"Lennusadamas avati Meremuuseumi renoveeritud lennuangaarid", Delfi, 11. mai 2012\n© Vallo Kruuser (Eesti Ekspress)\nTäna kell 19 avati pidulikult Meremuuseumi renoveeritud Lennusadama lennuangaarid, mis on Euroopas ainulaadsed.\nLennusadama angaarid valmisid aastal 1917 Peeter Suure merekindluse osana ning tegemist oli insenertehnilise suursaavutusega, sest see oli esimene kord, kui loodi sellises mahus monoliitne raudbetoonist kuplikujuline vorm ilma igasuguste sisemiste sammasteta, vahendas ERRi uudisteportaal "Aktuaalset kaamerat".\n1945. aastal anti Lennusadama ala sõjaväele ja nii püsis see suletud piirkonnana kaheksakümnendate aastate lõpuni. 1990. aastatel sai Eesti Vabariik Lennusadama ala justkui oma valdusse, tegelikkuses käis aga kohtuinstantsides ja kohapeal kibe omandivaidlus, mis päädis 2006. aastal sellega, et Eesti riik võttis Lennusadama lõplikult üle.\nLennusadama angaarid avatakse külastajatele homme hommikul kell 10 ning need on avatud järjest 33 tundi kuni pühapäeva õhtul kella 19-ni.\nPresident Ilves ütles tänasel pidulikul avamisel, et taastatud Lennusadam muudab Eesti rikkamaks.\n"Põnevad ajaloolised vesilennukite angaarid on leidnud endale väärilise ja sobiliku sisu. Eesti on saanud rikkamaks ning hävimisest on päästetud ehitus- ja insenerikunsti suurepärane näide," ütles president Toomas Hendrik Ilves Eesti Meremuuseumi Lennusadama pidulikul avamisel.\n"Selle muuseumiga oleme merelinna Tallinna veidi enam avanud merele ja muutnud tüki mereäärsest sovetlikust tühermaast taas inimestele avatud linnaruumiks," rääkis riigipea. "Mere kaldale tekkinud ja koos merega kasvanud linn ei saa seista seljaga mere poole ning tema rannaäär ei tohi olla linna häbiplekk, vaid just vastupidi, linna ilus ja kutsuv esikülg. Uus Lennusadam on üks esimesi samme, mis seda okupatsiooniajast jäänud suletust murrab."


Kas Mamamoo jääb ühtseks? Hwasa ja Wheein pole veel otsustanud, kui Solar, Moonbyul uuendavad RBW Entertainmentiga lepingut - Meelelahutus\nMamamoo leping on veel lõppemas ja kaks neljast K-popi lauljast on agentuuriga juba lepingu pikendanud, kuidas on ülejäänud?\nUuendatud: 21. jaanuaril 2021 kell 20:26 PST Kopeerida lõikelauale\nMamamoo Hwasa ja Wheein peavad veel oma lepingut oma meelelahutusagentuuriga RBW Entertainment uuendama, kuid ettevõte on avaldanud avalduse, milles öeldakse, et Mamamoo Solar ja Moonbyul on lepingut juba pikendanud.\nK-popi bändi agentuuri avalduse kohaselt on Mamamoo leping veel lõppemas ja kahest neljast K-popi lauljast on lepingud juba pikenenud. Mamamoo edasiste ettevõtmistega seotud kuulujutte lahendamiseks avaldas agentuur avalduse, milles öeldakse: 'Me arutame MAMAMOOga oma lepingute uuendamist, tuginedes agentuuri ja liikmete vastastikusele usaldusele. Praegusel lepinguperioodil on veel aega, kuid tahtsime anda piisavalt aega liikmetele, kes on meid usaldanud ja olnud pikka aega, nii et alustasime arutelusid varakult.\nTüdrukugrupp Mamamoo saabub 1. augustil 2019 Lõuna-Koreas Soulis M2 X Genie muusikaauhindadele. (Getty Images)\nNad lisasid: Vahepeal on selle olukorraga seotud palju spekulatiivseid kuulujutte, mistõttu otsustasime edusammud ametlikult avaldada. Praegu on Solar ja Moonbyul lõpetanud lepingu pikendamise usalduse ja ootuste põhjal, mis neil on meie vastu, samal ajal kui me Wheeini ja Hwasaga positiivselt arvamusi vahetame. Kõigil MAMAMOO liikmetel on selle rühma üle suur uhkus ja kiindumus, seega loodame positiivseid tulemusi.\nMoonbyul on vanuselt teine liige ja täidab peamise räppari ja põhitantsija positsiooni. Solar on rühma vanim liige, liider ja peavokalist. Wheein on rühma esivokaal ja esmatantsija, samas kui Hwasa on ka rühma esivokaal, esiräppar ja maknae.\nMamamoo fännid usuvad, et grupp püsib koos, ükskõik mis. Pärast uudiste 'positiivsetest aruteludest' ilmumist liitusid Mamamoo fännid meemifestivaliga, et spekuleerida, mis Hwasa ja Wheeiniga toimub. Fänn ütles: Rbw: nii kas te uuenete või mitte moonbyul ja päike: kindel, et kõik: vaikus rbw: nii ... mis on u kaks vilet: kas me saame basseini hoone sisse hwasa: ja privaatse aia rbw: me ütleme meediale, et te positiivselt arutate! Teine fänn postitas, tunnen, et moonbyul uuenes bcos solar tegi, maknae rida on alati koos, kui kardan, et üks järgneb, et teine järgneb, rbw parem mitte olla loll ja kaotada neid, kes tf kaotab hwasa ja wheein, anna neile mis iganes f * ck nad tahavad. Teine jagatud, ma loodan, et nad KÕIK uuenevad ... sest ma lihtsalt lahtasin eile õhtul oma kaks esimest Mamamoo albumit (Reality in Black and Travel)! Veel üks spekuleeris: Okei ei, aga teades vilet ja hwasat, oli see ilmselt nagu hwasa läheb 'okei, kuid peate tegema paremad tingimused vilistamiseks või kui ma ei kirjuta alla kumbagi' ja siis nagu 'kohustuslik nädalane paus pärast igat tagasipöördumist hyejini või im jaoks ei kirjuta alla! '\nrbw: nii te ka uuendate või mitte\nmoonbyul & solar: kindel\nrbw: nii ... mis siis kaks\nwheein: kas saame hoone sees basseini\nhwasa: ja eraaed\nrbw: me ütleme meediale, et te positiivselt arutate https://t.co/xotr7U5o54\n- nana (@moomoomnia) 22. jaanuar 2021\nMa tunnen, et moonbyul uuenenud bcos solar tegi, maknae joon on alati koos, kui ma kardan, et üks järgneb, et teine järgneb, rbw parem mitte olla loll ja kaotada neid, kes tf kaotab hwasa ja wheein, anna neile mis kurat nad tahavad.\n- PJ (@ mooyeye015) 22. jaanuar 2021\nLoodan, et nad KÕIK uuenevad ... sest ma lihtsalt lahtasin eile õhtul oma kaks esimest Mamamoo albumit (Reality in Black and Travel) ☹ pic.twitter.com/OyVopaGU8P\n- lynnmax (@whatsokwhatsnot) 22. jaanuar 2021\nokei ei, aga fr, teades viletsust ja hwasat, oli see ilmselt nagu hwasa minek 'okei, aga sa pead looma paremad tingimused virisemiseks või siis, kui ma ka alla ei kirjuta'.\n- mamavelvet on standard❖ ♡ ⁵ (@lyuke_) 22. jaanuar 2021\nK-popi kuningannadeks peetud Mamamoo debüteeris 2014. aasta juunis singliga ‘Mr. Mitmetähenduslik ’, mida tuntakse kui K-popi parimat debüüti. Sellest ajast alates on K-popi tüdrukute rühm katsetanud erinevaid žanre, sealhulgas R & B, retro, jazz, mis segunevad sujuvalt K-popiga, ja kasvanud kogu maailmas nende julgete kontseptsioonidega. Aastal 2020 on Mamamoo populaarsus tugevam kui kunagi varem, kuna nende kümnes EP ‘Travel’ saab kogu maailmas tunnustust. Nimilugu ‘Dingga’ jõudis Gaoni digitaalse edetabeli seitsmendale kohale, viies Billboard Korea K-Pop Hot 100-le ja kaheksa maailma digitaalsete laulude müügi edetabelis. Mamamoo on tuntud ka kui teine K-popi rühm, kus igal K-popi staaril on Billboardi maailma digitaalsete laulude müügi edetabelis soololaulude auaste.\nSiin voogesitage ‘Dingga’\ndennis hof love rantšo lõunasse\narmastuse ja hip -hopi seksilint


Galerii: Spordimuuseumis näidatakse põnevat olümpiakraami - Tartu Postimees\nGalerii: Spordimuuseumis näidatakse põnevat olümpiakraami\nKuigi medalisaagi mõttes ei osutunud Rio de Janeiro suveolümpiamängud eestlaste jaoks kõige edukamaks, siis kõiksugu muud põnevat kraami tõid Brasiilias koha peal käinud kodanikud kaasa rohkelt. Nendest asjadest on Spordimuuseum koostanud eriväljapaneku «RIO 2016».\nVäljapaneku kroonijuveelideks on mõistagi meie sõudmise paarisaerulise neljapaadi võidetud pronksmedalid, kuid uudistada saab ka Heiki Nabi ja Mart Seimi võistlusvarustust, Rasmus Mägi olümpiadiplomit ning palju muud põnevat eesotsas Rio olümpiatõrviku ja ametliku maskotiga.\nNäitus on koostatud Rios käinud tippsportlaste, treenerite ja ametnike abil, oma jõulise panuse väljapaneku rikastamisse on andnud ka ajakirjanikud ning mänge väisanud fännid ja vabatahtlikud.\nEriväljapanek avatakse täna õhtul kell 17 ning see jääb avatuks aasta lõpuni. Spordimuuseum rõhutab seejuures, et väljapanek hakkab elama aktiivset elu – see tähendab seda, et näitusele välja pandud eksponaadid vahetuvad sel perioodil korduvalt.


