowsi värskendused ja vaadake, kas mõnda draiverit on värskendatud. Kui värskendusi pole saadaval ja teil on ikka veel probleeme, proovige draiverid installida otse NVIDIA, Inteli või ATI/AMD veebisaitidelt.\nMovie Maker ei pruugi Windows 7 arvutites käivituda, kui teie videokaardil pole DirectX 10 funktsioone. Kui näete tõrget c945000e „Vabandust, Movie Maker ei saa käivituda. Kontrollige enne Movie Makeri taaskäivitamist, kas arvuti vastab minimaalsetele süsteeminõuetele, ja seejärel püüdke värskendada videokaardi draiverit. Avage Microsoft i klienditoe veebisait, et installida Direct3D värskendus DirectX 9 videokaartide jaoks.\nOperatsioonisüsteemiga Windows 8.1 arvutites võib eridraiveriteta graafikariistvara (st adapterid, mille tähis on Microsoft Basic Display Adapter) piirata Movie Makeri jõudlust.\nEelnevad videote salvestamise kohandatud sätted (Windows Live Movie Maker 2011 või varasemad prx-failide kohandatud sätted) ei ühildu programmiga Movie Maker 2012 ja need tuleb uuesti luua.\nVideostabiliseerimise funktsioon on saadaval ainult operatsioonisüsteemis Windows 8.1.\nSuvand Failide salvestamiseks ettevalmistamine dialoogiboksis Suvandid on saadaval ainult Windows 8.1-s.\nSuvand Burn to DVD (Salvesta DVD-le) on saadaval ainult Windows 7-s. See kuvatakse ainult juhul, kui Windows DVD Maker on installitud.\nMPEG-2 video ei tööta operatsioonisüsteemiga Windows 8.1\nMPEG-2-vorminguga videot ei toetata operatsioonisüsteemis Windows 8.1 vaikimisi. Seda toetatakse operatsioonisüsteemis Windows 8.1 Pro, milles on Windows Media Center. Kui kasutate operatsioonisüsteemi Windows 8.1 ja soovite kasutada MPEG-2-vormingus videoid, täiendage operatsioonisüsteemile Windows 8.1 Pro Windows Media Centeriga või installige muu tootja MPEG-2 videodekooder.\nMPEG-2 video ei tööta Windows Server 2012-s\nMPEG-2-vorminguga videot ei toetata Windows Server 2012-s vaikimisi. Kui kasutate operatsioonisüsteemi Windows 8.1 või Windows Server 2012 ja soovite kasutada MPEG-2-vormingus videoid, siis installige muu tootja MPEG-2-videodekooder.\nMovie Maker vajab operatsioonisüsteemi Windows Server 2012 installimisel lisakomponente\nMovie Makeri käivitamiseks operatsioonisüsteemis Windows Server 2012 tuleb teha lisatoiminguid. Essentialsi installimise järel serveri operatsioonisüsteemi võite avastada, et Movie Makeri käivitamine ebaõnnestub endiselt. Selle probleemi lahendamiseks Windows Server 2012-s installige järgmised serverikomponendid.\nServeri funktsioon Media Foundation\nServeri funktsioon Kasutajaliides ja taristu ja Töölauakogemus\nPaketi Desktop Experience installimisel tuleb installida ka funktsioon Ink and Handwriting Services.


Skandinaavialikud tapeedid FIONA® wall design | FiestaDesign tapeedisalong\nSkandinaavialikud tapeedid FIONA\nTaani tapeedibrändi FIONA® wall design iseloomustavad Skandinaavia minimalism, täiuslikkus ja luksus. Tapeedivaliku iseloomustab tugev skandinaavialik stiil, mis on segatud nii retro- kui ka tänapäevase stiiliga. Tapeedimustrid mõjuvad hästi loomulikult, eriti koos hästi läbimõeldud looduslikes toonides värvipaletiga.\nEDGE Heritage No Limits Living@HOME Nordic Compositions Nordic Elegance\nSkandinaavialikud FIONA tapeedid on tuntud kaasaegse disaini ja kvaliteedi poolest, mis on kõik fliistapeedid. Pakutakse väga erinevaid ilusaid värve, mustreid ja motiive. Rikkalik sortiment võimaldab täita ka nõudlikumate klientide soovid. Tapeedid sobivad nii koju kui kontorisse. Fiona tapeetide puhul on võimalik kombineerida nende erinevaid kollektsioone ja seeläbi saavutada ainulaadselt isikupärane tulemus.\nFIONA tapeedid sobivad laia valikusse interjööri ja tubadesse. Liim seina, tapeet üles serv serva vastu ja ongi puhas pea nähtamatute liitekohtadega tulemus. Tapeeti, mida on lihtne paigaldada on ka lihtne armastada!\n✓ puudub minimaalne tellimuse kogus\n✓ lühike tarneaeg\n✓ transpordime kaupa üle terve Eesti\nTapeedid FIONA wall design


SUPERSTAARID BIRGIT JA JÜRI ÜHENDAVAD SUVETUURIKS JÕUD – MuusikaPlaneet\nSUPERSTAARID BIRGIT JA JÜRI ÜHENDAVAD SUVETUURIKS JÕUD\n17. aug. 2015 @ 17:26\n“Eesti otsib Superstaari” esimese hooaja võitja Birgit ja viimase hooaja võitja Jüri Pootsmann on pannud jõud ja laulud kokku ning lähevad ühisele kontserttuurile.\n“Birgitit ma enne superstaari saadet ei tundnud, kuid nüüd kui see idee ühiseid kontserte teha välja pakuti, oleme avastanud, et muusikaliselt sobime väga hästi kokku. Oleme ka mõlemad Raplamaalt pärit – ju ka ühisest kandist pärit juured aitavad meil ühise keele leida,” rääkis Pootsmann.\nBirgit lisas, et Jüriga koos muusikat teha on suurepärane. “Kontsertidel laulame enamjaolt eestikeelseid lugusid, saatjaks meie head sõbrad Peter Põder kitarril ja Charles Aron Zobel akordionil, klaveril ja ukulelel. Esitusele tuleb nii minu repertuaarist pärit lugusid, kui Jüri viimane singel “Torm” ja superstaari saatest läbi käinud muusikat. Kuid võtame ette ka Jaan Tätte, Mahavoki kui ka Jaak Joala lauldud laule,” rääkis Birgit.\n21.08 Viimsi Püha Jaakobi kirik\n23.08 Haapsalu kuursaal\n24.08 Viljandi Sakala keskus\n25.08 Raikküla mõis\n26.08 Pärnu Ammende Villa aed\n27.08 Tartu Jaani kirik\n28.08 Kuressaare Arensburg Boutique Hotel & Spa\n30.08 Tallinna botaanikaaed\nSildid: BirgitCharles Aron ZobelJaak JoalaJaan TätteJüri PootsmannMahavokPeter Põder\nJärgmine uudis MERIT MÄNNISTE ESITLES OMA ESIMEST MUUSIKAVIDEOT\nEelmine uudis GETTER JAANI SKOORIS OMA 2015. AASTA TEISE #1 HITI\nJÜRI POOTSMANN LOODAB VARSTI UUE LAULU AVALDADA | ♫ MuusikaPlaneet ♬\n18. aug. 2015 @ 23:33\n[…] ilmumise kuupäeva ei ole veel paika pandud, rääkis Jüri, kellel algab reedel kontserttuur koos superstaarisaate esimese võitja Birgit Sarrapiga (endine Õigemeel, […]


