Haanja 100 2005 - Leht 2 - velo.clubbers.ee\nPostitus Postitas kollane öösärk » 12. 08. 2005. 13:17\nesmaspäeval saan kipzi käelt maha mille Elvas üks hea mees mulle organiseeris, siis saab taas trenni tegema hakata....\nPostitus Postitas Ritsikas » 12. 08. 2005. 14:06\nholden kirjutas: Tiriks aegade hämarusest ühe teema üles.\nHuvitav ongi, et miks keegi pole juttu teinud, asi juba sisuliselt ukse ees. Eelregistreerimine algab juba 10 päeva pärast ning kestabki vaid 10 päeva.\nTahate ka Transalp olukorda saavutada, kus väga lühikese ajaga kohad välja müüdi?... .\nPeab endale miski reminderi panema...\nPostitus Postitas Külaline » 12. 08. 2005. 14:26\nOlen mõnda uut lõiku proovinud ja tundub nagu ikka haanjalikult......\nEks ma püüa selleks tasapisi harjutada ja siis isehakanud konkurent Vigurvändale ära panna. Ta kurivaim aint teisest kaalukategooriast ja minu kahjuks. Siin ronimise peal oleks taht pisu kergem olla. Tänases SL lehes oli artikkel kuidas kaotada 10 päevaga neli-viis kilo. Tegelt jõuaks veel.\nRajast kah. Kui see aasta ilm kuivem peaks olema, siis oleks vist lust sõita, kuna ei pea pori kogu aeg huulilt pühkima, mis on sinna joogipudelilt laekunud.\nTõusud on seekord Vällamäel vällamäelikumad. Kapsast vast ninast välja ei löö ja psüühiliselt ja vaimselt olen kindlasti teravam. Seekord vast päris läbimise peale välja ei lähe. Tahaks ikka kiirem olla kui eelmine aasta, kuigi rada on raskem tõusude poolest.\nJa eks ma taha üks kiiremaid regajaid kah olla.\nPostitus Postitas Mati » 12. 08. 2005. 14:29\nOlts kirjutas: ...Tõusud on seekord Vällamäel vällamäelikumad. Kapsast vast ninast välja ei löö ja psüühiliselt ja vaimselt olen kindlasti teravam. Seekord vast päris läbimise peale välja ei lähe. Tahaks ikka kiirem olla kui eelmine aasta, kuigi rada on raskem tõusude poolest.\n... räägib Haanjamaa miis. Värisege te põhjalagendike velled .\nLiitunud: 03. 07. 2005. 14:36\nPostitus Postitas arouser » 12. 08. 2005. 18:56\nMitu ratturit siis maksimaalselt H100 starti pääseb?\nPostitus Postitas dr Holden » 12. 08. 2005. 19:04\narouser kirjutas: Mitu ratturit siis maksimaalselt H100 starti pääseb?\nTäpset arvu polegi veel paigas, see sõltub ilmaoludest, mõningatest veel saavutamata kokkulepetest... Aga see arv on seal kusagil 300 kandis\nPostitus Postitas margus v » 22. 08. 2005. 07:57\nREGAMINE ALGAB VIIE MINUTIPÄRAST!\nPostitus Postitas Marti » 22. 08. 2005. 12:00\nEt Juunior endiselt rajale ei saa, aga miks?!\nPostitus Postitas erikr » 22. 08. 2005. 12:47\nMarti kirjutas: Et Juunior endiselt rajale ei saa, aga miks?!\nvastus on mälu järgi espordi möödundaatases H100 teemas, ei viitsi otsida.\nPostitus Postitas Nastix » 22. 08. 2005. 13:04\nMinu mälu järgi oli asi selles, et korraldajad ei taha endale seda jama kaela, kui alla 18 aastastega midagi juhtub.\nPostitus Postitas dr Holden » 22. 08. 2005. 13:22\nJah, tõsi ta on. Juhendis on punkt, mis ütleb, et osalejad osalevad omal riisikol. Kuni rattakodaniku 18-aastaseks saamiseni on tema riisiko kellegi teise - lapsevanema, hooldaja jne oma - järelikult kuni täisealiseks saamiseni ei saa osaleda. m.o.t.t.\nP.S. tean omast käest, et ajab närvi küll, olen ka 13-aastaselt Tartu suusamaratonile kippunud.\nPostitus Postitas KaupoR » 25. 08. 2005. 08:48\nHirmus kihk on sel aastal H100 rada selja taha jätta aga on mõned agad Juhendis on kirjas järgmine lause:\nOsaleda võivad kõik 1987.a. ja varem sündinud, kes on piisavalt treenitud distantsi läbimiseks.\nSünniaastaga mul probleeme ei ole aga see treenitus - sel nädalal sai 2000 km täis, H100 toimumise ajaks on kilomeetreid ehk ~3000 (lisaks veel jooksu mõnisada kilti). Vaadates, et mullu lõpetas 196 ratturit, siis tekkib tunne, et seal on tõesti ainult "vihased asjaarmastajad" koos. EEC kogemus on selline, et veidi lihtsamal rajal olen esimese poole sees (Elvas lausa esimene kolmandik) aga nt. Haanja maratonil sel aasta koht kohe 500 alguses (aeg 03h3min). Kui selle info põhjal on nõus keegi (soovitavalt H100 varasemalt läbinu) soovitama, et kas minna või mitte minna, siis oleksin väga tänulik. Ma tean, kui raske on sedasi teisele inimesele midagi soovitada aga ehk keegi püüab Ahjaa - eesmärk pole ennast pildituks sõita vaid pigem rada ~8 tunniga läbida ... ehk siis sõita benchmark järgmisteks aastateks\nKuna praegu kaldun ise sinna poole, et ikka osaleda, siis tunnen veel huvi, et kuidas on selle Kubija hotelli eripakkumisega (on eripakkumine või mitte) ja palju siit selle võimaluse kasutajaid on? Kuna enesel transpordivõimalust pole, siis ma võimalusel ühineksin mõne niiöelda ööbiva seltskonnaga, kes mind ka sinna ja tagasi toimetaks. Transat võivad pmst pakkuda ka mitteööbivad minejad.\nPostitus Postitas Mati » 25. 08. 2005. 09:29\nsqber kirjutas: ...Kui selle info põhjal on nõus keegi (soovitavalt H100 varasemalt läbinu) soovitama, et kas minna või mitte minna, siis oleksin väga tänulik...Ahjaa - eesmärk pole ennast pildituks sõita vaid pigem rada ~8 tunniga läbida ... ehk siis sõita benchmark järgmisteks aastateks\nIlma igusuguste kõhklusteta mine/tule. Läbid selle ürituse raudselt ja kui midagi erakorralist ka juhtub, siis on võimalus ka varem koju lõigata. Kogemus on igatahes kindlasti seda kõike väärt.\nPostitus Postitas Antti » 25. 08. 2005. 10:05\nEinoh, ütled, et sul on 2000 sõidetud ja h100'ks 3000. Ma ütleks Mati kombel, et anna aga tuld!\nEelmisel aastal ma pakun, et mul oli h100'ks mingi 2000 sõidetud, elioni lõpetasin üldarvestuses viienda saja sees, kuu aega enne h100't oli piisavalt kiire aeg ja trenn jäi natuke unarusse - kõik see kokku võrdus sellega, et ma olin üks viimaseid lõpetajaid aga ega see elamust ei vähendanud\nPostitus Postitas tsainik » 25. 08. 2005. 10:16\nsqber kirjutas: Hirmus kihk on sel aastal H100 ...., H100 toimumise ajaks on kilomeetreid ehk ~3000 .\nkas sain sust õigesti aru, et plaanid kolmandiku hooaja kilometraazist nüüd hooaja lõpus viimase kuuga teha\namatöörina julgen soovitada sul see mõte maha matta, muidu saad haanjas isegi minu käest ära\nokei, rega ära ja võta asja rahulikult- ära vaimu läbi küpseta\nps transa ja öömaja teema lööme kuskil mujal üles.\nPostitus Postitas KaupoR » 25. 08. 2005. 10:34\ntsainik kirjutas: kas sain sust õigesti aru, et plaanid kolmandiku hooaja kilometraazist nüüd hooaja lõpus viimase kuuga teha\nTean, et see kõlas "veidi" veidralt aga umbes nii ta kipub olema. Kuigi jah, 1000 km ilmselt veel järleejäänud ajaga läbida ei õnnestu... 700-800 kilti vast ikka. Suured tänud kõigile julguse sisestamise eest - sain igatahes kindlust juurde. Praen veel paar päeva ja siis regan ära. Sellega seoses küssa (peamiselt Holdenile) - oli juttu, et võibolla hakatakse osavõtjate arvu piirama aga kas need, kes soodusregistreerimise ajal (kuni 31.aug) ära regavad, saavad kõik rajale? Ehk siis ega ei juhtu nii, et esmaspäeval registreerin ja siis öeldakse, et sorry - enam ei mahu vms. Üldse milliste printsiipide järgi ja millel osavõtjaid piirama hakatkse (kas eelistatud on näiteks eelmisel aastal läbinud)? Juhendist saan aru, et kuna osavõtjate arvu võib piirata "vastavalt hetke ilmastikuoludele" siis võib alles stardijoonel selguda, et kes saab rajale ja kes mitte, mis oleks kaugelt tulijatele paras nöök.\nEdit: võtsin õpetussõnu kuulda ja regasin kiirelt siiski ära.