Raivo Aeg: Vaatan Eestit kui tervikut « Hiiu Leht\nErakond Isamaa tõenäoline esinumber viiendas valimisringkonnas, Raivo Aeg käis Hiiumaal kolmapäeval.\nTa kohtus eakatega Kärdla päevakeskuses ning vestles seejärel Hiiumaa ettevõtjate liidu ja Memento juhatuse ning erakonna piirkonnaorganisatsiooni liikmetega.\nAeg ütles, et Isamaa valimisprogramm pole veel lõpuni valmis, kuid nimetas sellest mõned märksõnad: pensioni teise samba põhjalik reform, et anda inimestele endile otsustusõigus sellesse sambasse kogutud raha kasutamiseks; kutsehariduse väärtustamine tulenevalt sellest, millist töötajat on ettevõtjail vaja; maksurahu, et ei tõuseks ei inimeste ega ettevõtjate maksukoormus; kaitsekulutuste kasv, et välja ehitada keskmaarakettide tõrjesüsteem ja maksuvabastus lastega peredele, alates esimesest lapsest põhimõttel 100 eurot lapse kohta.\nErakonna nimevahetust põhjendas Aeg sellega, et nimi peab äratama tähelepanu ja mõnes mõttes on see ka tagasiminek n-ö oma juurte juurde. “Uus nimi on kindlasti lihtsam kui mingi lohisev pikk nimi, Isamaa ja Res Publica liit. Teisest küljest on see taotluslik, märgilise tähendusega nagu ka “Isamaa on igavene”,” ütles Aeg.\nPeale kohtumist Kärdla päevakeskuses andis Raivo Aeg intervjuu Hiiu Lehele.\nMida sellelt kohtumiselt olulisena meelde jätsite?\nRaivo Aeg: Põhiprobleemid on ikka ihulähedased. Kuna päevakeskuses on pensionärid, siis ikkagi hakkamasaamise teema – pensioni suurus, sotsiaalabi teemad, Kärdla sotsiaalabikeskuse küsimus. Täna on Kärdlas ainult puuetega inimestele sotsiaalabi tagatud ja ka väljaspool Kärdlat. Kindlasti oleks vaja ka Kärdlas, et inimesed saaksid oma kodule ja perele lähemal olla, et seda teenust tarbida, kui päris omaette eluga enam hakkama ei saa. No mis seal siis veel oli? Eks ehituste osas, et väga halvas seisus on see kunsti… Kuidas see nüüd oli… kunsti… Et lagi on alla vajunud. Seal oli paratamatult, et inimesed väga selgelt ei adu, mis on riigikogu valimiste teema ja mis on kohalike omavalitsuste valimiste teema. Siis oligi mingisugune kunstiga seotud hoone – mul ei tule see nimi hetkel meelde – aga selle kohta küsiti, miks sinna ei panustata, et selle seisukord on väga halb. Ma siis selgitasin, et eks omavalitsus peab neid munitsipaalhooneid, väga selgelt nende heakorra eest seisma. Paljud asjad on muidugi, kus omavalitsusel ressurssi ei jätku ja siis tulebki koos riigiga teha. Näiteks nagu uus spordikeskus, mis nüüd Kärdlasse tuleb. Sellised teemad seal olid, aga kohtumine jaguneski kaheks osaks selles mõttes, et tutvustasin Isamaa tänaseks välja kujunenud valimiste seisukohti, mis on meie tuumikküsimused ja siis oligi seesama debatt. Selge see, et debatt ju läheb kohati ka emotsionaalseks. Tegemist on ju eakate inimestega ja nende kõige suurem mure ongi see, kuidas omadega hakkama saada.\nKas need kaks, eakate pensionimure ja Isamaa valimisprogramm ka kuidagi kokku lähevad?\nJaa, tegelikult lähevad. Juba mitu päeva on päris aktiivne debatt käinud Isamaa [pakutud] pensioni teise samba muudatuste sisseviimise üle. Kui see nüüd teoks saab, siis kaudselt mõjutab see ka tänaste pensionäride käekäiku. Fakt on see, et teise samba tootlus ei vasta sellele, mis lootused sellele omal ajal pandi. Pensionilisa, mis sellest sambast peaks kunagi hakkama pensionärile tulema, ei ole kindlasti selles vääringus, mis inimene on sinna sisse maksnud. Inflatsioon ja kõik muud protsessid on seda devalveerinud. Tegelikult see jutt, mida on räägitud, et riik paneb neli protsenti, on inimestele prügi silma ajamine. Riik ei pane sinna midagi, see antakse sellestsamast sotsiaalmaksust ehk 33 protsendist võetakse neli ära ja tõstetakse teise sambasse. Selle võrra riigi tulubaas väheneb ja riik saab sotsiaalmaksu vähem selle nelja protsendi võrra, mis antakse pangale. Seesama sotsiaalmaks hoiab üleval meie pensionisüsteemi, meie arstiabi, meie koolitussüsteemi. Täna on ju neli miljardit eurot pankade käes, mis on kogunenud sinna teise samba pensioni fondi. Kui riigile laekub rohkem raha, siis on järgmine otsus, mis selle rahaga teha.\nMida riigikogus oldud nelja aastaga olete Hiiumaa või valimisringkonna heaks teinud?\nHiiumaad see nii palju ei puuduta, aga mul oli päris pikk ja argumenteeritud vestlus näiteks meie rahandusministriga, mis puudutab Saaremaad, kui uus lennuliikluse hange välja kuulutati. Elu näitab, et [Kuressaare] lennuki täituvus on ülihea. Kui ettevõtjatega sai kohtutud ja probleeme kuulatud, siis mitte üks kord ei läinud niimoodi mööda, et lennuki teemat ei oleks lauale pandud. See oli ülioluline.\nHiiumaa probleem on ikkagi seesama lennuühenduse ebakindlus. Kui Saaremaal on olemas seadmed, mis tagavad ka uduga ja halva nähtavusega lennuki maandumise, siis Hiiumaal seda kahjuks veel ei ole. Mingi lahendus siin tehti, aga see ei ole kindlasti rahuldav.\nTeine on praamiteema. Riik ostis praamide valmisprojektid ja see ei rahulda ei hiidlasi ega saarlasi. See on kindlasti asi, mis vajab edasiarendamist. Esiteks need riiulid, mis on külgede peal – ei saa ju panna tekki täis, sellepärast, et suured autod mahuvad ainult keskele kahte ritta ja ülejäänud jääb tühjaks. Kui väikesi autosid näiteks ei oleks, aga suuri oleks, siis suured jäävad sellepärast maha, kuigi praamidel on ruumi küll, aga nad ei saa sinna. Teiseks pikad veosed. Neil on see küüruga ülesõit ja pikad veosed kas ei saa sinna üldse peale või on pealesaamine raskendatud.\nSee puudutab ettevõtjaid, tavainimesel, autoga sõitjal ja jalgsi reisijal ei ole mingit probleemi. Praegu on hetki, kus olemasolevate praamidega ei jõuta [soovijaid] ära teenindada. Kui nüüd järgmisi praame hakatakse soetama, siis tuleks ikkagi võtta rohkem aega ja teha nii, et see tehniline lahendus vastaks laevaliikluse vajadustele.\nTeine Hiiumaa häda on Rukki kanal. Kuigi siin olid mingid mõõtmistulemused… üks ütles ühte, teine teist, lõpuks tuli välja, et praam oleks isegi läbi pääsenud, aga kapten ei tohtinud sõita, sellepärast, et kuskilt öeldi mingid andmed ette. Nüüd riisuti kanal üle ja hakatakse vist üle aasta riisuma.\nMillisena näeb Isamaa Hiiumaa tulevikku ja mida selle realiseerumiseks teha kavatsete?\nHiiumaa tulevik on teatud mõttes probleemne, ja mitte ainult Hiiumaa, ka Võrumaa ja Saaremaa tulevik. Fakt on see, et rahvastik vananeb. Fakt on see, et töökohtade juurdekasv ei ole tempokas, kui üldse. Üks on töökohtade juurdesaamine. Kui Hiiumaal on rohkem töökohti ja ettevõtlust, siis oleks see kindlasti väga positiivne. Mis on riigi võimalused töökohtade loomiseks. Suuresti piirduvad need sellega, et riik viib avaliku sektori töökohti Tallinnast ja Harjumaalt välja maapiirkondadesse. Suunata riigipoolseid täiendavaid investeeringuid elukeskkonna parandamiseks – see on ainukene, mida riik saab teha.\nAbistada kohalikke omavalitsusi, teha kohaliku munitsipaalvõimuga koostööd – need on riigipoolsed võimalused. Regionaalseid maksusoodustusi meie programmis ei ole, sellepärast, et mis need saavad siis olla?\nAinukene, mis saab olla, on see, et kohalikule omavalitsusele antakse täiendavaid võimalusi mingite maksude kehtestamiseks, mis tooks kohapeale rohkem raha. See aga tähendab, et kohaliku inimese taskust võetakse see raha ära. Ja ettevõtlusel on küllalt head maksusoodustused – ei maksa kasumi pealt maksu, kui ei võta tulu välja. Miks ettevõtlus ei saa kasvada mitte ainult äärealadel, vaid see on ka Tallinna ja Harjumaa probleem – tööjõupuudus. Kvalifitseeritud tööjõu puudus – seda lihtsalt ei jätku. Ja ettevõtted Hiiumaale ei tule, sest teil ei ole sellist tööjõudu, keda ettevõtjad vajavad. Ettevõtjatel täna ei ole vaja lihttöölist, on vaja teatud kvalifikatsiooni. See puudutab nüüd Hiiumaad, aga riigikogu\nkontekstis üritan vaadata ikka Eestimaad tervikuna ja loomulikult teatud regionaalsete nüanssidega.


Gea Velthut-Sokka • 15. aprill 2004 kell 10:02\nRiigikogu otsustas, et fraktsiooni nimetavad oma esindajad komisjonis 29. aprilliks. Eelnõu kohaselt on igal erakonnal komisjonis üks esindaja. Komisjoni esimees ja aseesimees loobuksid pärast komisjoni valimist palgalisast.\nEelnõud Riigikogu ees kaitsnud Isamaaliidu fraktsiooni aseesimees Andres Herkel rõhutas, et Eesti Vabariigi strateegilise viljareservi suure osa kadumine kahest erakätes olevast viljasalvest on rängimaid tagasilööke Eesti kui õigusriigi rahvusvahelisele mainele ja usaldusväärsusele.\n?See on eriti häbiväärne vahetult enne Euroopa Liitu ja NATO-sse astumist, kuhu pääsemiseks Eesti on teinud palju aastaid jõupingutusi, et tõestada end tänastele partneritele läbipaistva, korruptsioonivaba, seaduskuuleka, riigi ja erahuvide lahususele rajaneva ühiskonnana. Kahjustatud on ka Eesti riigi usaldusväärsus meie endi kodanike silmis, kellele riiklikud reservid peavad andma kindlustunde riskide ja loodusõnnetuste suhtes?, ütles Herkel.\nIsamaaliit on seisukohal, et kogu riigi usaldusväärsust kõigutanud skandaali lahendamist ei saa jätta üksnes täitevvõimule. Kuna vargused ja kuritarvitamised puudutavad otseselt rahva raha, siis on Riigikogu kui kõrgeima rahvaesinduse otsene kohus orienteeruda olukorras, luues selleks sõltumatu uurimiskomisjoni kõigi Riigikogus esindatud erakondade osavõtul, et aidata kaasa täieliku selguse saamisele skandaali põhjuste ja mehhanismide suhtes ning töötada välja ettepanekud selliste olukordade ärahoidmiseks tulevikus.