Kes on Shia LaBeoufi isa Jeffrey Craig LaBeouf? Näitleja väidab, et tal oli vägivaldne isa ja ta oli ema vägistamise tunnistajaks - Uudised\nKes on Shia LaBeoufi isa Jeffrey Craig LaBeouf? Näitleja väidab, et tal oli vägivaldne isa ja ta oli ema vägistamise tunnistajaks\nShia ja Jeffrey avaldustest selgub traagiline lugu lapsepõlvetraumast ja perevägivallast\nUuendatud: 15. detsembril 2020 kell 02:23 PST Kopeerida lõikelauale\nJeffrey Craig LaBeouf (Megansi vangla), Shia LaBeouf koos ema Shayna Saide'iga (Getty Images)\nPäev pärast seda, kui 'Terminaatori' staari Shia LaBeoufi endine tüdruksõber, laulja FKA Twigs süüdistas teda kohtuasjas vaimses ja füüsilises väärkohtlemises, on lapsepõlvetraumast avanenud näitleja intervjuud viirusesse läinud. Nii näitleja kui ka tema isa avaldused uuesti ilmunud intervjuudest on päevavalgele tulnud ja teevad sotsiaalmeedias ringi. Need vanad, kuid kõnekad avaldused paljastavad traagilise loo koduvägivallast, mis juhtus tema ja tema emaga väga noorelt. 34-aastase karjäär oli uhke edulooga, kui ta oli 13-aastaselt peaosa Disney sarjas „Even Stevens”. Kuid tema lapsepõlv oli täis traume ja väärkohtlemist, kuna tal oli narkosõltlasest isa. kes teda suuliselt ja füüsiliselt kuritarvitas. Samuti paljastas ta, et oli oma ema vägistamise tunnistajaks alles 9-aastaselt. Juhtum jättis talle posttraumaatilise stressi häire (PTSD).\n'Ainus asi, mida isa mulle andis, oli mis tahes väärtus, on valu, näitles näitleja intervjuuga vesteldes ajakiri aastal 2014. Mu isa on enamiku minu põhiliste emotsioonide võti. Minu suurimad ja halvemad mälestused on isaga, kogu suurem trauma ja suurem pidu tulid temalt. See on negatiivne kingitus. '\nShia oli lapse isa kaubiku taga magamiskotil üles kasvanud väga madala sissetulekuga peres. Varem viibis ta üheksa-aastaseks saamiseni vaesuse käes Echo Parkis Los Angeleses. Tema isa Jeffrey Craig LaBeouf oli veteran, kes oli tunnistajaks kolmele Vietnami sõja turneele, kuid kummitasid sõja ajal nähtud kohutavate vaatamisväärsuste tõttu ja väidetavalt tulenes tema perekonnale tekitatud trauma. LaBeouf paljastas, et tema isa Jeffrey oli hot-dogi müüja ja ka rodeokloun. Ta oli ka süüdi mõistetud seksuaalkurjategija ning alkohoolik ja heroiinisõltlane. Jeffrey vangistati 1980. aastal naise vägistamise katse pärast, kui ta ründas tema autos võõrast inimest. 'Ma läksin ühisesse vägistamiskatse pärast. See oli aastal 1980. Mida iganes ma ka ei teinud, pole mul aimugi. Olin pimendatud purjus. Ma oleksin teinud kokaiini ja ka alkoholi. Ma olen 6 jalga 3; see inimene oli 5 jalga 2 ja 29 aastat vana. Mul oli südant valus teda kohtusaalis näha. Olin kohkunud. Mul pole aimugi, miks ma selles autos viibisin, kas ma autoga rööpasin või mis. Mul pole oma ajaloos vägistamist, nii et ma ei tea, kuid olin kohkunud. Mind valdas emotsioon. Ütlesin just: 'Teie au, ma ei osale konkursil. Kohtunik ütles: 'Okei, kolm aastat, üritas vägistamist,' ütles Jeffrey intervjuus Gen 2019. aastal.\nVastavalt Täht ajakirjas, vangistati Jeffrey aastatel 1981–1983 pärast süüdimõistmist. Ta oli ka nimekirjas Megani seaduse veebisait, mis annab inimestele juurdepääsu seksuaalkurjategijatele kogu USA-s. Kuid väidetavalt ei lõppenud tema seksuaalsed rünnakud sellega. Artikli järgi Päike , '2000. aastal süüdistas teda nimetu näitlejanna oma poja telesaate Even Steven võtteplatsil seksuaalses ahistamises. Shia kinnitas ka juhtumit, kus tema isa ründas homoseksuaalset Disney juhti, kes oli talle õnnitluskallistuse andnud. '\nJeffrey ja tema naine Shayna Saide läksid lahku, kui Shia oli kolmeaastane. Shia üheksa-aastaselt Echo pargi korterist välja tõstetud, kolis Shayna San Fernando oru ratturite jõugu pealinna Tujungasse. Oma turvalisuse pärast mures palus Jeffrey ratturinaaber Dave'il Shial ja tema emal silma peal hoida. Kuid Shayna vägistati oma kodus, mille Shia kuulis. Ma tardusin, ütles ta Ajakiri Esquire . Mees jooksis välja ja mu ema jooksis talle järele. Dave tuli jooksma. Mäletan, et tal oli amb. Meest ei tabatud kunagi.\nKuid tänapäeval on Shiat väidetavalt süüdistatud ise seksuaalses ahistamises. Variety kaudu avaldatud üksikasjalikus avalduses süüdistas FKA Twigs Shiat, öeldes: Shia LaBeouf teeb naisele haiget. Ta kasutab neid. Ta kuritarvitab neid nii füüsiliselt kui ka vaimselt. Ta on ohtlik. Liiga kaua on LaBeouf püüdnud vabandada oma taunitavat tegevust kui vabamõtleva 'kunstniku' ekstsentrilisust. Ehkki tema vägivaldse käitumise ajalugu oli hästi dokumenteeritud, on paljud meedias käsitlenud LaBeoufi kui kahjutut lõbusat kuju, mis on aidanud tal aastate jooksul jätkata naiste väärkohtlemise tsüklit. Naiste ärakasutamises ja peksmises pole midagi naljakat.\nTwigs on süüdistanud LaBeoufi selles, et ta andis talle teadlikult sugulisel teel levivat haigust. Nimetades teda ohtlikuks, on ta reedel, 11. detsembril nõudnud ka žürii kohtuprotsessi.\nmis õhtul teismeline ema 2 tuleb?\nkas Joan Jettil on kunagi olnud insult\ntõelised New Jersey netoväärtusega koduperenaised 2016