\nViimati muutis KaupoR, 25. 08. 2005. 15:20, kokku muudetud 2 korda .\nPostitus Postitas Külaline » 25. 08. 2005. 15:12\nKõige parem on kui kohe ära regad, siis on kindel, et peale lastakse. Kindel on see, et kui vihmad hakkavad, siis läheb tagaotsas hirmus poriseks. Sellist pulli,nagu eelmine aasta, küll ei tahaks. Ühe korra tahaks seda kuivaga kah sõita. Saaks aru- mis hea,mis halb. Praegu on küll väga kuiv ja metsas sõitmine lust. Ei pea saapaid kuivatama ja ratast pesema.\nPostitus Postitas dr Holden » 25. 08. 2005. 19:43\nÕige, regatud - korras. Kuni 31.augustini reganud on kõik kindlalt paadis, siis peame nõu ning otsustame, palju ja kuidas.\nPostitus Postitas Külaline » 29. 08. 2005. 08:51\nKas kunagi rada sõitma minnakse? Huvitaks just lõik alates Vällamäest.\nPostitus Postitas baruto » 29. 08. 2005. 11:06\nOlts kirjutas: Kas kunagi rada sõitma minnakse? Huvitaks just lõik alates Vällamäest.\nOleksin kah sellest huvitatud.\nPostitus Postitas LauriA » 29. 08. 2005. 11:14\nKas mingi beeta versioon rajast on juba paigas a ala Võru->RaskeKoht1->RaskeKoht2 ..... jne ->Võru?\nPostitus Postitas Mati » 29. 08. 2005. 11:24\nLauriA kirjutas: Kas mingi beeta versioon rajast on juba paigas a ala Võru->RaskeKoht1->RaskeKoht2 ..... jne ->Võru?\nA sa võta seda nii, et Võru -> ja siis iga km = RaskeKoht . Siis ei pea pärast üllatuma, olid halvimaks valmis\nPostitus Postitas LauriA » 29. 08. 2005. 12:00\nHalvimaks (s.t tõusumeetreid on 2000 (mis iseenesest ei ole halb) ja enne seda sajab 3 nädalat) olen ma niigi valmis:D ; võtangi seda kui vastupidavusmatka (ja kuna Arbavere rogain on veel küsimärgi all). Õnneks kontrollaega on ka 2 tundi rohkem.\nMa mõtlesin, et äkki on mingi umbkaudne avaldamiskõlbulik kirjeldus olemas. Kas või tuntumad mäetipud, mis vallutada tuleb.\nPostitus Postitas Mati » 29. 08. 2005. 12:09\nLauriA kirjutas: ...Ma mõtlesin, et äkki on mingi umbkaudne avaldamiskõlbulik kirjeldus olemas. Kas või tuntumad mäetipud, mis vallutada tuleb.\nKas see annab sulle midagi? Mulle ütleb Haanja kandis ainult nelja mäe nimi midagi - Muna-, Välla- ja Vorsti- ja Ans(t)umägi. Need on siis need mäed, mida tõesti tean, st mäletan suht selgelt (olen jala tampind läbi, või mälestusväärse nipli pand ). Teised mäed on kõik nagu on ja mis neist ikka siin loetleda. Sõidu ajal ma niikuiniii ei saa ööd ega mütsi aru, kus olen, vaid sõidan Või paned sa laisalt juba distantsilt, a näe see seal on see a la Hrähtsõnja mägi - 234 m tõusu ja laskumist läbi juurikate .\nÜhesõnaga kannatust, küll korraldajad neile omaselt väga eeskujuliku rajakirjeldusega välja tulevad kui aeg selleks küps.\nViimati muutis Mati, 29. 08. 2005. 12:18, muudetud 1 kord.\nPostitus Postitas erikr » 29. 08. 2005. 12:13\nminu andmetel alles töö rajaga käib. optimeerimist vajab haanja looduse poolt pakutava ja rahva võimete suhe. kaarti-kirjeldust saab ehk ca nädala-kahe pärast.\nma ei leia, et kangesti juba rada peaks teadma.\nPostitus Postitas ain » 29. 08. 2005. 12:46\nMati kirjutas: Kas see annab sulle midagi? Mulle ütleb Haanja kandis ainult nelja mäe nimi midagi - Muna-, Välla- ja Vorsti- ja Ans(t)umägi.\nSiit tulenevalt üks väheke utoopiline idee. Selleks, et sõitu meeldejäävamaks teha võiks nende tõusude algusesse, mis oma kõrguselt (kuulumine Eesti 20 kõrgema tipu hulka) või muudelt omadustelt erilised on sildi mäe nimega panna. On küll korraldajale lisakulu aga sõitjatele minu arvates huvitav ja hariv (kui muidugi aju sõidu ajal veel töökorras on\nPostitus Postitas vigurivänt » 29. 08. 2005. 12:54\nMati kirjutas: Mulle ütleb Haanja kandis ainult nelja mäe nimi midagi - Muna-, Välla- ja Vorsti- ja Ans(t)umägi.\nKui siia veel lisada Häälimägi,siis oleks täis komplekt.\nPostitus Postitas LauriA » 29. 08. 2005. 14:00\nVäljendasin ennast kehvalt - ei soovinudki detailset rajakirjeldust, optimaalset rehvi jne a la nagu ühes teises spordiportaalis pidevalt nõutakse; pidasingi silmas umbkaudset a la Võru-Vällamägi-Munamägi-Vorstimägi-....-Võru. Muidugi, Karksi RM kogemus on näidanud, et hea raja saab korduvalt läbitud ka vabalt ilma detailse kirjelduseta.\nKüsisin rohkem niisama huvipärast - geograafia oli koolis lemmikaine ka, detailne atlas (antud juhul siis Maa-ametist saadud 1:10000 Ruusmäe ja Haanja kaart) käes tiirutamine ja uute tundmatute kohtade avastamine ratta, auto ning GoogleEarthi abil on üks hobidest. Kui kuhugi reisile minek on plaanis, siis saab ikka väike kodutöö tehtud.\nLiitunud: 07. 05. 2004. 22:25\nPostitus Postitas Penn » 29. 08. 2005. 21:19\n[/quote]Sünniaastaga mul probleeme ei ole aga see treenitus [/quote]\nMure sama, nagu eeskirjutajal, arvasin, et EEC Otepääl on selleks aastaks ilus lõpp, et rohkem ei võistle, nüüd aga Rakvere makstud ja TRM .. Kaks päeva veel aega sügeleda, et Haanja 100 maksta, maksan? ei maksa? Pisut pelgan ...\nPostitus Postitas jannar » 30. 08. 2005. 02:35\n...Kolm on juba seltskond Oleksin kah tulija (reedest pühapäevani). Hoidke alt, velled. Mul nüüd ketsid lendasid nurka ja astusin kah jalad-kinni klubisse\nPostitus Postitas vigurivänt » 30. 08. 2005. 08:42\njannar kirjutas: ...Kolm on juba seltskond Oleksin kah tulija (reedest pühapäevani). Hoidke alt, velled. Mul nüüd ketsid lendasid nurka ja astusin kah jalad-kinni klubisse\nJalad-kinni klubi on pühapäeval Rakveres.\nKel plaanid teised tülitage Silverit,ilma temata pole H 100 rajal midagi teha.\nPostitus Postitas RvN » 30. 08. 2005. 16:00\nkellegil transporti on pakkuda tartu-start-tartu?\nvõin kompenseerida osa bensiinikulust\nelionis sõidan 200 sisse, nii et vast ei sõida kogu aega täis\nsaata foorumi sõnum, tänud:]\nPostitus Postitas Penn » 30. 08. 2005. 21:27\nRvN kirjutas: kellegil transporti on pakkuda tartu-start-tartu?\nSai täna registreeritud. Minekut vist küll veel pisut vara planeerida aga praeguse seisuga olen autos üksi, katusel üks vaba koht rattale (hädapärast saab ka kolmanda raami ka), üks mahub ka sisse, nii et põhimõtteliselt on kaks-kolm kohta täisvarustusele. Eelkõnelejaga võrreldes sõidan aga Elioni neljanda saja alguses, nii et aega arvestan ise 8 tunni kanti, seega, kes varem koju tahab, peab kellegi teise leidma.\nPostitus Postitas Külaline » 30. 08. 2005. 21:30\nPenn kirjutas: ...praeguse seisuga olen autos üksi, katusel üks vaba koht rattale (hädapärast saab ka kolmanda raami ka), üks mahub ka sisse, nii et põhimõtteliselt on kaks-kolm kohta täisvarustusele. Eelkõnelejaga võrreldes sõidan aga Elioni neljanda saja alguses, nii et aega arvestan ise 8 tunni kanti, seega, kes varem koju tahab, peab kellegi teise leidma.\nPane oma profiili või sõnumisse märge, kus asud. Muidu pead mõne selli Iklast peale korjama\nPostitus Postitas Penn » 30. 08. 2005. 21:53\nveiko kirjutas: Pane oma profiili või sõnumisse märge, kus asud. Muidu pead mõne selli Iklast peale korjama\nJutt käis tartu-start-tartu, aga märkus omal kohal ja viga parandet. Nii et Ikla omad jäävad tõesti pisut kaugele .\nPostitus Postitas Külaline » 31. 08. 2005. 12:35\nH 100 näitab juba üle 200 reganu. Võistlus on vist käima läinud.\nPostitus Postitas mart » 31. 08. 2005. 12:39\nholden kirjutas: Kuni 31.augustini reganud on kõik kindlalt paadis, siis peame nõu ning otsustame, palju ja kuidas.\nHetkel 211 registreerunut.\nPostitus Postitas Külaline » 31. 08. 2005. 15:06\nPostitus Postitas Mati » 01. 