Eilne päev oli kohutavalt lebo. See on suvi, millest ma unistasin? Ma ei suuda nii. Terve päev peale peaaegu magamata ööd MITTE MAGADA ja samas mitte midagi teha, see on lihtsalt õudne. Lõpuks hakkasin mõistma Simsi, milles ei tundunud eelmisel mängukorral mitte ühtegi head asja olevat. Sellega tegelesin terve päeva ja mul on siiralt häbi, et ma ikka veel selline nolifer olen.\nÕhtupoole avastasin enda jaoks Lipstick Jungle'i, vaatasin Greyd ja Private Practice'it, Greys näidati eile nii head osa muideks, ning lõpuks jõudsin vaadata isegi Seks ja linna ja Simpsoneid. Ja isegi Top Geari!!!! Ma siiamaani vihkan seda, kuna (tuli meelde üks vana chat log)\n(20:27) sofi: sa oled ka mingi topgeari fänn?\nsest et mind ajab see närvi\n(20:27) Kristo ,: a seda vaatan ikka jah :D\n(20:27) sofi: kuna see on sitaks lahe saade\naga ma ei saa sellest vittugi aru\n(20:27) Kristo ,: :D:D\n(20:27) sofi: nagu, tõepoolest, miks see autodest on\n(20:27) Kristo ,: mis seal siis nii keerulist on :D\n(20:27) sofi: AUTOD?\n(20:27) Kristo ,: :D\nmillest see siis sinuarust olla võiks :D\n(20:28) sofi: kiisudest\nSiis veel olid Kristoga ilusad jutuajamised, mitte nii nagu praegu.\nIgal juhul, see Top Gear oli muidugi sitaks põnev, nagu alati, niu, ja ma triikisin seda vaadates oma suuri ilusaid kardinaid. Suutsin isegi auke mitte sisse põletada. (Tulid meelde veel vanemad chat logid, kus ma kellelegi kurtsin, et põletasin pükstesse augu sisse.) Simpsonid said varsti otsa (nii haige on tegelikult vanu osasid vaadata) ja ma suundusin voodi poole. Voodis tuli mõte üks pilt joonistada (reaalselt igatsesin musta tintekat) ja Panic In The Needle Park lõpuni vaadata ja nojah, meeldis vist. Al Pacino oli niiiiiiiiiii nunnu ja viimane stseen oli parim ja see ilusate silmadega suur mees, kes mängis Hanki (ma tean ta nime küll), oli ka sitaks lahe, aga minu jaoks oli filmis liiga palju stseene, kus näidati täies pikkuses nõela veeni torkamise protsessi. Ma tean, Trainspottingus oli ka süstlaid ja veene piisavalt, aga siin nagu eriti venitati neid stseene. Film oli muidu väga ilus. Selline, stiilne. Ja mitte ainult sellises tähenduses, nagu on stiilne film näiteks Control. Mainiks veel, et muusikat filmis polnud ja see esimest korda meeldis mulle, muidu aga vaatasin filmi ära ja jäin magama, aga mitte kauaks. 10 minuti pärast ärkasin jälle. Kuna magama jääda enam ei osanud, vaatasin aknast välja. Eelmine kord märkasin ma kevadel, et kuskil kella 4-5 paiku on väljas pime ja laternad ei põle. Olin nii vaimustuses. Nüüd kell oli lõpuks 2:33 ja täpselt sama - mu lemmikvaade aknast. Põlevad ainult trepikojad ja paar üksikut akent. Kõik on nii vaikne. Ilus. Monotoonne vist. (PALUN LÕPETA SÕNADE VALEKASUTUS) Tegin akna lahti ja imestasin. Võrreldes kevadega tuli mu tuppa ainult värskust, mitte külma. Aken jäi lahti ja mina jäin värskuse kätte ööd nautima. Siis läks tuju veel ilusamaks ja ronisin aknalauale. Kõigutasin väljas jalgu. Politseiauto sõitis mööda, ma naeratasin. Kümme minutit jalakõigutamist ja mul oli ikka veel hea olla. Ikkagi läksin magama esialgse plaaniga aken pärani lahti jätta. Mõne minuti pärast hakkasin muretsema ja panin akna kinni. Magama jäin umbes 5 sekundi jooksul.\nOn hommik (14:14) ja tegelikult ärkasin ma kella 8 paiku, aga tunne on nagu oleksin alles 5 minutit voodist väljas olnud. Tuim suvi. Kohe välja.\nen punto 1:25 PM\nhay filme, kristot, nolife'i, ööd, simpsoneid, simsi, top geari, triikimist, üleliigset analüüsi


Hypoallergenic Moderate Calorie Kuiv - Royal Canin\nHypoallergenic Moderate Calorie Kuiv\nTäisväärtuslik dieettoit koertele, mis on välja töötatud vähendamaks toidu koostis- ja toitainetest põhjustatud talumatust. Valitud valgu- ja süsivesikute allikaid. Madal kalorsus.\nMõõdukas fosforisisaldus toetab neerude tööd vananemisel.\nHüdrolüüsitud väikese molekulkaaluga valk aitab vähendada toidutalumatuse ohtu.\nMõõdukas kalorsus ja rasvasisaldus\nMõõdukas kalorsus abistamaks ideaalse kaalu hoidmisel.\nEriline toidu koostis\nTugevalt hüdrolüüsitud valk ja ainult üks süsivesikute allikas\nTäpselt reguleeritud toitainete kombinatsioon, mis tagab seedesüsteemi tervise\nKoostis: riis, hüdrolüüsitud sojaproteiini isolaat, loomsed rasvad, hüdrolüüsitud linnumaks, mineraalid, peedi viljaliha, sojaõli, kalaõli, frukto-oligosahhariidid, kurgirohuõli, saialille ekstrakt (luteiini allikas). Valgu allikad: hüdrolüüsitud sojaproteiini isolaat, hüdrolüüsitud linnumaks. Süsivesikute allikas: riis.\nLisandid (kg kohta): Toitainelised lisandid: Vitamiin A: 27000 RÜ, Vitamiin D3: 800 RÜ, E1 (Raud): 41 mg, E2 (Jood): 3,7 mg, E4 (Vask): 15 mg, E5 (Mangaan): 54 mg, E6 (Tsink): 153 mg, E8 (Seleen): 0,26 mg - Tehnoloogilised lisaained: Setteline klinoptiloliit: 10 g - Säilitusained - Antioksüdandid.\nAnalüütilised koostisosad: Toorproteiin: 23,0% - Rasvasisaldus: 12,0% - Toortuhk: 6,7% - Toorkiud: 1,1% - Per kg: Olulised rasvhapped (Linoolhape): 31,0 g - Fosfor: 6,0 g.\n- Gramm Mõõtetops Gramm Mõõtetops


Äärmustaimetoitlased kiusavad jälle inimesi – skeptik.ee\nKarismaatilise usukultuse sarnane loomakaitseorganisatsioon PETA (People for the Ethical Treatment of Animals) on peale karusnahksete riietusesemete mökerdamist ette võtnud uue sihi – liha söövate inimeste ahistamise. Esialgu küll kuulsused, sest nende kiusamisega saab ka mingit avalikkuse tähelepanu.\nEsimeseks ohvriks on lauljatar Jessica Simpson, kes kandis T-särki kirjaga “Tõelised tüdrukud söövad liha”, mis võib olla peen vihje tema praeguse poissõbra Tony Romo endise tüdruksõbra Carrie Underwood’i vegetaarlusele.\nPETA esindaja Alistair Currie ütles:\nJessica Simpson võib küll kanda, mida iganes ta soovib, aga tal ei ole õigust süüa, mida iganes soovib – liha söömine tähendab kannatust ja surma. Mõni inimene arvab, et selliseid avaldusi tehes seisab ta vastu poliitilise korrektsuse pealetungile, aga tegelikult seisab ta hoopis praeguse olukorra püsimise eest.\nLoomaõiguslased sepistasid Jessicast pildi, millelt loeb, et “Rumalad tüdrukud söövad liha” ja esitasid viis peamist põhjust, miks lihasöömisest loobuma peaks:\nLiha suurendab rinnavähi riski.\nTõelised tüdrukud ei poolda loomade julma kohtlemist. Kaastunne on seksikas.\nLihatööstus hävitab maailma.\nLiha teeb paksuks.\nLihasöömine röövib toidu nälgivatelt lastelt.\nPikaajaline taimetoitlane Paul McCartney algatas kampaania “Lihavaba esmaspäev”, et julgustada inimesi vähendama lihasöömist. Samas näitavad Briti müüginumbrid kauplustes, et lihatarbimine hoopis kasvab.\nVarsti on äärmustaimetoitlased restorane piketeerimas ja kuulsuste liharoogi punase värviga üle valamas.\nKuidas nahkriietes Penn ja Teller PETA-t näitavad:\nPosted in toitumine, usk\nPrev Eelmise nädala (25) lugusid\nNext Auto Bild: imerohud kütusekulu vähendamiseks ei säästa\n203 Replies to “Äärmustaimetoitlased kiusavad jälle inimesi”\n1. juuli 2008, 12:58\nHmm… ootaks siit lehelt skeptilist analüüsi, mis PETA poolt välja toodud viis põhjust ümber lükkaks. Praegu on lihtsalt lahmimine stiilis “nad on äärmuslased ergo lollid”.\nJa et keegi valesti aru ei saaks ning minu isikut ründama ei hakkaks – mina söön liha hea meelega ja teen seda ka edaspidi. Samas pooldan, et loomad, keda söömiseks kasvatatakse, elaksid elamisväärsetes tingimustes ning tapetaks võimalikult valutult.\nMis puudutab aga PETA võitlust karusnahkade kandmise vastu, siis pean seda igati põhjendatuks – tänapäeval on olemas piisavalt palju sünteetilisi materjale, mis on nii oma omadustelt kui ka välimuselt päris karusnahkade sarnased või neist isegi paremad. Seega pole tõepoolest eetiline hõberebaseid vaid sellepärast õudsetes tingimustes kasvatada, et mõni daamike saaks rebaseraibet presidendi vastuvõtul ümber kaela kanda.\n1. juuli 2008, 13:11\nKõht punni, käed puusa ja nõudma :-)\nEi suuda mina sinu, mr.Costello, soove ennetada ja meele järele olla. Pole isegi sellist eesmärki püstitanud.\nSu eelmisele nurinale isegi vastasin, aga näib, et seegi kostus kurtidele kõrvadele. Niiet, mr.Costello, sul on alati võimalus paremini teha, omalt poolt teemaalgatust täiendada, lisada oma uuriv panus sind huvitavatele küsimustele ja teistegagi jagada. Onju.\n1. juuli 2008, 13:31\n1) Põhjus ei pruugi olla lihasöömises kui sellises, vaid valmistusviisis näiteks. Aga seda me muidugi ei tea.