Soltau lahing – Vikipeedia\nOsa Hildesheimi piiskopkonna vaenusest\nHeinrich II (Noorem), kes kaotas lahingu, kuid pääses põgenema\n28. juuni 1519\nSoltau lähistel tänapäeva Saksamaal\nLüneburgi võit. Braunschweigi väed põgenesid ümberkaudsetesse rabadesse\nErich Vanem (sõjavang) Heinrich Keskmine\npiiskop Johannes IV\n4000 sundvärvatud maksuvõlgnikku\n700 soomustatud rüütlit\n24 kahurit 7000 jalaväelast\n1500 soomustatud rüütlit\narvatavasti 3000 – 3500 tapetut arvatavasti 10 – 200 tapetut\nSoltau lahing (saksa: Schlacht bei Soltau) leidis aset 28. juunil 1519 ja oli Hildesheimi piiskopkonna vaenuse, mis toimus aastatel 1519–1523, sõjaline kõrgpunkt. Mõned allikad kirjeldavad seda kui "viimast rüütlite lahingut" (Die letzte Ritterschlacht). Seda kirjeldatakse sageli ka kui "viimast keskaegset vaenust".\nVaenusel olid kõik selle aja aadliperede vahelise tüüpilise vaidluse tunnused. Selle keskmes oli tulude jaotus ja territoriaalsed nõuded, peamiselt Hildesheimi piiskopkonna maal. Kaks aspekti tegid selle siiski üsna erinevaks. Esiteks olid mõlema poole peamised eestvedajad vürstliku Welfide perekonna liikmed ja teiseks toetasid sõdivad pooled samaaegselt erinevaid pretendente Saksa-Rooma riigi keisri valimistel. Braunschweig-Calenbergi pool, mida juhtisid hertsogid Heinrich II ja Erich I, eelistasid Habsburgide Karli (hilisem keiser Karl V), Lüneburg-Hildesheimi liit, mida juhtisid hertsog Heinrich Keskmine ja piiskop Johannes IV, toetasid François I valimist uueks keisriks.\nVaatamata oma veenvale võidule Soltau lahingus kaotas Lüneburg-Hildesheimi liit lõpuks sõja Braunschweigi ja Calenbergi vastu, kui keiser Karl V keelas nii Lüneburgi hertsogi Heinrichi kui ka vürstliku piiskopi Johannese.\n3.1 Kokkupõrke algus\n3.2 Rünnak Braunschweigi 'asjatu lootuse' peale\n3.3 Rünnak Braunschweigi peaväe peale\n4.1 Ebakindlad asjad\nBraunschweigi väes oli umbes 7000 jalaväelast (kellest 4000 olid sundvärvatud maksuvõlgninud ja 3000 olid elukutselised Landsknechtid) ja 700 soomustatud ratsaväelast (Reisige). Lüneburgil oli ka väidetavalt üle 7000 jalaväelase, kuid nende ratsavägi, umbes 1500 ratsanikku, oli märkimisväärselt tugevam. Braunschweigil oli 24 kahurit ja koos nendega suur vankrikaravan; Lüneburgi suurtükiväe tugevus pole teada. Juhtus nii, et lahingus sai kasutada vaid kergemaid relvi. Elukutseline jalavägi võitles kompaktse ruuduna (Gevierthaufen). Šveitsi praktika kohaselt kandsid esimesed kolm kuni viis rida kuni 6 meetrit pikki piike, samas külgread olid varustatud peamiselt lühemate hellebardide või muu sarnasega. Mõnel juhul kanti kahekäemõõku ja arkebuuse, kuid need mängisid teisejärgulist rolli. Midagi pole teada relvadest, mida kandsid sundvärvatud.\nMõlemad armeed marssisid selle aja tavalises korras. Eesotsas oli avangard (Vortrab), tuntud ka kui Verlorener Haufen või 'asjatu lootus', mis Braunschweigi väe puhul koosnes umbes 1500 Landsknechtist, keda saatis 300 ratsaväelast ja suurtükiväe jagu (arvatavasti välisuurtükid). Sellele järgnes 4500-meheline peavägi (500 Landsknechti, keda saatsid ülejäänud ratsaväelased) ning arjergard (Nachhut), 1000 Landsknechti. Vankrikaravan võis olla vähemalt sama suur kui armee ise, eriti Braunschweigi poolel, mis võttis sellega suure osa varakambrist ja selle sõjafondist. Midagi ei ole teada Lüneburgi armee marsikorrast, kuid arvatavasti sarnanes see Braunschweigi omaga. Kuid teadmata on põhjused, miks Lüneburg võimaldas oma jalaväelastel maha jääda, nii et 28. juunil seisis esialgu vaid nende ratsavägi Braunschweigi teel ees.\nPärast pikka, ajuti paralleelset jälitust kohtusid mõlemad armeed umbes 28. juuni keskpäeval 1519 Soltaust loodes Vahlzeni ja Langeloh' külade vahel. Ilm oli soe, kuid pilvine. Mõlemad pooled hõivasid kõrgendiku, mille vahel oli tükike soist maastikku umbes 700 meetrit lai. Braunschweig, näoga lõunasse, turvas oma tiivad kahe rabaga, Vahlzeni raba (Vahlzener Moor) läänes ja Dickmoor idas (viimane paistis olevad vesisem ja soisem).\nTäpset informatsiooni kahe väe positsioonidest ei ole olemas. Kuid on teada, et Lüneburg jagas oma ratsaväe viieks Fähnleiniks, neli 225 ratsanikuga igas ja üks 600 ratsanikuga. Arvatakse, et Braunschweig jäi suuresti oma marsiformatsiooni ja pani vaid oma 700 ratsanikku avangardi kõrvale. Kui oleks võimalik, oleks nad viinud ka oma suurtükid positsioonile hõivatud künka serval. Samas on tõenäoline, et kaks juhtivat hertsogit ei leppinud vaenlase vastu ettevõetavas tegevuses kokku.