09. 2005. 09:57\nKiirustage seltsimehed, kiirustage. Hetke seisuga on 42 kohta ainult jäänud veel\nEDIT: lisandunud info ütleb, et lätlased on veel eraldi nimekirjas, mistõttu on nimekiri kohe-kohe täis saamas. kiirustage\nPostitus Postitas Külaline » 01. 09. 2005. 13:32\nÄssasid see aasta vähe ja kõigil võimalus võidule. Kinnitamata andmetel neile mingit erandit ei tehta. Kes ees, see mees.\nPostitus Postitas Ereliukas » 01. 09. 2005. 13:47\nOlts kirjutas: Ässasid see aasta vähe ja kõigil võimalus võidule. Kinnitamata andmetel neile mingit erandit ei tehta. Kes ees, see mees.\nno kas ntx austa pole veel piisavalt äss?\nPostitus Postitas Mati » 01. 09. 2005. 14:03\nNo krt mai tea. Julgeks kahelda kas Massa, Kodar ja Kana jäetaks ukse taha kui nad soovi ilmutavad? Samas on osadele pigem Tihemetsa alternatiiviks ja sealt see kadu tuleb.\nJa üldse, mis sa narrid siin, et kõigil võimalus. Arvestades juba seda HRK kondimurjate punti, ma oma tervise huvides üldse ei üritagi .\nPostitus Postitas Alvaro » 01. 09. 2005. 14:25\nMati kirjutas: Samas on osadele pigem Tihemetsa alternatiiviks ja sealt see kadu tuleb.\nSügiskalender koliti ümber, viimane variant mida mina nägin, oli Tihemetsa 16. okt Haanja 100 nädalavahetusele langes vist Karksi-Nuia Etapp.\nPostitus Postitas TAIX11 » 01. 09. 2005. 15:04\nSeptembri ja oktoobri võistlused\nPostitus Postitas Külaline » 01. 09. 2005. 15:12\nTsiteerin-" see aasta vähe". Pole öelnud, et pole üldse.\n... ja ma arvan, et jäetakse tipud ukse taha jah, kui on õeldud, et esimesed 300 reganut. Ma arvan, et on küllalt selgelt väljendatud.\nPostitus Postitas KaupoR » 06. 09. 2005. 09:31\nSalamisi on H100't puudutavale lehele esport.ee-s tekkinud üks teade. Seega - kes sees, see sees ja kes väljas, see ootab järgmist aastat.\nPostitus Postitas Külaline » 06. 09. 2005. 10:33\nHmmm.. et kui nüüd tahaks siis nagu ei saa rajale või , kindlasti jääb nendest reganud 300st tulemata 10%,\nPostitus Postitas mart » 06. 09. 2005. 10:45\nPostitus Postitas dr Holden » 06. 09. 2005. 12:38\nprofit4 kirjutas: Hmmm.. et kui nüüd tahaks siis nagu ei saa rajale või , kindlasti jääb nendest reganud 300st tulemata 10%,\nJah, nii ta on, case is closed. Hetkel ei oskagi täpselt öelda, kas sai nüüd täpselt 300 või veidi üle, sest mõned nimekirjad (Läti ja veel mõni) on laekumata. Aga alla 300 pole kindlasti.\nKindlasti ei suuda me välistada partisanide metsas viibimist, vabad inimesed ja vaba maa


Tsensuur: YouTube eemaldas vihakõnena Markus Järvi süvariigist rääkiva kommentaari • Objektiiv\nEesti » Tsensuur: YouTube eemaldas vihakõnena Markus Järvi süvariigist rääkiva kommentaari\nSüvariigist rääkimine on "vihakõne"? YouTube eemaldas Markus Järvi süvariigi-teemalise nädalakommentaari pealekaebuste tõttu. Foto: Objektiiv\nYouTube eemaldas täna Markus Järvi eelmise nädala reedel avaldatud süvariigi-teemalise kommentaari, kuna videojagamisplatvormi hinnangul ülistab ja õhutab see vaenu isikute või inimkoosluste vastu. “Kõnealuses videos pole midagi niisugust, mida saaks tõlgendada vihakõnena. Tegu on viisakas vormis poliitilise arvamuse väljendamisega,” tõdeb Objektiivi toimetus YouTube-ile esitatud protestis. Vaadake uuesti videot!\nVideojagamisplatvorm YouTube andis äsja teada, et Objektiivi peatoimetaja Markus Järvi süvariigi temaatikat käsitlev nädalakommentaar ei vasta ettevõtte vihakõnepoliitika nõudmistele. YouTube-i hinnagul tuli kommentaar videojagamisplatvormilt eemaldada, kuna see ülistab või õhutab vaenu isikute ja inimkoosluste vastu.\nObjektiivi protest: kommentaari näol on tegu viisakas vormis poliitilise arvamuse väljendamisega\nObjektiivi toimetus esitas YouTube’ile protesti, milles toonitatakse, et video eemaldamine vihakõnena on absoluutselt vastuvõetamatu ja ühemõtteliselt vale. “Kõnealuses videos ei ole midagi niisugust, mida saaks kuidagigi vihakõnena tõlgendada. Tegu on viisakas vormis poliitilise arvamuse väljendamisega. Seetõttu loodame, et tunnistate oma eksimust ja tühistate video eemaldamise otsuse,” toonitab Objektiivi toimetus vastulauses.\n“Kõnealuses videos ei ole midagi niisugust, mida saaks kuidagigi vihakõnena tõlgendada. Tegu on viisakas vormis poliitilise arvamuse väljendamisega. Seetõttu loodame, et tunnistate oma eksimust ja tühistate video eemaldamise otsuse,” toonitab Objektiivi toimetus vastulauses.\nEestiski väga aktuaalne probleem\nNädalakommentaaris “Märkmeid süvariigist” käsitles Järvi süvariigi mõistet ning tsiteeris hiljuti Objektiivis avaldatud Misese Instituudi autori Ryan McMakeni artiklit süvariigi olemusest Ameerika Ühendriikide valitsusaparatuuri näidetel.\nJärvi hinnangul väljendavad liberaalid süvariigi terminiga silmitsi seistes paanilist eitust pilkamise ja naeruga. Samas on aga tegu Eestiski väga aktuaalse probleemiga. “Avalik võim on aastate jooksul üles ehitanud ametnike armee, mis toimib sisuliselt neljanda riigivõimuna seadusandliku (parlamendi), täidesaatva (valitsuse) ja juriidilise (kohtu) võimu kõrval,” märgib Järvi kommentaaris.\n“Erinevalt parlamendi ja valitsuse liikmetest, kes on avalikult tuntud isikud ning rohkemal või vähemal määral ausate ja demokraatlike valimiste tulemusel oma koha pälvinud, püsivad ametnikud varjus ning neid pole mitte keegi kuhugi valinud. Lisaks sellele ei kanna ametnik avalikku vastutust, mida poliitilist positsiooni omavad isikud kõigest hoolimata teevad,” toonitab Objektiivi peatoimetaja süvariigi probleemile viidates.\nLisaks eelnevale märgib Järvi, et süvariigi üheks keskseks haruks on julgeolekuteenistused, mis varjuvad oma tegevuses riigisaladuste ja riiklike huvide taha.\nJärvi: YouTube’ilt absurdne käik, kas ametnikkond on hakanud Objektiivi peale kaebama?\nObjektiivi peatoimetaja hinnangul on YouTube’i põhjendus, nagu oleks tema kommentaari näol tegu vihakõnega, mis YouTube’i enda definitsiooni järgi ülistab või õhutab vaenu isikute või inimkoosluste vastu, täiesti naeruväärne ja absurdne.\n“Ma saan veel kuidagi aru, et ideoloogilistesse võltskodanikuühendustesse koondunud homoaktivistid teevad Objektiivi videote peale masskaebusi, süüdistades meie kommentaare ja videotoodangut valelikult YouTube’i vihakõneettekirjutuste rikkumises, ent kuidas on võimalik, et poliitiline kommentaar, mis käsitleb rahulikus võtmes juba 1930. aastatel USAs tunnistatud ametnikkonna omavoli probleemi, raporteeritakse äkitselt vihakõneks,” küsib Järvi.\nJärvi imestab, kas homoaktivistide eeskujul on ka Eesti Vabariigi ametnikkond ja süvariigi bürokraatia asunud Objektiivi toodangu peale kaebama.\n“Kui nii, siis tõestab minu videokommentaari peale tehtud raportid ja selle eemaldamine YouTube’i poolt üksnes seda, et süvariigi probleem Eesti Vabariigis on veel palju hullem kui senini on räägitud ning seda tuleb avalikustada mitmeid kordi intensiivsemalt,” tõdeb Järvi.\nYouTube on Objektiivi videoid eemaldanud ka varem. Aasta alguses tsenseeris videojagamisplatvorm pealekaebajate tõttu Järvi kommentaari, milles tuli kõne alla homoorganisatsioonide riiklik rahastamine.\nSuvel eemaldas platvorm eelnevalt tsenseeritud kommentaari ning lisaks sellele ka ühe “Fookuses” saate. Sellele järgnes ka kolmanda Objektiivi video “Mis on kultuurimarksism?” mahavõtmine.\nSüvariigi-teemaline kommentaar on neljas Objektiivi video, mille YouTube oma platvormilt pealekaebuste tõttu eemaldab.\nObjektiivi videote eemaldamine on reeglina toimunud vahetult peale annetuskampaaniat või annetuskampaania ajal.\nVaadake uuesti videokommentaari ja hinnake, kas selle näol on tegu vihakõnega!\nMarkus Järvi: märkmeid süvariigist\nSildid bürokraatia ideoloogiline diktatuur Marika Priske Markus Järvi nädalakommentaar süvariik tsensuur YouTube