\n2) Söömine ei ole julm kohtlemine. Kui rebasel on loomulik õigus süüa hiiri ja konni, siis on minul loomulik õigus süüa sigu, lehmi ja lambaid. Aga kuna tegemist on väärtushinnangutel põhineva argumendiga, ei ole see tegelikult käesoleva lehe meetoditega analüüsitav.\n3) Maailm on minevikus olnud nii oluliselt soojem kui külmem koht, aga ikka alles jäänud.\n4) Kasv 172, kaal 64, loodan kindlasti mõned kilod lihast juurde kasvatada :)\n5) Näljahädadel on hulk põhjusi. Ilmselt kõige olulisem neist on poliitiline ebastabiilsus, hullud diktaatorid, kodusõjad ja üldine suutmatus elu-olu korraldada.\n1. juuli 2008, 14:03\nMa saan aru kui propageeritakse nende loomade naha mittekasutamist kes on ainult naha pärast tapetud.\nMa ei saa aru kui proovitakse panna inimesi loobuma nahkasjadest mis on tehtud looma nahast kelle liha inimesed söövad.\nVõtame näiteks lamba. Inimesed söövad lambaliha. Lambavilla kasutatakse väga laialdaselt ja lambanahk on väga soe. Hetkel kasutatatakse lambast lamba tapmisel võimalikult palju ära mis on ju tegelikult austus looma vastu. Looma tapetakse vajaduse pärast ja proovitakse teha nii, et midagi raisku ei läheks. Kui me nüüd peaksime nahad ära viskama siis ei oleks see ju nagu looma solvamine.\nVeel üks mõte. Kui me ei või kanda nahast või villast riideid siis me peaksime kandma riideid mis ei ole toodetud looduslikul moel. See omakorda reostaks loodust ja lõppkokkuvõttes oleks ka loomadele halvem.\nJa viimaks. Kui jahimehed ei tapaks söögiks kitsi, karusid ja metssigu siis lõppkokkuvõtteks oleks nende arvukus nii suur, et hakkaks toimuma rohkem avariisid kus loomad surma saavad. See oleks ju veel hullem kui loomade tapmine söögiks.\nRiina Ree ütles:\n1. juuli 2008, 14:04\nKa mulle tunduvad need viis põhjust asjalikud. Ise liha ei söö just sellepärast, et vähemalt Eestis ei ole võimalik saada selliste loomade liha, kes, nagu mr Costello ütles: elaksid elamisväärsetes tingimustes ning tapetaks võimalikult valutult. Päris kindel sellise asja võimalikkuseski ma muuseas ei ole.\nMind ausalt öeldes selline suhtumine häiribki kõige rohkem antud küsimuses: inimesed deklareerivad, et nad söövad küll liha, aga tahaksid, et loomi koheldaks hästi. See, et keegi tööstuslikult peetavate loomade kannatustest ei hooli, neid ei huvita. Loomi koheldakse kohutavalt, millest need inimesed eriti teada ei taha, niisiis söövad nad liha rahumeeles edasi.\nLiha tootmiskulud hoitakse võimalikult madalad, tänu sellele on liha tarbimine suurem kui kunagi varem inimkonna ajaloos. Selle kohta, et see tervislik pole, on ka küllalt andmeid. USAs, kus liha ei maksa suurt midagi, on mitmes mõttes ebakvaliteetsem kui kunagi varem, on väga palju haiguseid — diabeeti, jämesoolevähki, rinnavähki, südame-ja veresoonkonnahaiguseid, mida otseselt seostatakse toitumisega, just nimelt liigse loomse valgu ja rasvaga.\nLoomulikult on PETA meetodid kohati ekstreemsed, aga enne, kui suu täis võtta, võiks ka vastaspoole argumentidega tutvuda.\nNäiteks vaadata PETA leheküljelt paari videot ja siis käsi südamel öelda, et tõepoolest, meiesarnaste loomade pidevad ja kirjeldamatud kannatused (ma ei saa aru, mida on ilkuda Holocausti analoogi üle nagu Penn ja Teller seda teevad), nende pidamine neile absoluutselt mitte liigiomastes tingimustes, vastu kõiki nende instinkte, ei ole absoluutselt olulised. Ja et ainus, mis tähtis, on võimalikult odavad lihatooted poodidesse. Lisaks on Eestis, kus odavad lihatooted nagu vorst ja kotletid kuuluvad suurema osa inimeste igapäevasesse menüüsse ja taimetoitlust peetakse väga kahtlaseks veidruseks, üks Euroopa madalamaid keskmisi eluigasid, äärmiselt palju südame-ja veresoonkonnahaiguseid.\n1. juuli 2008, 14:26\nMis seos on Eesti poodides müüdavatel vorstidel lihaga?\n1. juuli 2008, 14:30\nInimesi endid peetakse ka mitteliigiomastes tingimustes.\nLiiga äärmuslik järeldus.\nSee peaks inimlik käitumine olema, olemata soost.\nIgasugune toit teeb paksuks kui niipalju süüa, et sa ei jõua ära kasutada seda. Lihas, aga on väga palju toitaineid, mida näiteks on vaja just lihasmassi kasvatamisel.\nInimesed ei ole paksud sellepärast, et nad söövad, vaid sellepärst, et nad ei liiguta ennast. Organism ei põleta tarbitud energiat ära ja see hoitakse “for later use” rasvana.\nAga nälgivad lapsed võivad paksuks minna ja rinnavähki surra?\nPäris hea loogika.\nSellise suhtumise kohaselt peaks just nälgivad lapsed ära surema, et nemad ka liha ei tarbiks ning loomad ellu jääks.\nEks see üks paras pask ole jah mida nad ajavad.\nMis sellisest lausest peaks nüüd järeldama, et see jääb nüüd ka endiselt alles kui samas vaimus edasi lastakse?\nKui sa kujutad ette meie planeeti Maa organismina ja inimesi parasiitidena, siis umbes viimase 208 aastaga on maailmas inimeste populatsioon 6 kordistunud.\nKunagi ei elanud siin planeedil 6.7 miljardit inimest, mis iga aastaga omakorda kasvas 2.2% võrra.\nKui sa nüüd järele mõtled selle üle, siis meie planeedil lihtsalt saavad resursid otsa ja liha on paraku üks neist.\nSealhulgas heitgaaside paiskamine atmosfääri suureneb, kuna suurem tarbimisvajadus nõuab suuremat toodangut. Ja nagu sa vist tead, heitgaasid põhjustavad osoonis auke.\nSee, et kunagi oli külmem, ma ei tea kas sa mõtled talve 10 aastat tagasi või endist jääaega, siis eelmist jääaega ei kutsunud inimene oma vajaduste rahuldamistega ette.\nSeega sina kui parasiit, oled üsna optimistlik. Või lihtsalt ei mäleta koolis õpitut.\n1. juuli 2008, 15:29\nJah, kui ressursid otsa saavad, siis me kärvame maha (või vähemalt suur osa meist). Aga maailm ega isegi biosfäär ei hävi, nagu nendes viies punktis ekslikult väidetakse.\n1. juuli 2008, 16:12\nsee toidu röövimise osa ju täielik jama ei pruugi olla: taimetoitlane saab oma kalorid odavamalt kätte kui lihasööja. selles mõttes, et kui sama maa ala peal toota taimset toitu, saab sellest 6 korda rohkem inimesi söönuks kui siis kui seda maad liha tootmiseks kasutada ja kui vaestes maades lapsed nälgivad, ning vili, mida nad süüa saaks, söödetakse loomadele, keda pistavad hoopis rikkad eurooplased ja ameeriklased, siis ei saa öelda, et see täiesti lambist võetud väide oleks.\n1. juuli 2008, 16:42\nNeed ei olegi lambist võetud väited.\nTööstuslikku loomakasvatust loomade holocaustiks nimetamine ei ole ka just lambist mõeldud väide. Ega palju muudki.\nMulle tundub, et inimesed tunnevad veganite ja võitlevate loomaõiguslaste vastu sellist ägedat reaktsiooni ja tungi kohe kasvõi absurdiargumentidega vastu lahmima vajada (naljad stiilis porgandid tunnevad ka valu jne), sest neil ei ole südametunnistus päris puhas.\n1. juuli 2008, 17:28\nMina ootan põnevusega millal PETA hakkab võitlema igasuguse loomade aretamise vastu. Võtkem näiteks koerad. On täiesti selge, et koertetõud nagu pekingi paleekoer, taksid ja veel paljud palju teised on loodusliku valiku teel tekkinud huntide hale paroodia. Enamusel selliste tõugude aretustest ei ole olnud mingit muud eesmärki kui rahuldada inimeste ülimalt egoistlikke esteetilisi vajadusi (eriti kui mõni koer aretati, sest ta oli kellegi arvates ilus). Pole saladus, et paljudel tõukoertel on oma tõuspetsiifilised haigused, mis aretuse käigus on tekkinud. PETA subjektiivsete hea-halva või valus-mitte valus hinnangute kohaselt peaks sellised loomad elama hirmsas piinas, mille inimesed on nende jaoks loonud. Võiks lausa utreerida ja väita, et see piin on isegi neil, keda tapetakse (mõeldes, et kumb on siis kergem, kas surra piinarikkalt või elada piinarikkalt) märkimisväärselt väiksem.\nKui ma ei eksi, siis vist ütles Turovski ühes telesaates, et puuris sündinud loom ei soovigi midagi muud, sest puur on tema kodu. Olenemata sellest kui julm selline hoidmisviis (meie, inimeste, väärtushinnangute järgi) tunduda võib.\nParanoid android ütles:\n1. juuli 2008, 19:10\nInimesed, kes seostavad taimetoitlust usuhullusega, ei tea teemast midagi ning kasutavad ise tunduvalt enam usupõhiseid argumente, nagu näiteks, et inimesel läheb vaja loomset valku või et oleme alati liha söönud (harjumus ei tähenda vajadust). Taimetoitlus kasutab argumente, mis põhinevad loogilistel järeldustel, ka eetilised põhjused tulenevad tegudest, mis pole põhjendatud.\nPigem oli käesolev arvamuslugu selgelt mõjutatud pimedast karnivoorsest usuvihast taimetoitlaste vastu, sest lehm minu taldrikul on ju püha. Mingit arvamust või põhjendust, et miks nimetatud staarile avaliku kirja saatmine vale oli, välja ei toodud. Väga vähesed taimetoitlased on usklikud, aga enamik lihasööjatest ateiste ei saa aru, et nad järgivad kristlikku ideoloogiat, mille põhjal on loomad Jumala and inimeste toidulauale. Jah, lihasöömine on ideoloogia.