\nInfohütt lahinguvälja juures Wiedingenis\nKokkupõrke algus[muuda | muuda lähteteksti]\nKummalisel kombel alustas lahingut Lüneburg, kuigi alustamiseks oli tal käepärast vaid oma ratsavägi (kuigi parem). Heinrich Keskmise raporti kohaselt käivitasid kolm tema ratsaväe väikest Fähnleini frontaalrünnaku Braunschweigi ratsaväe vastu. Neljas Lüneburgi Fähnlein haaras vastase ratsaväge tiivalt ja pani selle ülepeakaela põgenema lähedalasuva Vahlzeni raba suunas, kus paljud põgenevad ratsanikud kaotasid oma elud. Suur Fähnlein (600 ratsanikku) ei olnud selleks hetkeks lahinguga hõivatud. Mida Braunschweigi avangard (1500 Landsknechti) ratsaväe lahingu ajal tegi, on selgusetu. See pidi oma ratsaväest olema nii kaugel, et viimast sai tiivalt haarata.\nRünnak Braunschweigi 'asjatu lootuse' peale[muuda | muuda lähteteksti]\nKuigi osa võidukatest eskadronidest jätkas põgeneva vaenlase jälitamist, ründas Lüneburgi suur rüütlite Fähnlein nüüd vastaste isoleeritud avangardi, ilmselt toetatuna taas tõhusast tiibmanöövrist nelja väikese Fähnleini poolt, kes tegutsesid väga osavalt. Landknechtid andsid Lünebergi ratsaväe šokirünnakule järele, suurtükiväelased löödi rivist välja. Tulemusena purustati 'asjatu lootus' ja aeti Dickmoori. Kuna see raba oli soisem kui Vahlzeni raba, kaotas palju suurem hulk põgenevaid sõdureid seal oma elu. Nüüd jäid väljale vaid Braunschweigi peavägi ja arjergard, kui Lüneburgi jalaväelased lõpuks saabusid.\nRünnak Braunschweigi peaväe peale[muuda | muuda lähteteksti]\n4500-meheline Braunschweig peavägi ilmselt ei jätnud oma küngast. Kuid vaatamata ründajate edenemisele ülesmäge pani peavägi vähe vastu. See oli vaevalt üllatav arvestades nende kamraadide saatust ja fakti, et suurem osa peaväest koosnes väljaõppimata sõduritest. Ilmselt ei toetanud neid arjergard, mis võis olla juba põgenenud. Braunschweigi armee peavägi tegutses frontaalselt oluliselt parema Lüneburgi jalaväe vastu, samas vaenlase ratsanikud ründasid tiibu. Braunschweigi peavägi löödi tagasi ja põgenes nagu avangard enne. Sellega oli lahing läbi. Juhuslikud kokkupõrked venisid öösse, rikkalikult koormatud Braunschweigi vankrikaravani ja sõjakassa hõivamine oli peamine eesmärk.\nPärast[muuda | muuda lähteteksti]\nVõidetud Braunschweigi armee kaotas arvatavasti umbes 3000–3500 meest tapetutena, enamus neist uppus rabadesse, samuti arvukalt vangidena (sealhulgas Calenbergi hertsog Erich I). Püüti kinni ka 136 aadlimeest ja 400 sõjaratsut, koos Braunschweigi hertsogite hõbeda, lauanõude ja garderoobiga ning sõjakassa 10 000 guldeniga. Võitjad, seevastu, kandsid vaid kergeid kaotusi. Raportid mainivad 10–200 surnut. Esimene arv (10) on väheusutav, isegi kui võtta arvesse Lüneburgi vägedele soodsaid asjaolusid. Haavatute kohta pole arvusid antud, kuigi tavaliselt ületavad need suuresti tapetute arvu. Raport 3000–3500 surnu kohta Braunschweigi poolel on selgelt hinnanguline ja põhineb arvatavasti pärast lahingut kokkukogutud laipade arvul. Mõlema poole aadel kurtis lahingus suure arvu hobuste kaotamise üle. See võis olla tingitud asjaolust, et ratsavägi tegi Soltaus põhilise töö (mis Lüneburgi puhul mõjutas vähemalt lahingu esimest poolt). Samuti on täiesti võimalik, et porine maastik põhjustas paljude hobuste surma.\nEbakindlad asjad[muuda | muuda lähteteksti]\nVäheste raportite tõttu on lahingu käiku raske täielikult taastada. Näiteks on selgusetu, miks jäi Lüneburgi jalavägi marsil maha, mis roll oli Braunschweigi suurtükiväel, kuidas ratsavägi sai mängida otsustavat rolli soisel maastikul ja eriti, kuidas suutsid Lüneburgi väed nii kergesti esmalt vaenlase ratsaväge haarata ja siis ka selle avangardi.\nSilmatorkav on, et taktikaline edu oli algusest peale Lüneburgi armee poolel. See pidi olema vastavate juhtide otsus, mis tekitas selle olukorra. Kes tegi need otsused ja miks, jääb selgusetuks. Ratsaväe kasutamine alguses võis aset leida vaid kirjeldatud viisil, kui Braunschweigi ratsanikud ründasid oma vastaseid. Teisiti jääb see mõistatuseks, kuidas 'asjatu lootus' kaotas kontakti oma ratsaväega, tegur, mis lõpuks viis mõlema väe langemiseni.\nCalenburgi Erich vangistati, kuid vabastati hiljem mitme linnuse loovutamise ja kopsaka lunaraha eest piiskop Johannesele. Heinrich Noorem põgenes Rothenburgi lossi. Kuigi Heinrich Keskmine ja piiskop Johannes IV said Soltau võidu abil võtta mõneks ajaks kontrolli piirkonna olukorra üle, võttis keisririigi laiem poliitiline suund teise pöörde. Pärast Habsburgide Karli uueks keisriks valimist tegi kaotanud pool mitmeid katseid, et näidata Soltau võitjaid halvas valguses. Kuna viimased toetasid François I-st, ei olnud Karl V reaktsioon üllatav. Lõpuks nõustus Lüneburg-Hildesheimi pool 1523. aasta Quedlinburgi lepingus suurte varaliste kaotustega. Soltau võitja Heinrich Keskmine pandi keisri keelu alla ja pidi 1520. aastal otsima Prantsusmaalt eksiili. Aastal 1530 võttis Karl V keelu maha ja hertsog Heinrich sai oma viimased aastad veeta Wienhausenis Celle lähedal, kus ta aastal 1532 suri. Ka piiskop Johannes pandi keelu alla ja vabastati hiljem ametist.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Soltau_lahing&oldid=5629877"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 20:31, 13. mai 2020.