14 Top-hinnatud majutuskohad Dubrovnikis\nHorvaatia ilus, keskaegne Dubrovniku sadama linn on suurepärane koht puhkuse veetmiseks, olenemata sellest, kas olete paar romantilises mesinädalas või perekonnas Euroopa puhkusel. See on täis hotelle kõigi reisijate eelarvete ja stiilide jaoks. Kui soovite otsest ligipääsu ajaloolisele kesklinnale, siis soovite jääda vanalinna keskaegsetesse linnamüüritesse, nagu St. Joseph's Boutique Hotel, mis asub stiilselt renoveeritud 16. sajandi külalistemaja sees. Lapadi poolsaarel, mis on vaid mõne miili kaugusel kesklinnast rannikul, on veel üks populaarne peatumispaik ning seal on mitmesugused hotellid, sealhulgas Royal Princess, otsevaatega ookeanile, samuti einestamis- ja ostuvõimalusi mere ääres promenaad. Lõpuks on vanalinna ja Lapadi poolsaare vahelisel kaldajoonel rohkem hotelle, kaasa arvatud mõned luksuslikud pakkumised nagu hotell Bellevue Dubrovnik ja Villa Dubrovnik. Lugege lisateavet oma maagilise linna võimaluste kohta meie parimate Dubrovniki peatumiskohtade nimekirjaga.\n1. Hotell Bellevue Dubrovnik\nLuksuslik hotell Bellevue Dubrovnik asub kaunis kohas, mis on ehitatud kaljule ja on varjatud lahes väikese veeris ja liivarannas, umbes 15-minutilise jalutuskäigu kaugusel vanalinnast. Hotell pakub 91 tuba ja sviiti, paljud on vaatega ookeanile ja rõdudega kaasaegses hoones ning on populaarne valik paaridele. Tubades on puitmööbel ja põrandad ning maapealse tooniga voodipesu. Vannides on travertiinplaadid ja kõrgekvaliteedilised L'Occitane tualetitarbed. Kohapeal on kaks restorani ja spaa, kus on sisebassein, mullivann, soome saun, aurusaun ja teema-dušid.\nMajutus : Hotel Bellevue Dubrovnik\nVilla Dubrovnik on populaarne romantiline luksushotell paaridele ja pakub tasuta transporditeenust vanalinnale ning see asub Aadria merele. Design-forward hotell on valmistatud neutraalsetes värvitoonides, kus on merevaatega 56 tuba ja sviit, mis on vaatega merele või linnale. Toadest eemal ootavad mugavused, nagu suur, sisebassein, suurepärased vaated merele toa põrandast laeni ulatuvatesse akendesse ning spaa koos sauna, aurusauna ja jõusaaliga. Hotellis on ka privaatne rand, mille redel asub merre. Restoran on siin väga hea ja tuntud oma mereandide poolest. Hommikusöök sisaldub hindades.\nMajutus : Villa Dubrovnik\n3. St. Joseph's Boutique hotell\nHotell St Joesph's asub suurepärases kohas Dubrovniku vanalinna südames ning on 16. sajandist pärit külalistemajast, mis on stiilselt taastatud. Hotellis on luksuslikud sviidid, millest igaüks on unikaalselt sisustatud Horvaatia ja kaasaegse disainiga. Vannitubades on suured vihmadušid ja kahes toas on eraldi vannid. Hommikusöök sisaldub hinnas ning sisaldab värskeid küpsetatud kondiitritooteid ja Nami kodus valmistatud smuutisid. See majutusasutus on ka lastele sõbralik.\nMajutus : St. Joseph's Boutique Hotel\n4. Royal Princess hotell\nHotell Royal Princess asub Lapadi poolsaarel, mis asub ranniku poole. Hotell asub vaid nelja miili kaugusel vanalinnast, kust pääseb bussiga. Hotell on osa Importanne'i kuurordist, mis koosneb viiest naabruses asuvast hotellist, mis jagavad mereäärset promenaadi ja rajatisi, sealhulgas kahte randa. Seal on 54 sviiti, mis on valmistatud vanaaegses stiilis ja mustriga vaipade, lae karniiside ning oliivrohelise ja beeži seintega. Nad on väga avarad, kahe täisruumi ja Prantsuse rõduga. Tubades on ka kööginurk ja L'Occitane tualetitarbed. Erinevate omaduste vahel on mitu restorani, spaad ja basseini.\nMajutus : Royal Princess Hotel\nHilton Imperial Dubrovnik on linna ajalooline linnamüür, mis asub Pile Gate'i ääres. See pärineb 19. sajandist ja pakub otsest juurdepääsu vanalinnale. Kui hotelli üldkasutatavates ruumides on palju algupäraseid 1800-ndate aastate arhitektuurilisi kujundeid, nagu kivi veerud ja muljetavaldav trepp, siis 149 toal ja sviidil on kaasaegsem vibe ja nad on väga avarad ja õhulised. Kohapeal on olemas spaa koos sisebasseiniga, saun, aurusaun ja 24-tunnine jõusaal. Kohapeal on ka restoran, kus serveeritakse hooajalisi Vahemere roogasid ja puhketuba fuajees.\nMajutus : Hilton Imperial Dubrovnik\n6. Hotell More\nHotell More asub Dubrovniku vanalinnast umbes 15-minutilise bussiga ning on ehitatud Lapadi lahe ääres paiknevasse Bladisse Lapadi poolsaarel. Seal on 40 tuba ja seitse sviiti, mis on varustatud erineva suurusega, kuid kõik on puhtad ja mugavad, nagu näiteks tumedast puidust mööbel, swirly vaibad ja brokaadist kardinad. Kohapeal on olemas suurepärane restoran viinamarjaistandusega terrassiga ja merevaatega ning juurdepääs ookeanile, välibasseinile, väike spaa, aurusaun ja jõusaal.\nMajutus : Hotell More\nHotell Kompas Dubrovnik asub Lapadi poolsaarel Lapadi lahe ees. See on vaid kolm miili vanalinnast, millele pääseb bussiga. Seal on 173 tuba, kus on valge-valge-minimalistlik stiil, stiilsed kaasaegsed mööbel ja põrandast laeni ulatuvad aknad merevaatega. Kohapeal on välibassein mere ääres ning sisebassein grotto-laadses ruumis koos kiviseintega ja lamamistoolidega, maja spaa kõrval. Kogu tänava ääres saavad külastajad kasutada päikesevarjudega kivi randa ja kohapeal on ka restoran.\nMajutus : Hotell Kompas Dubrovnik\n17. sajandist pärit barokkstiilis hoone ja lisa kõrval on luksuslik butiik Pucic Palace vanalinna südames vapustavas kohas. Hotellis on mitmed toad ja sviidid, peamajas asuvad toad, kus on antiikmööbel, kõrged puidust talad ja tumedad tammepõrandad ning need, mis pakuvad kaasaegsemat välimust ja sisustust. Saadaval on ka peretoad ja isegi köögiga korterid. Hommikusöök on hinna sees ning kohapeal on kolm restorani.\nMajutus : Pucic Palace\n9. Hotel Dubrovniku palee\nHotell Dubrovnik Palace on luksuslik vara otse mere ääres Lapadi poolsaarel, vaid mõne miili kaugusel vanalinnast. Vaated on ruumidest, sviitidest ja avalikest ruumidest üsna tähelepanuväärsed - nad vaatavad oma tuletorniga pisikesi saksaid Grebeni saarekesi. Samuti näeb hotell lääne poole, nii saate vaateid päikeseloojangule. Sisustus on kaasaegne luksus ja maastik on ilus ja aromaatne, istutatud oliivipuude, mändide, rosmariini ja oleanderiga. Siin on ka restoran ja tervisekeskus ning spaa koos sisebasseiniga, kaks kümblustünnit ning aurusaun ja saun. Kohapeal on ka mõned välibasseinid, juurdepääs ookeanile ja sukeldumiskeskus.\nMajutus : Hotell Dubrovnik Palace\nRoyal Blue Hotel on osa Importanne Hotels & Resorti konsortsiumist, mis koosneb viiest hotellist, mis jagavad ühiseid mugavusi Lapadi poolsaarel. Hotellis on uus ja luksuslik ja avar tuba, kus on kaasaegne sisekujundus ja igapäevane toa ööks ettevalmistamine. Seal on juurdepääs kahele välibasseinile, sealhulgas üks võimalus ainult täiskasvanutele ainult hotelli katusel, aga ka rock-platvormrand koos lamamistoolidega ja tervisekeskus ja spaa, kus on sisebassein, saun ja jõusaal. Kuurordialadel on mõned erinevad restoranivalikud ning Royal Blue on peresõbralik ja pakub lastehoiuteenuseid (tasu eest).