\nIgaühte, kelle vaated on piisavalt ebatavalised, kuigi põhjendatud, ning kes julgeb neid seejuures avalikkustada, saab sõimata äärmuslaseks, kui ei leita ratsionaalset vastulauset.\nInimesel, kes nimetab end skeptikuks, peaks olema piisavalt iseseisvat mõtlemisvõimet, et mitte hukka mõista kedagi puhtalt vaadete ebatavalisuse tõttu. Kas inimene, kes arvab, et õpetajate palku tuleks tõsta, on äärmuslane, kui ta räägib sellest avalikult või protesteerib poliitikute vastu, kes seda ei tee? Vaevalt, sest tema vaade leiab toetust suurema osa elanike hulgas. Tegelikult pole oluline toetajate hulk, sest enamik inimesi nagunii ei viitsi neid otse mitte puudutavatesse teemadesse süveneda ja kujundavad arvamuse (kui üldse) massimeeia põhjal.\nJa ekstreemsed meetodid? Kuidas saab taimetoitlasi ja loomaõiguslasi, kelle vaated on eetiliselt ja loogiliselt põhjendatud ning kes ei kasuta nende levitamiseks inimestele eluohtlikke meetodeid, võrrelda näiteks islamiterroristidega, kelle vaated põhinevad isiklikul arvamusel ja hallutsinatsioonidel kõrgemast olendist/häälest, kes neil midagi teha käsib? Taimetoitlaste mõtteviisis on olulisel kohal elu austamine, mitte selle kahjustamine.\nAntud juhul oli provokaator Jessica Simpson. Loomad ei pea kannatama, sest kaks staarikest jagelevad mehe pärast. Jessica fännid vaevalt et sellest “peenest irooniast” aru saavad, pigem mõjub see reklaamina, a’la “tõelised armastajad on lihasööjad” või lihtsalt perverssusena. PETA seisukoht oligi, et Jessica ei reklaamiks liha, sest tema tegudel on noortele väga suur mõju ning teinekord võiks enne mõelda, mida tegelikult öelda tahab. PETA kampaaniad on üldsõnalised ja tähelepanu äratavad, sest need on suunatud laiemale üldsusele ja peavad olema sihtgrupile arusaadavad. Aga see ei tähenda, et need faktiliselt valed oleksid, iga pesupulbri reklaam on sadu kordi eksitavam, aga inimesed ei protesteeri millegipärast selle üle. Kui teaduslikumat teksti tahad (kuigi lihasöömise valimiseks ei loe inimesed hunnikute viisi teadustekste läbi, sest kahtlevad valiku õigsuses – see on ju ühiskonnas tunnustatud staatus), siis tee natuke netiotsingut.\n1. juuli 2008, 19:30\nTurovski ega ükski teine inimene ei tea, mida puuris sündinud loom tunneb või mõtleb, kuigi nad arvavad end seda teadvat. Üheks suuremaks motivatsiooniks, et elus püsida, võib küll olla turvaline elukoht ja piisav toidukogus, aga öelda, et nende saavutamine kui tegevus ei ole iseenesest piisavalt tähtis või mõtivatsiooniline tegur, on puhtalt inimese isiklik arvamus. Loomadel on bioloogiline vajadus liigiomaselt käituda, teha tegevusi, mis on nende geneetiliste vajadustega kooskõlas, näiteks sigadel tuhnida ja rebastel ringi joosta. Kui olete näinud rebaseid pisikestes puurides, siis on teevad nad stereotüüpseid (ühesuguseid) liigutusi, mõne kehaosaga või teevad puuris tiire, mis näitab tõsist psühholoogilist häiritust. Kui seapõrssad ei saa tuhnida, närivad nad üksteisel sabad ära.\nVangivalvur võib ju samuti öelda, et vanglas üles kasvanud laps ei oskagi muud tahta, kui head kõhutäit, aga see ei pruugi tõsi olla. Inimesed suudavad end oma liigikaaslastele arusaadavalt väljendada, aga loomad seda ei suuda ja meil polepõhjust arvata, et teame midagi, mis pole tõestatud.\nLoomatõugude aretamine on tõesti natuke ebaeetiline tegevus, eriti kui rõhutakse peamiselt esteetikale ning ei arvestata looma vajadustega. Kui oled selle vastu, et karvutuid kasse ja voldilisi koeri aretatakse, sest neil on ebamugav ja sageli piinav elada, võiksid ise midagi ette võtma. Antud juhul võttis PETA sõna taimetoitluse teemal, aga sa ei pea tõesti ootama, et PETA kõike teeks, tee parem ise.\n1. juuli 2008, 19:57\nusupõhiseid argumente, nagu näiteks, et inimesel läheb vaja loomset valku või et oleme alati liha söönud (harjumus ei tähenda vajadust).\nSee ei ole usupõhine argument. Inimene on bioloogiliselt kõigesööja nagu ka karu näiteks.\nLooduses on olemas niisugune asi nagu toiduahel ning suurema osa liikide loomulik saatus on saada ära söödud – vahet pole, kas inimese või mõne muu ahela tipus oleva organismi poolt. Elu meie planeedil on selline.\n1. juuli 2008, 20:08\nTurovski ega ükski teine inimene ei tea, mida puuris sündinud loom tunneb või mõtleb\nLoomad ei mõtle. Muidu nad poleks loomad.\nPuuris elavate loomade seisundit saab siiski päris hästi hinnata näiteks selle järgi, kas nad vangistuses paljunevad. Vähesed loomad paljunevad neile stressirohketes tingimustes.\n1. juuli 2008, 21:11\nKuidas defineerid mõtlemise? Meil ei ole õigust öelda, millised loomad mõtlevad ja millised mitte (inimene on ka üks loomaliik), sest me ei mõista nende kultuurilist käitumist ja suhtlemistavasid. Nende semiootiline keskkond on teine. Isegi erineva kultuuritaustaga inimesed võivad oma liigikaaslasi mõtlemisvõimetuteks pidada, ainuüksi sel põhjusel, et nad ei saa neist aru. Vahel tuleks teadvustada, et alati polegi võimalik teistest aru saada – näiteks Aafrika elanik ei taipa, kui eskimo räägib 20-t erinevat sorti lumest. Miks meie arvame, et meie loomade käitumist taipame? Isegi, kui nad ei mõtle nagu inimene, ei tähenda, et neil pole mingit vajadust vabaduse järele. Kõik loomad, kel pole ulatuslikku psühholoogilist kahjustust (nagu nt laboriloomadel võib esineda), põgenevad võimaluse korral puurist. Olgu selleks instinktid, tundmine või mõtlemine, neil on vabaduse järele vajadus.\nPaljunemine ja stress ei pruugi olla omavahel seotud, eriti kui loomad on aretatud võimalikult efektiivselt paljunema\nTurovski väited on puhas demagoogia, ta teab küll faktiliselt palju loomade käitumisest, ütleb paar fakti nende kohta, näiteks kui palju poegi mõni liik saab või mitu partnerit tal on ning viib jutu mujale, öeldes, et loomad ei mõtle ja neil on vangistuses hea. Ta ei tõesta oma väiteid loomade mittemõtlemisest millegagi.\nInimene on tunduvalt lähemal herbivoorsele loomale kui karu (kuigi isegi karu võib ellu jääda vaid marju süües). Erinevalt karust pole inimesel saaklooma murdmiseks vajalikke instrumente (küüniseid, hambaid) ega oskusi (osavust, kiirust, haistmisvõimet jne). Loomse valgu vajadus on müüt, mida levitavad nõukaaegsete teadmistega (või lihtsalt ignorantsed) toitumisteadlased. Lääneriikides peetakse loomse valgu vajadust juba ammu vananenud informatsiooniks ning tunnistatakse tasakaalustatud taimetoitluse (et mitte taimetoitlaseks nimetada igaühte, kes üldse midagi ei söö) tervislikkust.\nInimene on tegelikult puuviljatoitlane:\nTegelikult ei ole ühegi liigi eesmärgiks olla teise poolt ära söödud, sest siis ei võitleks loom/inimindiviidid oma elu eest. Looduslikult on kiskjaid tunduvalt vähem kui potentsiaalseid saakloomi ning nende populatsioonid sõltuvad teineteisest. Sellel on väga oluline põhjus: mõlema ellujäämine oleneb ka muudest (ammenduvatest) ressurssidest, keskkonnast. Inimene on isehakanud kiskja, kes ei arvesta loodusliku tasakaaluga, vaid kasvatab “saakloomi” juurde, kui vajadus tekib. Lihatarbimine kasvab pidevalt, kuigi juba praegu ei ole selleks piisvalt ressursse, nt haritavat maad, seetõttu peab suur osa inimestest nälgima.\n1. juuli 2008, 21:22\nKui jõukamate riikide inimesed üha enam liha säävad, on loomadel toitu vaja. Arengumaad kasvatavad seetõttu vilja pigem rikaste riikide tarbeks, kui et oma maa laste toitmiseks, sest esimene teguviis on majanduslikult kasulikum. Lihtne ju?\nPETA ei taha, et arengumaade lapsed hakkaks liha sööma, et rinnavähki surra ja paksuks minna, vaid et inimesed mõtleksid, mis tagajärgi nende lihasöömine kaasa toob.\n1. juuli 2008, 21:29\nVäga vähesed taimetoitlased on usklikud, aga enamik lihasööjatest ateiste ei saa aru, et nad järgivad kristlikku ideoloogiat, mille põhjal on loomad Jumala and inimeste toidulauale. Jah, lihasöömine on ideoloogia.\nMhmh, eks ta ole jahh. Nii moslemid, hindud, hiinlased, jaapanlased, vanad roomlased ja kreeklased, babüloonlased ja assüürlased, Austraalia ja Ameerika hõimud; koopainimestest rääkimata, järgisid/järgivad puhtalt kristlikku ideoloogiat, kui nad kahe suupoolega liha sisse ajasid. Halleluuja?\n1. juuli 2008, 22:00\nMeil ei ole õigust öelda, millised loomad mõtlevad ja millised mitte (inimene on ka üks loomaliik), sest me ei mõista nende kultuurilist käitumist ja suhtlemistavasid. Nende semiootiline keskkond on teine.