Duubelrulood - Kardinad OÜ\nDuubelruloo sobib suurepäraselt kaunistama kodu või kontorit olles pilkupüüdvaks sisekujunduselemendiks.\nDuubelruloo on kahekordsest kangast ruloo, mille vaheldumisi olevate läbipaistvate ja läbipaistmatute horisontaalsete triipudega kangaga on võimalik lasta valgusel läbipaista või vastupidi valgusel mitte lasta läbipaista.\nDuubelruloo eelised – palju kasutusvõimalusi\nÜhe lihtsa liigutusega saab muuta kardina läbipaistmatuks, liigutades läbipaistmatu triibuga kangakihi läbipaistva kangakihi taha. Hoides kahe kangakihi triibud kohakuti saab päevavalgus tuppa paista. Allalastuna võtab erineva läbipaistvusega ruloomaterjal kinni terava päikesevalguse, pimendatama sealjuures ruumi ning võimaldab läbi kardina välja näha. Lisaks saab duubelrulood liigutada sarnaselt tavapärasele ruloole üles, et aknapind jääb täielikult vabaks. Duubelruloo annab võimaluse tekitada läbipaistmatu kardina poole või kolmveerandi aknapinna ulatuses.\nRuloo kangaste erinevad värvitoonid ja triipude intensiivsus võimaldavad tekitada ruumis nii pehmemaid kui ka kontrastsemaid lahendusi. Duubelruloo annab sisekujundusele palju juurde nii omaette elemendina kui ka tekstiilkardinatega kombineerituna.


📄 Merovingide kunst | Kultuur-Kunst - Kunstiajalugu\nMerovingide kunst (2)\nVarasel keskajal - mida kunstiajaloos Frangi riigi valitsejasuguvõsa järgi nimetatakse Merovingide ajastuks - olid esiplaanil hoopis teised kunstialad kui praegu. Kõige arenenum oli kunstkäsitöö. Barbarid tõid endaga kaasa oma rahvakunsti ja omad arusaamad ilust. Rikkalikult kaunistati isegi igapäevaseid tarbeesemeid. Palju kasutati nn. pael- ehk põimornamenti. See koosneks nagu lõputust ribast, mis põimudes katab\nrauno00 Õppematerjali autor\nHea referaadi alus\nvarasel keskajal, selliseid raamatuid, raamatute pilte, loodi iirimaal\nwapz0r: hea ülevaade, mind aitas. (Y)\nGerda111: Käib kah :)\nKreeka ja Rooma kõrgkultuuriga paralleelselt arenes põhja pool Rändrahvaste e. Nomaadide kultuur, kes elasid stepialal Hiinast Ungarini. Kõige levinum oli kunstkäsitöö, arhitektuur ja maalikunst rändava e...


Kirsikka kasiino ülevaade – tutvustus, boonused, ja muu oluline\nKodu\t» Kirsikka kasiino\nAutor: Siim Uuendatud: 24 Sep 20\nKirsikka kasiino ülevaade: Boonused, tutvustus, ja kõik muu\nTähelepanu: Kirsikka kasiino on tänaseks päevaks suletud! Kirsikka asemel soovitame mängida soovides avada hoopis Kiirkasiino või Boost Casino lehekülg.\nKirsikka kasiino on 2018. aastal loodud ja äsja ka eestlastele uksed avanud kasiino. Tegemist on põhimõtteliselt Karhukasino klooniga, või siis võib-olla vastupidi, ja samal ajal ka vaid eestlastele mõeldud Kiirkasiino kadunud Soome vennaga. Kõik mainitud kasiinod on Play North OÜ kasiinod.\nKuigi Kirsikka on ehk pisut rohkem orienteeritud Soome turule, on selles siiski võimalik konto luua ja turvaliselt mängida ka eestlastel.\nTripe Edge Studios\nEelkõige slotid – võimalik on mängida rohkem kui 600-l erineval mänguautomaadil. Lisaks on olemas ka mõni live kasiino laud.\nEi. Hetkel on tervitusboonus vaid Soome mängijatele.\nEi. Kui, siis vaid Soome mängijatele.\nEi – vajadus selleks puudub.\nKirsikka tervitusboonus – 200 tasuta spinni Book of Dead mängus\nKirsikka kasiino tervituspakkumine uutele mängijatele on 200 tasuta spinni Book of Dead slotimängus. Küll aga on vähemalt praegusel hetkel see tervitusboonus kättesaadav ainult soomlastele. Eesti mängijatele Kirsikka hetkel ühtegi tervitusboonust ega ka erinevat tüüpi teisi boonuseid ei paku.\nLoodetavasti see aga mingil hetkel muutub, ja kohe kui meil selle kohta uudiseid on, anname sellest siin ka teada.\nKirsikka VIP programm ja lojaalsusboonused\nKirsikka kasiino pakub mängijatele igapäevaseid boonuseid nagu näiteks Ninja Casino, aga hetkel on ka need mõeldud vaid soomlastele.\nKirsikka kasiino mänguvalikus on üle 600 slotimängu ja lisaks on võimalik mängida ka mitmetel live kasiino laudadel.\nSlottide valikus on olemas suurepärane valik erinevaid videoslotte. Valida on võimalik nii juba tuntud mängude hulgast Book of Dead, Dead or Alive, ja Blood Suckers, aga ka näiteks alles äsja välja tulnud mängude hulgast nagu näiteks Testament, Aztec Bonanza, Barbarian Fury, või Attack on Retro.\nSoovides aga mängida live kasiinos ilma kodust lahkumata, on võimalik mängida ka erinevaid live kasiino mänge.\nPeaks küll ära mainima, et eraldi live kasiino mängude kategooria Kirsikka kasiinos puudub. Live kasiino mängude leidmiseks tuleb vasakpoolses menüüs asuvasse mänguotsingusse panna sõna „Lobby”, mis peaks leidma nimetuse “Live Lobby”. Avades Live Lobby avanevad sinu jaoks erinevad live kasiino mängud.\nKirsikka Live Lobby mänguvalikust leiad kindlasti ka just sulle sobiva live ruleti laua.\nSamuti leiab Live Lobby pealkirja alt piisavalt blackjacki laudu.\nSisse- ja väljamakseid saavad eestlased Kirsikka kasiinos the Trustly kaudu. Kirsikka toetab selleks hetkel kolme eestlaste poolt kasutatavat panka – LHV, Swedpank, ning Luminor. Teiste pankade kliendid hetkel makseid teha ei saa.\nKirsikka minimaalne sissemakse on hetkel 10 eurot ning minimaalseks väljamakse suuruseks on 30 eurot. Ehk siis need numbrid on suhteliselt sarnased näiteks Kiirkasiinole ja täpselt samad nagu Karhukasino puhul.