\nMajutus : Royal Blue Hotel\n11. Värsked lehed Kathedral\nFresh Sheets Kathedral asub otse vanalinna südames ja UNESCO maailmapärandi hoone sees. See kodumaine majutusasutus pakub vaid kuut tuba, kust avanevad suurepärased vaated mõnele linna kuulsamatele vaatamisväärsustele. Kõikides tubades on mugavad voodid ja stiilne sisustus. Majutusasutus on ka peresviidiga lastele sõbralik. Toadest eemal asuvad külastajad saavad kasutada ühist kööki ja korraldada toiduvalmistamise tunde. Hommikusöök on hinna sees ning hotell on jalutuskäigu kaugusel paljudest kesklinnas asuvatest söögikohtadest.\nMajutus : värsked lehed Kathedral\nBerkeley Hotel & Day Spa asub Dubrovniku Gruzi sadama piirkonnas ning on hea keskel valik valik stiilsete kaasaegsete tubade ja korteritega. Kõikides tubades on rõdu või terrass ja tasuta WiFi-ühendus ning nad on avarad, puhtad ja mugavad. Paljudest tubadest avaneb vaade merele ja korterid on hea lastega lastele reisivate perede jaoks. Hinnad sisaldavad maitsvat hommikusööki Rootsi lauas koos hea kohviga. Lisaks on olemas spaa, kus pakutakse erinevaid massaaže ja näohooldusi ning basseini. Kohapeal on parkimine, kui reisite koos autoga.\nMajutus : Berkeley Hotel & Day Spa\nLapadi poolsaarel on Villa Curic keskel asuva apartemendi stiilis hotell, mis pakub õhulisi ja kaasaegseid majutusruume, kus on üks või kaks magamistuba, kööginurk ja eraldi elu- ja söögituba, mis sobivad suurepäraselt lastega reisivatele peredele. Toadest eemal asuvad kohapeal on välibassein koos lamamistoolidega ja kui teil on auto, on kohapeal parkla. Hotell asub umbes 10-minutilise jalutuskäigu kaugusel lähimast kivirannast ja umbes kolm miili vanalinnast.\nMajutus : Villa Curic\n14. Neptun hotell\nHotell Neptun on osa Importanne Resort kompleksist Lapadi poolsaarel, mis koosneb viiest hotellist, mis jagavad mugavusi ja on ühendatud mereäärse promenaadiga. Neptun pakub stiilseid luksuslikke tube ja sviite, mis on hiljuti renoveeritud ning sisaldavad vaateid ookeanile ning kergeid ja õhulisi värvilahendusi. Hommikusöök sisaldub hinnas ning külastajad saavad valida mitme erineva basseini ja restorani hulgast kohapeal ja muudes kuurortides.\nMajutus: Neptun Hotel\n© Copyright 2022. All rights reserved. 14 Top-hinnatud majutuskohad Dubrovnikis


Eelarve tegemine aitab rahaasjad korras hoida - Sekretar\nKui raha on vähe, pole pere-eelarvet mõtet pidada! See on levinud arvamus, kuid tegelikult on asi täpselt vastupidi – kui raha napib, tuleb eriti hoolega jälgida, mille peale kulutad.\nEelarve tegemise mõte on lihtne: saada ülevaade oma tuludest ja kuludest. Kui kirjutad kuude kaupa oma sissetulekud ja väljaminekud üles, saad täpse pildi sellest, kui suur on su sissetulek, kui suured on su väljaminekud ning veelgi tähtsam: mille peale sa kulutad. Selleks tasub oma kulud võimalikult detailselt lahterdada: näiteks kulud koju ostetavale toidule, väljas söömisele, sideteenustele, eluasemele, transpordile, meelelahutusele, hobidele, lemmikloomadele jne.\nJärjepidev eelarve pidamine aitab sul üles leida need mustad augud, kuhu raha lihtsalt käest kaob, ilma et sa ise sellest arugi saaksid. Näiteks väikeste emotsiooniostude peale võib kuluda su rahakotist üsnagi korralik summa. Iga nädal kolm-neli eurot otseselt mittevajalikke oste tähendab aasta kokkuvõttes üle paarisaja eurost väljaminekut.\nKui oled juba kuu aega eelarvet koostanud, on sul pilt ees, kui palju sul kuus mingi kululiigi peale raha läheb. Nüüd võiksid järgmiseks kuuks seada igale kululiigile limiidi, millest kinni pidamist regulaarselt jälgid.\nEelarve koostamise pluss on ka selles, et see aitab sul oma rahaasju pikemalt ette planeerida, sest elusündmused, mille jaoks kipub tavapärasest enam kuluma, on üldiselt ette teada. Näiteks veidi enam kui kahe kuu pärast tuleb arvestada jõulukinkide ostmisega – poleks paha juba praegu hakata selleks raha kõrvale panema.\nKui sul on vaja oma kulutusi kärpida, aitab siingi eelarve, sest saad lahku lüüa vältimatud kulutused ja välditavad kulutused. Vältimatud kulud on arved, mille maksmisest ei saa kuidagi loobuda (küll aga võib olla võimalik teatud arveid tarbimise kokkutõmbamise teel mõnevõrra vähendada, näiteks elektriarve või mobiiliarve). Välditavad kulud on näiteks meelelahutus, rõivad – nende arvelt on võimalik kokku tõmmata. Kui palju just, selgubki eelarvet tehes.\nKuidas pere-eelarvet teha?\nOn maitseasi, kas kirjutad tulud ja kulud paberile või kasutad arvutis Excelit – viimasel juhul on kokkuvõtete tegemine lihtsam, sest liitmised-lahutamised teeb sinu eest programm. Ka on maitseasi see, kas kirjutad oma tulud ja kulud üles igal õhtul, et midagi meelest ei läheks või analüüsid kuu lõpus kogunenud tšekkide ja internetipanga väljavõtte põhjal oma eelarve seisu. Eeltäidetud pere-eelarve vormi leiad siit ning siit saad täpsemalt lugeda eelarve koostamise kohta.\nÜks on aga kindel: pere-eelarve tegemine on kindlasti jõukohane ka neile, kel kooliajal matemaatikatunnis väga hästi ei läinud – vaja on ainult tahtmist, järjepidevust ja täpsust oma sissetulekute ja väljaminekute üles märkimisel.\nNipid eelarve tegemiseks\n- Sea endale eesmärk, mille jaoks hakkad eelarvet koostama – näiteks tahad teada, kui palju sul kuus toidu peale raha kulub. Või soovid eelarve pidamisega end distsiplineerida – teades, et pead kõik kulud üles kirjutama, ei haara poes riiulist kõiki asju, mille järgi hetkel isu tekkis. Või tahad välja selgitada, kui palju oleksid iga kuu suuteline säästma, et täita mõni unistus: reis, kodu sisustamine jne.\n- Ole järjekindel ja sea sisse süsteem, kui tihti kulusid üles kirjutad. Mõnele võib sobida seda teha igal õhtul, siis on kindel, et midagi ei unune. Teine eelistab tšekid kokku koguda ja kord nädalas eelarvetabelile pühenduda. Kolmas vaatab kuu lõpus internetipanga väljavõtet.\n- Mida täpsemalt sa eelarves oma kululiigid (koju ostetav toit, tööpäeva lõunad jne) lahti kirjutad, seda parema ülevaate saad.\n- Sea endale eesmärk, kui palju võid igale kululiigile ühes nädalas/kuus kulutada ja jälgi sellest kinnipidamist.\nLoe lisaks minuraha.ee.


Hoiuste aastaintress on rekordiliselt madal\nForekspanga analüüsiosakonna juhataja Mihkel Õim ütles, et pikaajaliste hoiuste aastaintressi alumine piir on kommertspankades umbes kaheksa protsenti. Ta lisas, et kuna alla kolmeprotsendiline hoiuseintress on arusaamatult madal, siis võib tegemist olla Eesti Panga statistikaveaga.\n«Tegemist oli turu hinnaskaalast väljas oleva tehingu või tehingutega, millest ei saa mingeid pikaajalisi järeldusi teha,» märkis Hansapanga finantsriskide ja intressitoodete juhtimise osakonna juhataja Erkki Raasuke. Ta kinnitas, et pikaajaliste hoiuste intressi järsk langus ei tähenda, et pankadel on hoiuseintress järsult langenud.\nKaja Kell Eesti Panga infoosakonnast rääkis, et kuna üle aastaste hoiuste kuukäibed on suhteliselt väikesed, mõjutab kuu keskmist näitajat juba mõne üksiku hoiuse intressi suurus.\nLigi kuus protsenti pankade pakutavast intressist madalam hoiuseintress tähendab seda, et pank peab hoiustajale maksma umbes 7,8 miljonit krooni vähem.\nSeptembris hoiustati üle 12kuuliste hoiustena 135,9 mln krooni, mis on sel aastal üle aastaste kroonihoiuste suurim kuukäive. 130 mln kr sellest hoiustasid ettevõtted intressiga alla viie protsendi.