\nMiks sa arvad, et neil üldse on mingi semiootiline keskkond või kultuuriline käitumine? Liike, mille puhul seda võiks oletada, on peale inimese vaid mõni üksik (suured inimahvid, delfiinid, elevandid). Kust sa võtad, et sigadel ja lehmadel on mingi “semiootiline keskkond”? Onu Remuse juttudest?\nKõik loomad, kel pole ulatuslikku psühholoogilist kahjustust (nagu nt laboriloomadel võib esineda), põgenevad võimaluse korral puurist.\nVale. Loomad, kellel ei ole ulatuslikku ajukahjustust (näiteks marutõbe), on äärmiselt ettevaatlikud harjumuspärasest keskkonnast lahkumisel. Kui neil niipalju oidu on, et üldse mingit ettevaatust ilmutada (ärme hakka siin diskuteerima kanaarilindude üle, eks ole).\nTa ei tõesta oma väiteid loomade mittemõtlemisest millegagi.\nOn elementaarne loogikareegel, et tõestama peavad need, kes väidavad millegi (Jumala, loomade mõtlemisvõime, nõiavitsa toimimise) olemasolu. Turovski lihtsalt eeldab, et asju, mille olemasolu kohta pole tõendeid, pole ka olemas.\nErinevalt karust pole inimesel saaklooma murdmiseks vajalikke instrumente (küüniseid, hambaid) ega oskusi (osavust, kiirust, haistmisvõimet jne).\nVale. Inimesel on olemas kõik omadused, et vabas looduses edukalt jahti pidada. Kui sulle karu ei meeldi, siis võid ju seaga inimest võrrelda – siga sööb liha hea meelega, aga tal pole ka kihvu ega küüniseid. Inimene ei ole jah kiskja – aga seda pole keegi väitnudki.\nLoomse valgu vajadus on müüt, mida levitavad nõukaaegsete teadmistega (või lihtsalt ignorantsed) toitumisteadlased.\n“Nõukaaegseks” sõimamine vastandatuna “lääneriikidele” on demagoogiline võte. Inimese seedetrakt on kohastunud loomse valgu omastamiseks (erinevalt näiteks lehma seedetraktist).\nTegelikult ei ole ühegi liigi eesmärgiks olla teise poolt ära söödud, sest siis ei võitleks loom/inimindiviidid oma elu eest.\nSa segad ära liigi ja indiviidi. Liigi kestmisele võib kõvasti kasuks tulla, kui selle vähemvõimekaid isendeid otsast süüakse (esiteks sunnib surve kohastuma, teiseks hoiab populatsioni mõistlikes piirides ja katku eemal) hoolimata tõsiasjast, et igale indiviidile on ärasöömine katastroof.\nnimene on isehakanud kiskja, kes ei arvesta loodusliku tasakaaluga, vaid kasvatab “saakloomi” juurde, kui vajadus tekib.\nKuna inimene on bioloogiliselt kohastunud loomse materjali omastamiseks, ei ole ta “isehakanud kiskja”. See kohastumus ei ole mingi kultuurinorm. Lehm või lammas ei saa liha süüa, inimene saab. Kas sa evolutsiooni kui sellist ikka tunnistad?\nMis puutub jõukate riikide lihasöömisesse, siis kellelt võtan ma ära vilja, kui söön Eestis kasvatatud siga? Kas ma peaks Eestis kasvatatud kartuli Aafrikasse saatma selle asemel, et seda Eestis seale sööta? Ja selleks Araabiast naftat pumpama? Miks ma üldse peaks siis seda kartulit kasvatama? Kas mul on mingi kohustus töötada selleks, et Aafrika nälgijad midagi süüa saaksid ja ise samal ajal taimetoitlane olla?\n1. juuli 2008, 22:01\nKui Jumal ei tahaks, et me loomi sööks, siis poleks ta neid lihast teinud.\nIgal aastal 15. märtsil muide tähistatakse sellist asja nagu “Eat A Tasty Animal For PETA Day”. Hea žest lokkava idiotismi vastu.\n1. juuli 2008, 22:09\nparaku on inimesel siiski vaja loomset valku saada – reeglina mitte niipalju, kui usakad ja eskimod ehk sisse ajavad,kuid vaja siiski on – see on lihtsalt bioloogiline fakt.\nKui peast ütlen, siis tartlaste Normaalses söömises on sellest arusaadaval kombel kirjutatud…\nNälg pole ainult lihasööjate süü – pigem on süüdi usuhullud jmt, kes sündivust piirata ei lase ja … kaasaegse meditsiini hea tase, sest üha rohkem lapsi jääb ellu ja üha rohkem in elab vanaks…\n1. juuli 2008, 22:15\nTurovski ega ükski teine inimene ei tea, mida puuris sündinud loom tunneb või mõtleb, kuigi nad arvavad end seda teadvat.\nSeda minagi püüan väita. Paraku koosneb ka tubli organisatsioon PETA ainult inimestest. Ma arvan, et igal arvamusel on põhimõtteline võimalus olla vale. Kunagi öeldi ajaliku ja ajatu saates (jah, mulle meeldivad mitmetes kohtades välja öeldud mõttekillud), et ajalugu on näidanud, et kõik, mida inimesed on kunagi teadnud, on mingil ajahetkel osutunud valeks. Nii võib käia see Turovski, PETA inimeste, teadlaste, minu, sinu jne kohta. Võibolla selleks ongi antud meile võimalus kahelda kõiges. Ja oma valikud kahtluste osas määravad meie veendumused.\nSelle üle kui palju on käitumisest loomale geneetiliselt kaasa antud ja kui palju õpib ta liigikaaslastelt on palju vaieldud ja seda uurivad ka teadlased. Neid uurimistöid on palju. Nii näiteks on selgunud, et ilma liigikaaslasteta kasvanud kassipoeg jahib küll hiirt (suhteliselt ebatõhusalt küll), aga kui ta on selle kätte saanud, siis ei oska ta sellega midagi peale hakata. (Kas see on tõde? pagan seda teab) Minu arvates ei ole “bioloogiline vajadus” midagi nii enesestmõistetavat. Elusorganismidel tundub olevat soov ellu jääda (ja seda liigi tasandil, mitte tingimata üksikindiviidi). See tundub olevat minu meelest ka ainuke “bioloogiline vajadus”. Kõik ülejäänu on pigem meetodid nimetatud eesmärgi saavutamiseks (ma küll ei kujuta ette kuidas sabade närimine sellele kaasa aitab, aga see selleks).\nKust see väide, et kõik loomad põgenevad puurist? Minu teada on pigem täheldatud, et vangistuses sündinud loomad põgenevad ohu korral puuri tagasi. Nende puurist väljumise korral tekib loomal stressiolukord ja nad ei suuda uues keskkonnas orienteeruda (ja võivad selle tulemusena mõnikord muutuda vägivaldseks). Puuri all pean ma silmas muidugi ka võimalust peitu minna seal puuris mitte ainult metallvarbadega kasti.\nKarnivoore ja herbivoore on püütud kõrvutada küll ja uurida, mis mis on neil iseloomustavateks (ja teistest eristavateks) tunnusteks. Kuna taimetoit on üldiselt vähem energiamahukas kui liha, siis peavad taimetoidulised märksa rohkem sööma, et energiat kätte saada. Samal ajal on nende organism säästlikumalt üles ehitatud. Mis jälle teisest küljest tähendab, et nad ei suuda ka nii palju energiat plahvatuslikult puhtaks tooreks jõuks muundada. jne…\nšimpansid ja teised meie sugulased nosivad küll putukaid ja ussikesi hea meelega. On terve trobikond tarku inimesi, kes arvavad, et liha osakaalu tõus meie toidulaual oli ka üks olulistest põhjustest, miks inimestel mõistus nii hästi arenenud on. Et kui ei pidanud enam päevi veetma toitu otsides (kuna liha annab rohkem energiat), jäi aega üle niisama olesklemiseks ja see omakorda tekitas võimaluse abstraktse mõtlemise arenemiseks. Meil on loomulikult võimalus olla täiesti skeptiline nende arvamuse suhtes.\n1. juuli 2008, 23:19\nÜhelgi olendil pole õigust piirata teise vabadust, eriti mitteelulisel põhjusel, nagu on selleks loomade vangistamine loomaaias või nende muutmine liha- ja piimatootmise masinateks. Juhul, kui loomale meeldib rohkem puuris olla, poleks ju vaja puuriuksi sulgeda.\nKuna keegi tegelikult ei tea, mis instinktid, vajadused ja mõttemaailm loomadel on, ei ole neil ka õigust öelda, mida loomad tegelikult tahavad. Me ei tea ju isegi seda, mida tahab inimene, keda suhteliselt hästi tunneme. Seetõttu peaks jätma loomadele ja inimestele piisava tegutsemisvabaduse, mitte allutama neid oma tahtmise järgi.\nKui kunagine liha sööma õppimine inimest arendas, siis oli see seotud vastava olukorraga, sest muud toitu polnud nii palju saada, samuti võis arendada lihahankimise protsess – näiteks õpiti uusi tööriistu kasutama, tuld tegema, üheskoos (jahti) planeerima. Tänapäeval pole see olukord enam aktuaalne ning õppida saab ka muul viisil kui loomi tappes.\nKindlasti on putukad ja ussikesed olnud ka inimese toidulaual, aga tänapäeval saame teha otsuseid, lähtudes eetikast ja teadmistest. Arvatakse, et inimesed erinevadki muudest loomadest selle poolest, et meil on moraalitunnetus, kuigi tahe sellest kinni pidada on sügavalt individuaalne. Kui taimetoitlus oleks iseenesest ebatervislik või lausa eluohtlik, ei oleks maailmas nii palju taimetoitlasi.\n“Plahvatuslikku energiat” saab ka rafineeritud toiduainetest, inimene ei pea taimetoitlasena toortoitlane olema. Kuigi – kuna inimene ei tee üldiselt sellist tööd, kus on vaja plahvatuslikku jõudu, on stabiilne energia palju parem.\n1. juuli 2008, 23:21\nKui Jumal ei tahaks, et me inimesi sööks, poleks ta neid lihast teinud?\n1. juuli 2008, 23:36\nÜhelgi olendil pole õigust piirata teise vabadust, eriti mitteelulisel põhjusel, nagu on selleks loomade vangistamine loomaaias või nende muutmine liha- ja piimatootmise masinateks.