\nTrustly (Swedbank, LHV ja Luminor)\nKirsikka pakub mängijatele kui mitte rohkema, siis vähemalt 12 erineva mängutootja poolt arendatud mänge.\nKirsikka kasiino kasutusmigavus\nVõrreldes oma sõsarkasiino Karhukasinoga on Kirsikka pisut igavama väljanägemisega – kasutatud on valget tausta ja siis lisaks halli, purpurpunast ja musta värvi.\nAga kuna tegemist on ülilihtsa kasiinoga, mida ei ole absoluutselt mõtet liiga keeruliseks tehagi, siis tegelikult on kõik väga lihtne ja loogiline.\nAinsana võiks nuriseda kahe asja üle – esiteks võiks live kasiino lobby olla eraldi juba menüüs välja toodud. Teiseks võiks olla võimalik mänge otsida ka mängutootjate järgi.\nLisaks võiks tegelikult ära mainida ka selle, et kuigi tegemist on üliuue kasiinoga, ei ole siiski kahjuks tegemist kontovaba kasiinoga, ja registreerumisprotsess võib selle võrra pisut aeganõudvam ja tülikam olla, aga sellest lähemalt juba hetke pärast.\nVäga positiivse aspektine peaks uuesti ära mainima Kirsikka lihtsuse – puuduvad igasugused plinkivad tulukesed, bännerid, ja kõiksugu muud häirivad lisad.\nKirsikka kasiinol puudub eraldi mobiilirakendus mänguautomaatidel spinnimiseks, aga selle järgi ei ole ka absoluutselt mitte mingit vajadust. Kõik mängud on lihtsalt mobiilis mängitavad ka kasutades mõnda suvalist nutitelefonis olemasolevat internetilehitsejat.\nKirsikka klienditoega ühendumiseks on hetkel peamiseks variandiks vestlusaken. Ning vestlusakna kaudu saab reaalajas abi alates kella üheksast hommikul kuni südaööni (09:00-00:00).\nLisaks on võimalik klienditoega ühendust võtta ka e-kirja teel saates neile küsimusi aadressile [email protected].\nJa kuigi lähtuvalt sellest, et hetkel Kirsikka kasiinoboonused on mõeldud vaid soomastele, võiks ju arvata et klienditugi on saadaval vaid soome keeles, siis õnneks nii see siiski ei ole. Oleme klienditoega suhelnud, ja sattusime esimese asjana kohe eestlase otsa. Seega võib suhteliselt kindlalt öelda, et Kirsikka klienditugi on saadaval nii soome, eesti, kui ka näiteks inglise keeles.\nKirsikka konto loomine\nKirsikka konto loomisel on kolm etappi.\nEsimene etapp on kõigest oma e-posti aadressi sisestamine ja salasõna valimine.\nSeejärel tuleb kirja panna sinuga seotud info nagu isikukood, aadress, sünniaasta jms.\nNing viimases etapis pead üles laadima ka oma isikut tõendava dokumendi koopia. Samuti on tõenäoliselt vajalik sinu koduaadressi kinnitamine – seda saad teha tehes pildi mõnest sulle saadetud arvest.\nKüsisime Kirsikka klienditoelt ka seda, kas mingi hetk siiski on plaan ka kontovabaks muutuda ja seeläbi registreerumisprotsessi lihtsustada ja kiirendada, aga vastus sellele on hetkel ei.\nNii nagu Kirsikka sõsarkasiinos annab ka Kirsikka kõigile mängijatele võimaluse soovi korral enda mängimist paremini kontrolli all hoida pakkudes selleks mitmeid erinevaid võimalusi.\nSoovi korral on enda jaoks võimalik paika panna sissemakse limiit, mida on võimalik seadistada nii ühe päeva, ühe nädala, kui ka ühe kuu peale.\nSamuti on soovi korral võimalik piirata oma mänguaega mingi kindla perioodi vältel.\nKui sa soovid oma konto lühiajaliselt (kuni kuueks kuuks) sulgeda, on ka see võimalik.\nKonto täielikuks sulgemiseks on vaja ühendust võtta Kirsikka klienditoega.\nTurvalisus ja aus mäng on Kirsikka kasiinos garanteeritud\nEesti Maksu- ja Tolliamet hoiab silma peal ja teeb ka pidevaid kontrolle kõikide Eesti litsentsi omavate kasiinode juures. Ja sama teevad nad ka Eestis registreeritud Kirsikka kasiino puhul.\nSamuti on Kirsikka mänguvalikus AINULT tuntud ja turvaliste mängutootjate toodang.\nKirsikka kasiino omanikuks on Play North OÜ ning nende hasartmängulitsentsi number on HKL000295. Lihtsalt juhuks kui keegi peaks soovima seda kontrollida.\nKirsikka: meie hinnang\nKirsikka kasiino on üks igati lihtne kasiino. Tegemist on eestlase jaoks boonusevaba kasiinoga, mis aga ühtlasi tähendab seda, et boonuste tingimuste lugemise asemel saab kohe mängimise kallale asuda.\nAinsa suurema kriitikana võiks öelda, et uue kasiinona võiks Kirsikka olla siiski juba eos kontovaba kasiino, aga seda ta kahjuks hetkel ei ole. Võib-olla oleme muidugi meie siin eestikasiino.com lehe seltskonnas viimase aasta jooksul liiga ära hellitatud ja ootame nüüd juba kõigilt kasiinodelt registreerumisel liigset lihtsust.\nSarnaselt Kiirkasiinole on Kirsikka loodud inimeste poolt, kes ka ise kasiinos hea meelega aega viidavad, ja lähtuvalt sellest ei soovigi aega kulutada erinevate boonuste tingimuste lugemisele.\nSeega kui soovid kohe mängima asuda, siis Kirsikka online kasiino on selleks väga hea variant.\nKas Kirsikka kasiino pakub eestlastele tervitusboonust?\nKirsikka kasiino pakub hetkel boonuseid, s.h tervitusboonust, ainult Soome mängijatele. Eestlaste jaoks on hetkel tegemist boonusevaba kasiinoga ja ühtegi tervitusboonust ega muud sellist eestlastele ei paku. Eestlane saab kohe ilma viivitamata kohe mängimise kallale asuda.\nKuidas saavad Eesti mängijad Kirsikka kasiinosse sissemakse teha?\nKirsikka kasiino pakub Eesti mängijatele nii sisse- kui ka väljamaksete tegemiseks võimalust kasutada Trustly kiirülekande teenust. Hetkel toetab Kirsikka nii LHV, Swedbank, kui Luminor panga kaudu maksete tegemise võimalust.