Vahepeal unustusse jäänud savikrohvi kasutatakse üha enam nii vanade majade renoveerimisel kui ka uute hoonete siseviimistlusel. Savikrohviga saab katta väga erinevaid seinamaterjale: nt. tellis, betoon, fibo, aeroc, pillirooplaat, puit jne.\nSavikrohvi koostiseks on lihtsad looduslikud ained - savi ja liiv. Krohvile võib lisada taimset armatuurkiudu: linakiud, hundinui, saepuru, pilliroog jms. Kiu lisamine tagab pinna pragunemiskindluse ja suurema tugevuse.\nSavikrohv kinnitub aluspinnale mehaaniliselt ning seetõttu peaks aluspind olema võimalikult kare ja nakkuv. Väga hea aluspind savikrohvile on pillirooplaat, sest krohvides surutakse segu rookõrte vahele, moodustades niimoodi savikrohviga suure kokkupuutepinna.\nSavikrohviga saab katta seinu, lagesid, reljeefseid pindasid, aga ka ahjusid ja soojamüüre. Eriti efektselt mõjuvad kumeraks krohvitud paledega ukse- ja aknaavad ja niššid seinas. Kõige levinum savikrohvi värvus on punane. On võimalik leida ka pruuni, kollast, sinist, rohelist halli, valget savi, millest krohvi valmistada. Krohvitud pinna võib üle värvida kaseiin- või savivärvidega. Mõlemal juhul säilib seina „hingamine".\nSavikrohv hoiab ruumis ühtlast õhuniiskust. Kuna savi sideainena keemiliselt ei kivistu, suudab see õhust kiiresti niiskust endasse võtta ja seda sinna kuival ajal ka tagasi anda. Ühtlane õhuniiskus on hea enesetunde jaoks ruumis üks olulisemaid eeldusi.\nSeob õhust kahjulikke aineid. Savi suudab vähendada õhus olevaid kahjulikke aineid, nt. sigaretisuits, köögiaurud.\nPind on antistaatiline. Toas on vähem tolmu. Sein ei tõmba ligi õhus hõljuvaid kõige väiksemaid tolmuosakesi. Saviga krohvitud pinnal on võime ka toaõhus kahjulikke aineid vähendada.\nVähendab elektromagnetlainete levikut. Savil on võime tõkestada mobiili- või muudest võrkudest tekkivaid kõrgsageduslikke elektromagnetlaineid.\nVäike energia. Savist krohvisegu tootmiseks kulutatakse üksnes 5 kuni 20 % sellest energiast, mis on tüüpiline analoogsete materjalide juures.\nSavist ehitusmaterjal püsib kaua. Euroopas on tänaseni hästi säilinud mitmed tuhanded hooned, mis tõestab, et savist ehitis võib kesta õige ehituse korral aastasadu.\nSavi konserveerib puitu. Savis on tasakaaluniiskus tavaliselt 5 %, puidul 12 %, mistõttu niiskus liigub alati puidust savi poole. See hoiab puidu kuivana ja loob eeldused puidu heaks säilimiseks. Keemiline puidu töötlemine ei ole vajalik.\nKui olete jõudnud veendumuseni, et ka Teie kodu võiksid katta savikrohvitud seinad, siis oleme nii nõu kui ka jõuga Teile abiks.


Globaalse Titanicu pardal — Sirp\nVana aasta lõppes ja uus algas traditsioonilise paugutamisega. Või kui traditsiooniline see siinkandis ikka on. Mina oma lapsepõlvest seda igal juhul ei mäleta. Sõjaväeosas, mille lähedal ma elasin, lasti täpselt aastavahetusel ainult paar raketti – viuuu! – ja täpike taevas helendamas. Nüüd aga alustab mõni tulevärgiga juba novembris, mõni pole ikka veel suutnud lõpetada.\nSel korral oli aga rohkem kui kunagi varem diskussiooni selle üle, kas seda kõike on üldse vaja ning kui kahjulikud on ilutulestikud keskkonnale. Kui kahjulikud täpselt, selle üle võib ilmselt vaidlema jäädagi, ent olgem ausad, päris kahjutud nad kindlasti ei ole. Kui liblika tiivalöök Brasiilias võib tekitada tormi Texases, siis kui palju suurem mõju võib olla ühel ilutulestiku raketil? Kui paljudes linnades ületab õhusaaste niigi kriitilise piiri ning tekitab tervisekahjustusi, siis kas seda on vaja suurendada? Ega Delhis ja Roomas ilutulestikud õhusaaste tõttu veel ära ei jäänud, isegi Sydneys mitte. Uus aasta oli vaja vääriliselt vastu võtta. Kui pauku ei tee, ei saa inimesed arugi, et uus aasta on saabunud. Üldjuhul me siiski saame aru, kui esmaspäev on saabunud. Loomadel on aga täiesti ükskõik, kas inimestel on uus või vana aasta, aasta 2020 või 55 043. Inimeste tekitatud reostuse peavad nad sellegipoolest välja kannatama ja vähemasti mürareostuse osas ei hakka ilmselt keegi eriti vaidlema.\nKüll aga piiratakse nüüd, paar nädalat hiljem Roomas diiselautode kasutamist. Õige ta ju on, itaallased sõidavad tõesti liiga palju autoga. Olukorras, kus ühisveondus ei vasta ootustele ja 2019. aasta jooksul süttis Roomas põlema 32 liinibussi, ei saa autoga sõitmise eelistamist kellelegi ette heita. Pealegi, nii nagu mõni rakett aastavahetusel ei tee midagi (kui just midagi põlema ei pane või kedagi vigaseks ei lase), nii ei tee see väike sõit ka midagi. Ent kui auto kasutamise tingib üldjuhul ikkagi mingi vajadus, siis ilutulestik on puhas meelelahutus. Sageli tundub, et meelelahutus ongi saamas meie põhivajaduseks.\nInimeste enesekaitseks on enese pisendamine: minu väikesest panusest ei sõltu midagi! Aga sõltub, sest meid on lihtsalt nii palju ja me oleme liiga mõjukad. Ega inimeseloom teistest loomadest märkimisväärselt erine. Ka teised loomad reostavad oma ümbruskonda päris korralikult. Võtame või tuvipesad. Üsna väkk. Ainult et inimesed on õppinud maha jätma jäädavamaid jälgi. Jah, võib öelda, et kui varem tunti vajadust endast jälg maha jätta, siis nüüd on jälje jätmine saanud üldinimlikuks omaduseks, tahame seda või mitte. See on prügijälg. Ja suur osa sellest jäljest on seotud lihtlabase meelelahutusega. Vahest kõige markantsem näide: 12 viinamarja kenasti plasti pakitud … sest hispaanlastel on komme uue aasta vastuvõtmisel 12 viinamarja süüa. Ent mitte ükski ümbertöötamine ei ole tasuta. Me ei ela võlumaailmas (kuigi paljud näivad seda uskuvat), kus piisab vaid kepiviibutusest ja plastist joogipudel muutub mänguautoks. Nii lihtsalt ja nii keskkonnasõbralikult see ei käi.\nTihti tundub, et säästlikkus tekitab hoopis tarbimist juurde. Mida säästlikumaid lampe välja mõeldakse, seda enam neid kasutatakse ning energiatarbimine ei vähene sugugi. Suureneb valgusreostus. Ja kuigi teadlased räägivad valgusreostuse kahjulikkusest nii meile endile kui ka näiteks nahkhiirte populatsioonidele, siis ega see ei ole argument, et järjekordne külakirik, mille katuse all elavad nahkhiired, peab uhkelt öö läbi valgustatud olema.\nMeile tundub absurdne uudis, et Põhja-Koreas on uurimise all ema, kes eelistas tulest päästa oma lapsed ning jättis leekidesse endiste riigijuhtide pildid … Ent kas me inimkonnana oleme palju paremad? Enamasti loeme kokku ainult surnud inimesi ja arvutame välja varale tekkinud kahju, aga väga harva mõtleme loomadele ja loodusele. Aasta on alanud kurvalt, eriti loomadele. Seal, kus uut aastat tervitati esimeste seas, tulevärgiga, igas mõttes. – Selles on süüdi inimene.\nAga jah, kui oleme juba jäämäega kokku põrganud, siis … las orkester mängib lõpuni? Liigse paanika vältimiseks.


FOTOD: Käib Eesti Aasta Auto valimine, finalistid on rivistatud Audru ringrajale - FORTE\nFOTOD: Käib Eesti Aasta Auto valimine, finalistid on rivistatud Audru ringrajale\n13.oktoober 2011 12:24\nUniversaalkerega VW Passat üllatas ringrajal paljusid.\nTäna kogunes Pärnu külje alla Audru ringrajale enamik Eesti autoajakirjanikke, nii veebi kui ka lehte, nii eesti kui ka vene keeles kirjutavaid ja kõnelevaid meesterahvad. Tõsi, Eesti autoajakirjanike seas pole ühtegi naisterahvast. Ka 6 finalisti, mille seast 2012. a. Aasta Auto valitakse, on tänavu veidi ühekülgsed: kõik on sõiduautod, ei ühtegi linnmaasturit isegi ning mitte ühtegi "jaapanlast". Milline on siis parim?\nOma isiklikku eelistust ei tasunud kellelgi veel enne ringrajale minemist välja ütelda, sest senine kogemus näitab, et ringrajal katsetades paiskub senine TOP 6 päris segi. Üritusel tasus ka meeles pidada, et tegu pole parima sportauto, vaid ikka parima auto valimisega Eestimaa elanike jaoks.\nMilline siis võiks olla parim mudel meie rahvale? Kas Audi A6, Citroën C4, Ford Focus, Hyundai i40, Peugeot 508, või Volkswagen Passat? Autoajakirjanike lõplik otsus langeb millalgi novembris. Seniks vaata galeriid, mis äsja täienenes ning mõtle, millise roolis ise istuda sooviksid.