\nJa miks ei ole? Kust sa võtad, et ei ole? Mina näiteks arvan, et on ja võin loodusest näiteks tuua kassi mängimise hiirega. Mis annab sulle aluse oma väärtushinnanguid minu omadest õigemaks pidada?\nKui sa näed hiirega mängivat kassi, kas sa siis annad talle vitsa?\nKuna keegi tegelikult ei tea, mis instinktid, vajadused ja mõttemaailm loomadel on, ei ole neil ka õigust öelda, mida loomad tegelikult tahavad. Me ei tea ju isegi seda, mida tahab inimene, keda suhteliselt hästi tunneme.\nAntropomorfism. Inimese ajutegevus on palju suurusjärke keerulisem kui loomadel (mille tõestuseks on fakt, et mul on kõht selget sealiha täis ja toksin siin arvutisse mingit teksti, mitte vastupidi). Seetõttu saab inimene väga paljudel juhtudel loomadest päris hästi aru (mille tõestuseks on muuseas asjaolu, et inimesel õnnestub loomad oma võimete piiril väga keerulisi ja liigile täiesti mitteomaseid tegevusi sooritama panna).\n1. juuli 2008, 23:46\n…aga enamik lihasööjatest ateiste ei saa aru, et nad järgivad kristlikku ideoloogiat, mille põhjal on loomad Jumala and inimeste toidulauale.\nEt siis kõigepealt oli kristlik ideoloogia ja siis hakkasid inimesed liha sööma? No selge, siis on kõiges süüdi meie palju taga räägitud Jeesus!\n1. juuli 2008, 23:55\nMulle jääb täiesti arusaamatuks see, et miks peavad taimetoitlased enda vaateid ja soove nii valjuhäälselt teistele peale suruma?Minule endale meeldib tubakat suitsetada ja liha süüa, kuid ka nt. õlut juua.. kas taimetoitlastele meeldiks, kui ma kellegi nendest tänaval silo või heinaga üle kallan?\nMina paneks nad ühte patta islamiäärmuslaste ja pederastitega, kes samuti oma väärarengut teistele füüsiliselt peale üritavad suruda.\nJätke meid ometi rahul.Palun.\n2. juuli 2008, 0:04\nNad teadvustavad seda maailma ja minu meelest on see piisav semiootilise keskkonna olemasoluks. Muidugi võib see olla hoopis teisel tasemel kui inimesel. Seni, kuni me nende suhtlust ei mõista, pole ka õigust öelda, et neil see puudub.\nKui loom ei lahkuks puurist, võiks loomaaias puuride uksed teatud vanuses loomadel lahti teha.\nIsegi, kui nad ei lahku, ei tähenda, et nende puuripanek oleks õigustatud või et nad eelistaksid puurielu looduses elamisele. Võimalik, et liigile ebaloomulikus keskkonnas kasvamisega on nende psüühikat juba niipalju muutnud, et nad seetõttu ei lahku, me ei tea seda. Loomad ei saa meile teatada, mida nad tunnevad või mõtlevad.\nKui eeldus mõjutab teise maailma tajuva ja valu tundva olendi saatust, pole õigust selle eelduse kohaselt käituda. Meil pole ka õigust võtta inimest välja oma keskkonnast, mille kultuuri me ei mõista ning seetõttu ei suuda ta meiega suhelda ja vangistada, sest “ei ole tõestatud, et ta seda ei naudi”.\nInimesel ei ole oskust looduses abivahenditeta püüda loomi, keda igapäevaselt süüakse. Loomade kasvatamine ja abivahenditega küttimine on õpitud oskus, aga iga oskus ei anna oskajale õigust seda rakendada.\nNõukogude Liidus oli taimetoitlus midagi sellist, millest ei räägitud ja milleks tegelikult võimalust polnud, sest enamik vajalikke\nInimene suudab küll mingil määral tarbida ka loomset valku, kuid pole kindlasti ainult või suuremal määral loomsele valgule kohastunud. Seedimine on suhteliselt paindlik (st inimene on võimeline seedima vähesel määral loomset valku, aga ka näiteks keemilisi toidulisandeid) ning seetõttu on taimetoitlus võimalik ja tervislik ning inimesel on võimalus teha valik, lähtuvalt tema eetilistest tõekspidamistest. Toiduks kasvatataval loomal seda valikut aga pole.\nMõned inimesed on taimetoitlased näiteks ainult tervislikel põhjustel.\nLehm on mäletseja, sugugi kõik taimtoidulised loomad pole mäletsejad.\nVäga paljud inimesed saavad edukalt hakkama loomse valguta ja see on suuremaks tõendiks, kui ükskõik milline teadlaste arvamus.\nJah, ma mõtlesin tegelikult indiviidi. Aga populatsioonide vastastikune arvukuse piiramine (nõrgemate isendite söömine)ongi looduse tasakaalu tagamiseks oluline. Inimene ei osale selle tasakaalu tagamises.\nLoomindiviidid ei ela kindlasti sellepärast, et inimesed neid sööks.\nEvolutsioon ei toimu nii kiiresti, et inimene harjumuste tagajärjel nii suure hulga lihaga kohastuks, kui seda tänapäeval süüakse (ja ma ei mõtle ainult USA ülekaalulisi). Muidugi võib inimene vähesel määral loomse valguga kohastuda, aga see ei tähenda, et tal oleks selleks vajadus.\nOled kindel, et sööd ainult Eestis isekasvatatud siga? Kahtlen tõsiselt, et loomasööt ainult Eestist tuleb. Ülejäänud viljast võiks teha näiteks kütust.\nKohustust pole keegi olla, küll aga peaksid inimesed olema moraalselt võimelised läbi viima tegusid, mis on vajalikud nende poolt tarbitava toodangu tootmiseks.\n2. juuli 2008, 0:22\nParandaks jah oma viga, et heitgaasid soodustavad päikesekiirguse mitte välja peegeldumist atmosfäärist. Mistõttu seda nimetataksegi kasvuhoone effektiks.\nOsooni auke põhjustab siiski freoon.\nVabandan oma lolli vea välja sellega, et olin unine :P\n2. juuli 2008, 0:41\nSest inimestel on moraalitunnetus, eetikareeglid, kuigi kõik ei täida neid. Väärtushinnangud, mis puudutavad kellegi teise elutegevusesse sekkumist, ei ole rangelt isiklik asi. Mõned moraalinormid peavad olema paika pandud ühiskondlikul tasemel – me ei saa laste vägistamist või naabri tapmist, isegi poevargust tolereerida, sest isiklikud väärtushinnangud lubavad seda.\nErinevalt kassiga mängivast hiirest on inimesel võimalus teha valikuid loomi toiduks mitte tarbida, neid mitte vangistada. Need valikud ei ole sugugi rasked, kuigi nende järgi käitumine on imelihtne.\nVaatepunkt, et inimesed on muudest loomadest igati erinevad, on antropodenial. Inimestel ja teistel loomadel on kindlasti väga palju ühiseid jooni, hetkel on üldtunnustatud, et loomadel on instinktid (kuigi see on inimeste väljamõeldud mõiste, mis annab võimaluse instinktiks nimetada kõike, mida loom oskab, et mõtlemisvõime mõiste inimesele reserveerida), maailma tajumise ja valu tundmise võime, aga seni me lihtsalt ei tea, mida loomad tahavad.\nSee, et kedagi pannakse väga keerukaid tegusid tegema, et tähenda tema mõistmist, pigem ranget treeningut ja puhta uudishimu pärast katsetamist, kus ei arvestata teise osapoole kui indiviidiga. Isegi isikliku mõistmise olemasolu tunnetus ei tähenda, et teine osapool seda sama tunneb või suhtlemist samamoodi mõistab.\n2. juuli 2008, 0:53\nAntud juhul oli selge provokatsioon selle artikli poolt.\nTaimetoitlased ei söö silo ja heina.\nTubakas ja õlu ei saa kannatada, kui neid tarbida. Aga kui nende mõju all olles kahjustada teisi inimesi, sekkuvad samuti inimesed, kelle meelest see pole õige.\nKõikidel taimetoitlastel pole sarnaseid vaateid, nagu enne mainisin, otsustavad mõned inimesed taimetoitluse kasuks tervislikel põhjustel, teised kultuurist või usust lähtuvalt, kolmandatele ei maitse liha, põhjuseid on erinevaid. Loomaõiguslusliikumised, nagu PETA (kuigi pean jällegi ütlema, et kõik liikumised pole meetodite poolest sarnased), peavad loomi individuaalseteks olenditeks, kel on teatud liigikohased õigused, näiteks kõikidel maailma teadvustavatel ja valu tundvatel loomadel on õigus otsustada oma elu üle, elada vabana inimestepoolsest julmusest, vangistamisest ja ärakasutamisest. Seega ei ole lihasöömine pelgalt isiklik asi, vaid tegevus, mis puudutab teise elusolendi vabadusi.\nMiks suruvad lihasööjad oma vaateid peale? Selline pealesurumine algab juba lapsepõlves, sest ei anta informatsiooni ja vabadust valida.\n2. juuli 2008, 0:54\nNad teadvustavad seda maailma ja minu meelest on see piisav semiootilise keskkonna olemasoluks.\nKust sa tead, mida nad teadvustavad? Ja kas sinu meelest ongi oma väidete põhistamiseks piisav, kui ütled, kuidas miski “sinu meelest” on?\nOh, muidugi ta mingil hetkel lahkub, et natuke ringi vaadata… Aga tõenäoliselt tuleb tagasi oma pessa magama. Kui erutunud inimloomad teda oma sagimisega ogaraks ei aja. Igal loomal on territoorium, mida ta enda omaks peab.\nIsegi, kui nad ei lahku, ei tähenda, et nende puuripanek oleks õigustatud või et nad eelistaksid puurielu looduses elamisele. Võimalik, et liigile ebaloomulikus keskkonnas kasvamisega on nende psüühikat juba niipalju muutnud, et nad seetõttu ei lahku, me ei tea seda.\nJah, loomad ei lahku korralikust puurist – või aedikust – sellepärast, et on puuris kasvanud ja peavad seda oma territooriumiks. Täpselt samamoodi ei lahku ka vabaduses elavad loomad naljalt oma territooriumilt. Neid ajab liikvele keskkonnatingimuste muutus, liigikaaslaste surve, nälg jne.