DOTA 2: KUIDAS MÄNGIDA DOTA AUTO MALET, NII ET SEE ON AURU PALAVIK - 2021\nDotA 2 on saanud Dota Auto Chess modi, mis on saadaval tasuta allalaadimiseks Steam'is, kus mängijad saavad silmitsi kiirema ja strateegilisema võitlusstiiliga. Lihtsalt vali mängu üksused ja viia need lauale, kus nad seisavad silmitsi teiste mängijate valitud meeskondadega. Kas pole veel uudsust proovinud? Vaata seda:\nMMR-i vaatamine ja kalibreerimine DotA 2-s\n1. samm. Avage Steam, klõpsake vahekaarti ühenduse ja valige Workshop. Otsi otsinguribalt Dota 2;\nSamm 2. Kasutage Dota 2 lehel otsinguvälja, et otsida Auto Chess. Jätkamiseks vajutage enter;\nOtsi Auto Chess'it Stage'i Dota 2 Workshopis\n3. etapp. Valige Auto Chess (poolt ootab), klõpsates mod-lehele;\n4. samm. Auto Chessi allalaadimiseks klõpsake rohelisel nupul „Telli“. Kui teil on mäng arvutis avatud, sulgege see ja avage see uuesti. Kui teie arvutisse pole veel installitud Dota 2, laadige see tasuta alla ja Auto Chess installitakse automaatselt;\nVajuta, et alla laadida Auto Chess Dota 2 jaoks\n5. samm. Pärast Auto Chess'i installimist avage oma arvutis Dota 2 ja klikkige vahekaardil "Game Room", et kontrollida alternatiivseid režiime. Leidke nimekirjast Dota Auto Chess ja klõpsake "Play";\nKlõpsake mängu, et alustada mängu Dota Auto Chess\n6. etapp. Mängus on kulla punktid, et osta oma meeskonna eest võidelda. Iga vooru, osta uusi osi, et muuta oma meeskond tõhusamaks;\nOsta oma Dota Auto malelaua osi\n7. samm. Ühikute kasutamiseks klõpsake neid, hoidke Q-klahvi ja liigutage need lauale. Sul on piiratud arv tükki ühe käigu kohta (seda saab vaadata ekraani ülaosas asuvast sakist);\nLiigutage oma seadmeid Dota Auto malelauale kasutades Q\n8. samm. Pärast osade paigutamise etappi ühendatakse teid ühe mängu vastastega ja teie meeskonnad seisavad üksteise vastu automaatselt. Oma varude elemente saate kasutada märkides, et tagada rünnaku parandused, elu taastamine ja muud efektid.\nVõidelda vastastega, kasutades oma Dota Auto Chess-tükkide meeskonda


Eks- ja inklusiivne viidikas\nSõnaga „eksklusiivne“, mis algselt tähistas mittekaasaarvatavat, eralduvat, ligipääsmatut (nt aadellikku seltskonnaringi puhul), on kaubakiitjad hakanud lihtsurelikke peibutama ja nüüdses kõnepruugis tähistab see hoopiski asju või teenuseid, mis on küll harvemad ja erandlikumad, ent siiski kättesaadavad, kui piisavalt raha välja anda. Minus on see sõna oma võõra kõla ja väljavalitusele rõhuva epakusega tekitanud sisemist muiet ning kirjalikult kasutasin ma seda sõna siinkohal tõesti vist esmakordselt.\nInimese ablas hing ihkab kättesaamatut, kauget ja/või kallist, eksklusiivset. Paku talle haiuime, kilpkonnasuppi või kaaviari ja ta usub tõemeeli, et need on ülimalt maitsvad road — peavad ju olema, kui nii palju maksavad! Ent niisuguste roogade hinnad ei ole tegelikus vastavuses nende maitse- ja toiteväärtusele, enamuse hinnast maksame eksklusiivsuse eest. Kusjuures roog, mida siiski on võimalik raha eest osta, ei ole ka justkui see päris eksklusiivne asi, miskit jääb nagu puudu…\nNüüd jõuan tuumani — proovige Eestimaa poodidest või turgudelt osta viidikat. Söön oma kahva ära, kui see kellelgi korda läheb. Pole! — kalalettidel on viidikas nii eksklusiivne kalaliik kui veel olla saab. Seevastu meie jõgedes ja järvedel on viidikas inklusiivne: teda on neis rohkelt ja ta on ka üsna kergelt kätte saadav. Õngitsejad, kes on häälestunud särje või ahvena tabamisele, on viidikatega sageli suisa hädas — viidikad sikutavad õngesööta ning ei lase teisi kalu konksu lähedale.\nHarjunult peame headeks ja maitsvateks kaladeks esmajoones suuri kalu. Nii pole see aga kõikjal, nt Kreekas hindavad sööjad märksa kõrgemalt väikesi kalakesi, nn peenkala. Just viidikaid on kõrgelt hinnanud ka prantsuse köök: Pariisis Seine´i kaldal istuvad elukutselised viidikapüüdjad kinnitasid varruka külge tüki roiskuvat kamarat, mis meelitas kohale porikärbseid, kes osavalt kinni püüti ja pandi konksule viidikasöödaks.\nOma rasvasuselt (2-7%) ja kalorsuselt (110-140) on viidika liha märksa kõrgem haugi, ahvena, koha, särje, kogre või linaski lihast, ta on toiteväärtuselt enam-vähem võrdne karpkalaga ning jääb natuke alla latikale. Liha on õrn ja hea maitsega. Maitsvad on viidikad supina, praetuna, röstituna ja suitsutatuna, ent ühtki viidikaroogade retsepti te kusagilt ei leia — nii eksklusiivne kala. Soomus tuleb maha väga kergelt, ent seda tasub ära võtta vaid siis, kui suppi keedame, et leem ei läheks soomusepuruliseks. Muide, viidika helkivatest pisisoomustest valmistati minevikus võlts-pärlmutrit.\nKäes on suur suvi. Kui teie suvekodu lähedal on sobilik jõgi või järv, minge koos laste, õdede-vendade või külalistega viidikaid püüdma. Kerge ujuk (0,5-1,0 g), peenike tamiil (0,08-0,12 mm), väike konks (nr 12-16), söödaks mistahes tilluke ussijupp, putukas või leivakuulike, peibutuseks võib heita veepinnale leivapuru või ka lihtsalt liiva, õngitsemine ise käib aga üsna pinna lähedalt, vee ülemistest kihtidest. Tehke omavaheline püügivõistlus. Orientiiriks olgu öeldud, et soomlaste andmeil on mitteametlikuks maailmarekordiks 538 viidikat tunniga. Kinnipüütud kaladega nähke natuke vaeva ja sööge need üheskoos ära.\nKas see poleks üks tõeliselt eksklusiivne puhkusepäev eestimaiselt inklusiivsetes oludes?