Kommentaarid: Aianduskooli direktor Kalle Toom: gümnaasiumi lävend on positiivne samm\nGümnaasiumijuht peab ideed tooreks\nAsso Ladva, 8. september 2017 17:27\n,,,/ 9. september 2017 16:53\nmitte ainult hinded ei ole tähtsad. Gümnaasium peaks ikka valima omale need, kes onpõhikoolis olnud normaalse käitumisega, see tähendab - ei ole mõtet gümnaasiumi lasta neid alaarenenuid, kes ei ole 16 aastaselt veel võimelised inimese moodi käituma.Kas tõesti peab gümnaasiumis lapsukesi korrale kutsuma ja käitumist õpetama.\nKodul on ka oma kohustused ja kui kodu midagi kaasa ei anna, pole mõtet gümnaasiume lagastada totudega.\nSamal teemal/ 9. september 2017 14:27\nterad sõkaldest eraldi! / 00:17, 9. sept 2017\nKäib vahva vahutamine - kõik ikka selle nimel, et lihtsat reaalsust mitte tunnistada - inimesed on kahjuks üsna erinevad, ka haridusliku arengu tasandil.\nTeeme näo, et kõik võiks ülikooli astuda...\nJa mis "ülikool" see peale sellist devalveerimist on????\nhuviline/ 9. september 2017 11:35\nKas see habemepats on mingi tsirkuseetenduse jaoks?\nSoovitus/ 9. september 2017 10:00\nKui tõstate kõrgkooli astujate taset, siis tõstke ühtlasi ka õppejõudude taset.\nab/ 9. september 2017 09:03\nSibulatest kaugemale mittenägijad võiksidki aeda jääda ja oma ringmänge mängida!\nLii/ 9. september 2017 07:50\nSee on väga halb idee. Inimesele peab ikka jääma vaba valik. Mitte, te teie olete paremad saate gümnaasiumi ja teie halvemad ja lähete kutsekooli.\n!!!/ 9. september 2017 02:29\nSee pakutav uus süsteem annaks automaatselt sissesaamise eelistuse püüdlikele tüdrukutele-tuupuritele. Poisid õpivad sageli kas vanematele või "õpetajatele" ning just nii palju, et klassi mitte kordama jääda. Sest elus on õppimisest sada muud huvitavat tegevust. Minul näiteks oli algkooli (praeguses terminoloogias põhikooli) lõpetamisel keskmine hinne vaevu üle 3.5, keskkoolis vaat et veel veidi allagi. Seevastu ülikooli lõpetamisel kaasa antud eksamitelehel oli mul kolmesid alla 25%, neljasid 50% ning viisi 25%. edestades seega oma kursusel üsna paljusid põhikoolis väga edukaid olnud tuupurtüdrukuid. Seega keskmine hinna ei näita veel inimese tegelikke võimeid ning potentsiaali. Sest kooliajal puudub stiimul oma potentsiaali avamiseks. Kogu põhikool on nii programmide kui õppemetoodika osas pigem tüdrukutekeskne ja poistele sageli igav ning tüütu. Pigem oleksid sisseastumiseksamid ning katsed märksa objektiivsemad näitajad. Mina ise muuseas, kuigi olin vaid "kõva kolmeline" võtsin end eksamiteks alati kokku ning nii algkooli lõpueksamid kui ka keskkooli küpsusekamid tegin ära ainult viitele ning neljadele.\nVanaema/ 9. september 2017 17:41\nMõistan poiste probleemi. Lapselapsed samast perest olid kooliajal väga erinevad. Tüdruk oli tubli 1.klassist alates, poiss lõpetas põhikooli tulemustega, mille järgi ta vist gümnaasiumisse uue plaani järgi ei saaks. Gümnaasiumisse ta ikkagi läks ,kus umbes poolel teel hakkas oma võimeid ilmutama.Nüüd on mõlemad ülikoolis, tüdruk humanitaarkallakuga , poiss harib ennast reaalainete valdkonnas. Mõlemil on seni läinud hästi,kuidas edasi, näeb tulevikus.\nJUSS/ 10. september 2017 13:39\nKõrgkoolis õpib noor seda, mis teda tõepoolest huvitab. Põhi ning keskkoolis aga seda, mida kooliprogramm talle ette näeb. Mina näiteks olin võõrkeeltes, vene ning inglise keeles täiesti saamatu. Ja ka kehalises kasvatuses viimaste hulgas.\nSamas olin aga kõva käsi reaalainetes. Nagu füüsika, keemia, astronoomia ning isegi matemaatika. Samuti huvitasid ka ajalugu ning geograafia. ning muusikaõpetus läks mulle juba sünnipäraselt hästi peale. kaasasündinud anne.\nSamas ei huvitanud mind kuigivõrd bioloogia ained (botaanika, zooloogia, anatoomia ning üldbioloogia), kuigi ma neiski ainestes normaalsed hinded kätte võitlesin. Kuigi huvi puudus. Kõrgkooli minnes valisin aga endale eriala, mis minu huvidega kokku langes. mistõttu ka minu hinded seal olid parema kui keskkoolis.\nAnna/ 8. september 2017 23:59\nPraegu teevad gümnaasiumid ju sisseastumiskatseid. Kas sellest ei piisa. Hinnete keskmine pole päris õiglane. Koolid on erinevad, õpetajad on erinevad, nõudmised on erinevad.\nmaakas/ 10. september 2017 08:38\nMis kasu on katsetest? Tänapäeval loeb ju see õpilaste pearaha. Laps võib ju olla ka korralik kuid ei pruugi igale õpetajale meeldida. Omast kogemusest võin öelda, et minu hea peaga poissi oli koolile vaja selleks, et esindaks kooli ja tooks eriala ainete võistlustel koolile võimalikult kõrgeid kohti, mis omakorda tõstis kooli kohta õppeedukus tabelis. Kui oled nõrgem, siis pole kellegi mure, mis sust tulevikus edasi saab. Eks näis, kuidas Ossinovski mõtleb oma seadust realiseerida kus on pandud õpikohustus kuni 18 eluaastani? Edu lastele õpinguis aga tundub, et pigem mingu eestist kes vähegi suudab. Siin ei hoolita inimestest.\nNonii/ 8. september 2017 23:55\nSinna aianduskooli lähevad õppima ka kõrgharidusega inimesed, kes tunnevad täiskasvanuna, et tahaks veel midagi õppida (midagi enda jaoks ka).\nEga korralik keskharidus mööda külgi maha ei jookse, ei pea ju kohe kutsekasse tormama ja oma edasised võimalused sulgema.\nArchibald Võhumõõk/ 8. september 2017 23:48\nÜks mu klassiõde tahtis 8. klassi järel Räpina aianduskooli minna. Seal öeldi talle, et tunnistus on liiga hea selle kooli jaoks, minge keskkooli.\nMaali/ 8. september 2017 22:05\nMingi rätt, habemepats ja rumal jutt, see tahab mingi soliidne õpetaja olla?\n.../ 8. september 2017 21:58\nsee tähendab seda, et kutsekoolid on juba aastakümneid ajal jalgu jäänud, sest pole enma korralikke praktikaaegu nagu nõuka ajal, siis olid jah kutsekad väga hea haridusega, kuid siis oli ikka gümnaasiumi haridus koos kutsega, nüüd seda enam pole, siis oli kutsekeskkooli nimetus , said 11 klassi pluss kutse, seda aga tõesti heal tasmele, kus ühel kevadel oli mitu kuud tööpraktika ja teisel kevadel sügiseni tootmispraktikat juhtival kutsel näiteks.Nüüd on see olematu, kõrgkoolist tulevad tavaliselt ilma kogemusteta ametnikud, kes suuremas osas pole ennem midagi kogenudki.\nTagatargem/ 8. september 2017 23:12\nNii kipub olema, ehkki kutseharidus pole Eestis ära kadunud ja areneb vaikselt. Omaala meistreid on rohkem vaja. Amet võib olla ka muusikul, filoloogil ja ajaloolasel.\nMari/ 8. september 2017 21:33\nOn natuke kurb, kui Repsi unistus täitub. Mõnel on annet humanitaarainetes, reaalainetes aga põrub kolinal. Teisel hoopis vastupidi. Kas jäetakse kitsa huviga noored gümnaasiumi ukse taha ainuüksi selle pärast, et ei vasta nõuetele?\nKuidas siis täiskasvanute gümnaasiumiga jääb? Kehtestatakse samuti lävend?\nEst/ 8. september 2017 21:24\nPeale gümnaasiumi saab samuti kutsekooli minna. Valikuvabadus peab olema,ega enam ENSV pole.\nPäris ausalt/ 8. september 2017 20:58\nMul õnnestus 6-ndas klassis 2 aastat ja 8-ndas klassis 3 aastat istuda. Keskkooli lõpetasin õhtukoolis ja seale seda tegin sisseastumiseksamid TPI-s.\nOlen töötanud tippspetsialistina riigiasutuses 15 aastat.\nMul polnud aega lapsena koolis käia ja pealegi tundus see minule siis jube igava ja mõttetuna- hiljem selgus, et olen üsnagi geniaalne, seda teiste sõnul, sest ise ma endas mingit erilisust ei näe.\nMinu ühe kaheksanda klassi tunnistusel oli nt 11 kahte, sest ma lihtsalt ei käinud koolis.\nKusjuures- ma arvan, et selline asi ei tulnud mulle sugugi kahjuks.\nnjah/ 9. september 2017 13:06\nMeile sattus klassi istuma jäänud poiss, kes oli juba 5 aastat juba samasse klassi kinni jäänud ja nii ta 5 klassi lõpetamatta juba sõjaväkke võetigi. Meie alles hakkasime lõpetasime oma 8 klassi, kui noormees sõjaväest tagasi tuli koolitunnistusega taskus- Geenius? Meil kulus selleks 3 aastat, aga tema tegi 2 aastaga sõjaväes asja ära. Kindlasti oleks ta hea nomenklatuuri töötaja- etteütlemise järgi oli võimeline kõike suust välja ütlema- vene keele tunnis 1975 aastal kuulutas Lenini- Stalini ja Nikita bandiitideks ja ei saanud ise ka vist aru, miks direktori juurde saadeti, aga meil oli tõeliselt lõbus!\nkõik käpad mulda/ 8. september 2017 20:21\nega puukallistamist ja nõgesesupi tegemist pole tarvis gümnaasiumis õppida\neesti mees/ 8. september 2017 20:42\nTOETAME lävendit! Kahe- ja kolmemeestel ei ole mõtet gümnaasiumi trügida! Ja gümnaasiumid VALIVAD nagunii juba kui on võimalus - igatühte enam vastu ei võta!\nmaakas/ 10. september 2017 12:04\nSiis võiks ju kohe hakata mõtlema ka gümnaasiumite sulgemisele. Õpilasi pole, Raha ei tule. Õpetajad jäävad tööta. Riigil jälle suur töötute armee ja maksumaksja arvelt muidugi. Hea mõte. Proua minister on ehk unustanud, et ka temal on hulk lapsi kooli saata. Las saeb aga enda oksa edasi, millel istub.\nMul oli põhikooli keskmine 3.24, nüüd PhD Info ja kommunikatsioonitehnoloogias ning tööpuuduse ja palga üle küll ei nurise. Tööpakkumisi tuleb ka pidevalt. Lihtsalt lapsepõlve kodused olud ei võimaldanud õppida. Aga see ju paljudel nii. Seega olen sellisele lävendile väga vastu.\n20:19-le/ 8. september 2017 20:45\nOled üksik ERAND või lihtsalt POPULIST! Aga pooled gümnaasiumi astujad LANGEVAD VÄLJA kui on viletsad õppijad! Kuulsad gümnaasiumid võtavad vastu ainult nelja-viielisi õpilasi!\ntark mees taskus/ 8. september 2017 20:01\nVäga loll mõte. "Haridusministrilt".Muidugi kutsekooli omadele meeldib, aga kas me tahame siis oskustööliste riiki? Selleks, et teiste maade kõrgeltkoolitatud saaksid meid hästi valitseda? Aga võibolla ongi õige, eestlased on niikuinii juba kadunud rahvas, mis siin ikka, las minna!\nmis/ 8. september 2017 19:57\nkaristus see on, kui inime suunatakse tööle, millega ta hakkama saab??\ninnokenti varbavahe/ 8. september 2017 19:44\nKunagi aastal 1984 keskmise hindega 4 ma samuti ei pääsenud tolleaegsesse keskkooli...Sattusin kutsekeskkooli ning seal omandatud ametiga ja juurdeõpitud teadmistega samas ametis juba 30 aastat oldud.\nAstu vaid üks samm !/ 8. september 2017 19:44\nPositiivne lävend oleks, kui kõik eestlased, kui alaarenenud rahvus, Siberisse asumisele saadetaks !\nSe-to/ 8. september 2017 19:41\n"direktor"/ 8. september 2017 19:34\narvab, et "„Kava kehtestada gümnaasiumi pääsemiseks riiklik lävend on hea mõte, sest põhikooli lõpetajate valikute suunamiseks ei ole aastaid mitte midagi ette võetud,“\nVALE! RIIK ON KOKKU KLOPSINUD TERVE SUURE SÜSTEEMI NIMEGA SA INNOVE JA RAJALEIDJA MAAKONDLIKUD KESKUSED.\nNende ülesanne peak olema see karjääriradade nõustamine ja suunamine\nAga tädid eelistavad ümar- jm. laudades kohvitada, targutada ja mõttetuid promobukletikesi toota.\nKui direktor sellesst sellest ametkonnast ei tea ning sealt oma tegevusele tuge ei leia, tuleb need muidusööjad laiali peksta.\nVeneaeg/ 8. september 2017 19:16\nIsegi stagnaajal oli midagi sarnast ja kah keegi ei virisenud (enne EV-d)\npärnakas/ 8. september 2017 20:49\nOli tõesti juba kunagi stagnaajal! Pärnu Koidula Gümnaasiumi võeti vastu põhikooli lõpetanuid, kelledel oli lõputunnistusel VÄHEM KUI KUUS KOLME ja ülejäänud hinded olid neljad-viied! Kes ei vastanud nendele tingimustele, see pidi kutsekooli minema!\nArvan/ 8. september 2017 19:10\nTõepoolest, keskkooli on mõtet minna siis, kui lähed kas kõrg-, üli- või kutsekooli, mis nõuab keskharidust. Samas on vaja oskustöölisi. Kõigil polegi vaja keskharidust ja ka kutseharidusega saab hästi teenida.\n8. september 2017 19:42\nMis ila sa ajad? "Kõigil polegi vaja keskharidust ja ka kutseharidusega saab hästi teenida."\nnii noor inimene ei tea veel, mida ta tahab/ 8. september 2017 20:12\nalles gümnaasiumis hakkab noor aru saama õppimise vajalikkusest ja enda huvidest.\nSeni oli nii, et kui olid viisik, siis teised sind ignoreerisid.\nPOP oli olla loll ja saada õpsidelt sõimata.\nGümnas jäävad need sellis selja taha ja noor/eriti poiss hakkab avastama maailma.\nSa arvan/ 9. september 2017 16:28\nOled ikka päris loll? Mine ravile.\nSa arvan/ 9. september 2017 16:29\nOn sul peas midagi viga? Mine ravile.\nÕpetaja/ 8. september 2017 19:09\nmai/ 9. september 2017 17:07\npole sa mingi õpetaja\nmulle meeldib Eesti keel/ 8. september 2017 19:07\nkoos hariTusministriga ja tema lävendiga ilus sõna meie keeles, rikastab .\nmadrus/ 8. september 2017 18:54\n... see juu DDR -süsteem .... saksa-demokraatlik-vabariik aastast 1970 .... :D ... uurige ajalugu ja öpilaste kiusamist ... :)\nArchibald Võhumõõk/ 8. september 2017 23:46\nEks Mailis Reps on Saksa DV haridusministri Margot Honeckeri moodi ka natuke.\nLugeja tunneb huvi/ 8. september 2017 18:44\nKui päris kooli ei saa siis sinna aianduskooli ka ei lähe.\ntark/ 8. september 2017 19:35\n18:44-le/ 8. september 2017 20:50\nOLE siis TÖÖTU ja ime KÄPPA!\nTo Ole.../ 8. september 2017 21:30\nPalju aianduskooli lõpetanutest toidab ennast ja oma peret ära aianduse erialal töötades? Miskipärast enamus selle kooli lõpetajatest töötab muul alal.\n---/ 9. september 2017 07:28\naianduskooli ja ka kõigi muude kutseõppeasutuste lõpetajatele ei ole kinni ükski tee. See, et nad suudavad muudel töökohtadel ennast tõestada, näitab vaid, et on saanud oma kutsekoolist mitte ainult dokumendi, vaid hoopis laiema arusaamise ja huvid eluks ja tööks. Põhjus selles, et kutseõppeasutuses on eriti poistele, kes põhikoolis on olnud saamatud, palju rohkem arenemisvõimalusi. Arukad arenevad kutseõppeasutuses, kui nad muidugi pühenduvad õppimisele, Hinnetekogujad gümnaasiumis jäävad neist kindlalt oma arengus alla.\nLugeja/ 8. september 2017 18:40\nAiandust saaks juurde õppida peale keskkooli.


Buduaari foorum - Quad rulluisud\nPostitatud: 16-04-2014 18:38 Jälgi teemat\nKas keegi teab, kust saada selliseid rulluiske, kus kaks ratast on ees ja kaks taga( ehk siis quad rulluisud)? Kuskilt tellida ma ei soovi, tahaks ikka ise jalga proovida. Eriti hea oleks Tartust, aga võib ka mujal Eestist. Osadesse spordipoodidesse olen vaatanud, aga silma pole jäänud just selliste ratastega uiske.\nPostitatud: 16-04-2014 20:57\notsi ilurulluiske, need pm samad asjad, aga ilmselt leiab rohkem tulemusi


Turku Stockholm Praamid - AFerry\nTurku Stockholm Praamid\nTurku Stockholm Praamid koos Viking Line ja Tallink Silja - Hinnad alates €283\nTurku - Stockholm parvlaev ühendab Soome Rootsi ja seda käitab 2 parvlaevade ettevõtted - Tallink Silja ja Viking Line.\nTeie parvlaeva Turku Stockholm kuni parvlaeva parima hinna saamine\nAFerry abil anname alati parvlaevale parimad hinnad laevadelt Turku kuni Stockholm. Ükskõik milline leht, mille te broneerite, sisaldab alati kõiki meie eripakkumisi. Ja ei ole vaja otsida allahindluse koodi. Kui meil on olemas pakkumine, sisaldab teie praamide hind vähendamist või pakkumist. Pole vaja vaadata teisi veebisaite.\nKui te pole kindel, kas [kaugus] kuni sihtkohani on teie jaoks õige või te ei saa parvlaevaettevõtete vahel otsustada, kui on rohkem kui üks, võite ka lugeda kasulikud arvustused. Kutsume kõiki oma kliente saatma meile arvustusi lahkumiseks Stockholm praamidelt. Kuid pidage meeles, et mida varem te broneerite, on odavamad hinnad tavaliselt. Nii et ärge liiga pikalt otsustada! Turku kuni Stockholm on populaarne marsruut, seega soovitame teil broneerida niipea kui võimalik .