KUULA | Koroonapassi lahendust välja töötav riigiametnik avameelselt WHO-st: tegu on intellektuaalse korruptsiooniga - Ärileht\nKUULA | Koroonapassi lahendust välja töötav riigiametnik avameelselt WHO-st: tegu on intellektuaalse korruptsiooniga\nEesti ja teised riigid, Euroopa Liit ning Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) tegelevad kõik nn vaktsiinipasside väljatöötamise ja selle eri tahkudega. Riigikantselei diginõuniku Marten Kaevatsi tööks on koos WHO-ga kõik osapooled (ehk ca 194 maailma riiki) omavahel tööle panna, et digitõendid saaks ka päriselt koroonaajal reisimist lihtsustada ja riikide majandusi avama hakata. Kaevats on aga hiigelorganisatsiooni tegevuse suhtes ülikriitiline ning räägib sellest esimest korda avalikult just Majandusaruande saates.\nTänase Majandusaruande saatekülaliseks on riigikantselei diginõunik Marten Kaevats. Kaevats on juba pikalt töötanud koos maailma terviseorganisatsiooniga (WHO), et leida võimalusi eesti e-lahenduste ärakasutamiseks digitaaltervise valdkonnas. Koroonapandeemia ajal on Martenist saanud eestkõneleja selles, et Euroopa Liit võtaks digitõendi usaldusväärsuse tagamiseks kasutusele just Eesti väljatöötatud lahenduse.\nMis kasu nn koroonapassidest ikkagi on ja millal me neid päriselt kasutama saame hakata? Milline roll on ülemaailmses asjaajamises Eestil ning kas kõnealuseid tõendeid võiks ka riigisiseselt kasutusele võtta?\nNendele küsimustele annab Kaevats täna selgitusi ning räägib avameelselt ka oma kogemusest pea kaks aastat mammutorganisatsiooni WHO-ga koos töötades. Nimelt on ta asutuse töö ja selle korralduse suhtes äärmiselt kriitiline ning ütleb, et WHO lahendus koroonapandeemia ohjamisel suurendab tõenäoliselt riikide ebavõrdsust ülemaailmse kriisiga toimetulekuks veelgi - rikkad riigid saavad digitõendite kohustustega hakkama, ent vaesemad riigid ning arengumaad vajuvad vaid sügavamale kriisisohu, kui ei suuda oma elanikele vajalikke IT-lahendusi pakkuda.\nKaevats räägib saates, et WHO-s ollakse lähedal konkreetse lahendusega väljatulemisel, mis aitaks globaalselt riikidel teineteise digitõendid usaldada ja omavahel toimima panna, kuid Kaevatsi sõnul näeb ta, kuidas WHO muutub sellega "aktiivseks globaalse ebavõrdsuse ehitajaks".\n"Praegune peamine lahendus, mida WHO promob, muudab organisatsiooni globaalse ebavõrdsuse ehitajaks ehk eelistab rikkaid riike ning ahistab vaesemaid, kus pole nii palju raha ja oskusi. Antud hetkel minu meeskonna analüütilise töö tulemus on see, et WHO promotod lahenduse, usaldusraamistiku globaalne rakendumine võtaks aega 35,6 aastat. See ongi mu peamine kriitika WHO suhtes, sest mulle tundub, et maailmal pole 35 aastat aega Covidi-pandeemia lahendamiseks?!"\nKaevats selgitab, et WHO lahendus eeldab kõrget infotehnoloogilist kompetentsi avalikus sektoris ja märkimisväärseid kulutusi IT-lahendustele. "Avalikus sektoris ei toimi tavapärane "idufirmalik" mõtteviis, et mingi rakenduse kiirel skaleerimisl lahendatakse probleem ära. Tegu on avaliku sektori protsesside ja õigusruumiga ja inimeste oskusega asju püsti panna. Peamine pudelikael saabki tõenäoliselt olema vaesemates riikides. Maailma vaates ebavõrdsus kasvabki siis kui näiteks Sudaani ärimees tahaks maailmamajanduses osaleda, aga ta ei saa reisida, sest ta riigil puudub võimekus seda digitõendit luua," selgitas Kaevats.\n„Ma tahaks eksperdi ja riigiametnikuna panna kirja õppetunnid, mida WHO-ga koostööst saanud olen. Minu hinnangul on tegemist suhteliselt sügavale ulatuva intellektuaalse korruptsiooniga - küsimus on selles, et organisatsioon kui selline ei suuda täita oma rolli ja ülesannet, mis talle seotud on.\nMaailma mõttes on sellistele suurtele „akronüümidele" - nagu WHO on - vaja suuremat läbipaistvust ja vastutust. Avaliku sektori organisatsioonidega on tihti häda, et keegi justkui midagi teeb, aga kes täpselt, ei tea. Inglise keeles on terviseorganisatsiooni kohta hea sõnademäng ehk saabki küsida „WHO did it?!", aga kes see „who" seal on? Ma olen kindel, et on teisi võimalusi, kuidas ehitada usaldust. Usalduse ehitamisele ei saa tehnoloogiliselt läheneda, see on kultuuriline teema ning kogukonna ja usalduse ehitamist on võimalik teha hoopis parematel viisidel kui praegu.\nKuula saatest pikemalt Kaevatsi selgitusi ning tema nägemust ka küsimusele, kas vaktsineeritud võiksid saada ka riigisiseselt vabamalt ringi toimetada?\nEesti vaktsineerimistõendi saab patsiendiportaalist\nAlates eilsest saavad COVID-19 vastu vaktsineeritud inimesed läbi patsiendiportaali (digilugu.ee) luua endale tasuta võltsimiskindla vaktsineerimistõendi, mis võimaldab edaspidi Euroopa Liidus turvalisemalt liikuda. Tõendit saab kasutada nii nutiseadmes kui ka väljaprinditud kujul.\nVaktsineerimistõend on praegu mõeldud eeskätt piiriületusel vaktsineerituse tõendamise lihtsustamiseks ning sõltuvalt sihtriigis kehtivatest piirangutest võib anda vabastuse näiteks eneseisolatsioonist.\nNB! Vaktsineerimistõend ei ole eeltingimuseks riiki sisenemisel, samuti ei garanteeri see inimesele vabastust eneseisolatsioonist. Reisides tuleb alati arvestada võimalike piirangutega sihtriigis. Eesti vaktsineerimissertifikaadi tehnilise lahenduse valmimine võimaldab meil olla valmis Euroopa Rohelise digitõendi kasutuselevõtuks. Euroopa rohelise digitõendi kasutuselevõtuga luuakse piiriülene raamistik vaktsineerimiste, testimise ja läbipõdemise tõendite väljastamiseks, verifitseerimiseks ja tunnustamiseks, et lihtsustada Euroopa Liidu sisest liikumist.