\nKahjustustest rääkides võiksid sa lähemalt selgitada, milles need seisnevad ja kes ning kuidas on neid uurinud. Sinu antropomorfismil ja oma kultuurikonteksti absolutiseerimisel tuginev eeldus, et kõik terved loomad peaksid tingimata püüdma kõikidest piiridest välja murda, ei ole teaduslikult põhjendatud. Lõppude lõpuks ei kehti ju see ka kõigi inimeste kohta – sa mitte ainult ei omista loomadele inimeste jooni, vaid lausa mingi spetsiifilise inimkultuuri jooni. Sarnaselt sinu muudele pidevatele katsetele kõrvutada liikide vahelisi erisusi ning inimpopulatsioonide vahelisi kultuurierinevusi.\nInimesel ei ole oskust looduses abivahenditeta püüda loomi, keda igapäevaselt süüakse.\nOn küll ja primitiivsed hõimud tõendavad seda iga päev. Vajadusel valmistavad abivahendeid koha peal kättesaadavast materjalist, nagu ka mõned loomad. Ainult et paremini.\nInimene suudab küll mingil määral tarbida ka loomset valku, kuid pole kindlasti ainult või suuremal määral loomsele valgule kohastunud. Seedimine on suhteliselt paindlik (st inimene on võimeline seedima vähesel määral loomset valku, aga ka näiteks keemilisi toidulisandeid) ning seetõttu on taimetoitlus võimalik ja tervislik ning inimesel on võimalus teha valik, lähtuvalt tema eetilistest tõekspidamistest.\nTäpselt seetõttu nimetasingi inimesi kõigesööjateks. Arvamus, et kõigesööjaks kohastunud organismil on tervislik süüa ainult taimset toitu, on aga evolutsiooniteooria seisukohalt ekslik. Ükski kohastumus ei teki niisama.\nAga populatsioonide vastastikune arvukuse piiramine (nõrgemate isendite söömine)ongi looduse tasakaalu tagamiseks oluline. Inimene ei osale selle tasakaalu tagamises.\nMiks? Mis vahet seal metskitsede seisukohalt on, kas nende arvukust piirab hunt, inimene või ilves? Praegu näiteks Eestis on väga jämedalt võttes suhe selline, et 2/3 metskitsedest tapab ilves ja 1/3 inimene.\nEvolutsioon ei toimu nii kiiresti, et inimene harjumuste tagajärjel nii suure hulga lihaga kohastuks, kui seda tänapäeval süüakse (ja ma ei mõtle ainult USA ülekaalulisi).\nKust sa võtad, et inimene näiteks kiviajal (kümned tuhanded aastad!) vähem liha sõi kui praegu? Oleks nagu loogiline arvata, et enne maaviljelust sõi isegi rohkem?\nKahtlen tõsiselt, et loomasööt ainult Eestist tuleb.\nKahtle kui tahad. Kahtluste asemel võiksid esitada statistikat, mille järgi Eestisse veetakse arengumaadest hulgaliselt loomasööta sisse ja seetõttu sealne rahvas nälgib. Ilma selliste andmeteta on sinu kahtlused lihtsalt üks subjektiivne tõde pealt 6 miljardi hulgas.\nÜlejäänud viljast võiks teha näiteks kütust.\nViimasel ajal kiputakse just biodiisli tootjaid süüdistama arengumaade näljas :)\n2. juuli 2008, 0:55\nVabandust, mõtlesin Eesti ateiste.\n2. juuli 2008, 0:59\nEnamik jumalasse mitte uskuvaid inimesi ei püstita kunagi küsimust, kas lihasöömine on vajalik, tervislik ja eetiline, sest see on levinud, kõik teevad seda. Usundid mõjutavad väga palju kultuurilisi tavasid, liha söömine on sellest väga mõjutatud.\n2. juuli 2008, 1:01\nVäga õige. Need aga on kultuurispetsiifilised, mitte üldinimlikud väärtushinnangud. Väärtushinnanguid, mida kogu inimsugu tunnistaks, ei ole olemas. Sa võiks hoiduda oma kultuurile spetsiifiliste väärtushinnangute pealesurumisest teistele.\nSee, et kedagi pannakse väga keerukaid tegusid tegema, et tähenda tema mõistmist, pigem ranget treeningut ja puhta uudishimu pärast katsetamist, kus ei arvestata teise osapoole kui indiviidiga.\nMitte ühtegi looma ei saa ainult rangusega ning tema soovide ja vajadustega arvestamata Pavlovi refleksidest kaugemale treenida või dresseerida.\nSelline pealesurumine algab juba lapsepõlves, sest ei anta informatsiooni ja vabadust valida.\nKui anda väiksele lapsele vabadus valida kapsa, leiva ja liha vahel, siis sööb ta natuke kõigest. Seda on korduvalt katsetatud.\n2. juuli 2008, 1:35\nOlen seda raamatut lugenud, minu meelest ei olnud seal tõestatud väidet, et taimedest ei saa vajalikke aminohappeid kätte.\nNt siin on USA toitumisteadlaste liidu seisukoht, mille alusel saavad taimetoitlased (ka need, kes üldse loomseid produkte ei tarbi) kõik vajalikud ained kätte:\nSome plant and microbial sources also contain complete proteins, including spirulina, quinoa, soy, buckwheat, hempseed, and amaranth, among others.\nLisaks võib erinevaid taimi kombineerida, nt teravilja kaunviljaga, see ei pea toimuma isegi sama söögikorra ajal.\n2. juuli 2008, 1:36\nOlgem ausad, kogu see targutamine selle üle, kas puuriloom tahab põgeneda või mitte, kui palju loomad mõtlevad ja muu taoline on ikkagi väga lihtsalt mõttelt tähelepanu kõrvalejuhtimine:\nkas on OK meile siiski lähedasi, üsna samamoodi valu ja hirmu tundvaid olevusi kannatama panna, olles täiesti teadlik nende kannatustest?\nSee jutt, et taimetoitlase väärtushinnangud pärinevad tema kultuurist ja ühte kultuuri ei tohi teisele peale suruda, on vähemalt juhul, kui omavahel vestlevad kaks samast riigist ja rahvusest indiviidi, täielik silmakirjalikkus. Samamoodi võiks öelda, et Eestis levinud komme end täis juua ja surnuks sõita või kasvõi mitte alimente maksta on kellegi väärtushinnangud ja tema kultuur ja kellelgi pole õigust temale enda omasid peale suruda.\nEga asjata ei räägita nähtusest nimega “speciesm”, rassismile sarnane ühe liigi eelistamine teistele ja sügav veendumus, et nende heaolu pole absoluutselt tähtis.\n2. juuli 2008, 2:29\nLõdvalt. Mind paneb näiteks ka hulk organisme kannatama ning kui ma suren, õgib mind teine seltskond suure heameelega.\n2. juuli 2008, 3:05\nHmm… ootaks siit lehelt skeptilist analüüsi, mis PETA poolt välja toodud viis põhjust ümber lükkaks.\nSee oleks mõeldav siis, kui mõni neist ka põhjuse moodi oleks. Aga kui põhjuse pähe pakutakse sihukesi asju:\nsiis võiks jamasus nii ilmne olla, et ümberlükkamiseks polegi eraldi vaeva tarvis näha.\n2. juuli 2008, 3:10\nRiina Ree kirjutas oma lühikirjandis:\nUSAs, kus liha ei maksa suurt midagi, on mitmes mõttes ebakvaliteetsem kui kunagi varem, on väga palju haiguseid — diabeeti, jämesoolevähki, rinnavähki, südame-ja veresoonkonnahaiguseid, mida otseselt seostatakse toitumisega, just nimelt liigse loomse valgu ja rasvaga.\nSiis on veel abiks tähele panna, et\n1. mitmesugustel põhjustel on USA kandis praktiseeritav toitumiskultuur oluliselt teistsugune, kui enamikus muus maailmas.\n2. Kõiki nimetatud haigusi esineb arvukalt väljaspool USA’d.\n3. Diabeeti ja aterosklerootilisi haigusi ei seosta päristeadlased “liidse loomse valgu ja rasvaga”. Nende tekkes on oluline roll ülearusel toiduenergial, aga loomsus ei mängi siin mingit rolli.\n4. Vähiliikide ja “loomse valgu ja rasva” tarbimise vahel leiduvad kausaalsed seosed on linnalegend.\n2. juuli 2008, 3:14\nSaladuskatte all võin välja lobiseda, et korralikes poodides müüakse ka niisuguseid vorste, mille põhiliste komponentide hulgas ka liha leidub. Kana lihasmagudest ja kondijahust tehtud vorstisordid, mis küll “populaarsed” on, on hõlpsalt ära tuntavad pakendile kirjutatud koostisosade nimekirja järgi.\n2. juuli 2008, 3:17\nRiina Ree jätkas:\nWoohoo! Õkva saientoloogide mänguraamatust: kes meie argumentides sisalduvate aukude üle nurisemisega vaenulikkust üles näitavad, neil pole südametunnistus puhas.\n2. juuli 2008, 3:30\nRusikareegel on niisugune, et taimtoidu seedimine on raske töö, milleks on tarvis kas Eriti Kanget Seedetrakti, abistavaid baktereid, või — veel parem — mõlemat korraga. Loomse toidu seedimine on oluliselt lihtsam.\nJa sellepärast saavad kõikvõimalikud loomad, kes tavaliselt taimedest toituvad, liha seedimisega kenasti hakkama, aga mitte vastupidi. Jänes suudab liha ära seedida küll, aga jänes ei saa looduses ulukit kätte ega jaksa raipe juurest konkurente minema tõrjuda. Koer aga rohulibledest või kapsapeast söönuks ei saa.\nInimese moodi olevused alustasid paar head miljonit aastat tagasi taimtoidulistena — suuresti selsamal põhjusel, nagu jänesed: taimi on lihtsam edukalt taga ajada. Aga tasapisi õppisid nad raipeid sööma ja seejärel mõtlesid välja, kuidas ringijooksvaid lihatükke kinni püüda. See omakorda tõstis nonde inimese moodi olevuste jõukust — ja see omakorda provotseeris säherdusi toredaid evolutsioonilisi muutusi nagu ajumahu kasv ja võimalik, et muutis ka püstipäi ringijooksmise ahvatlevaks tegevuseks.\nJa siis sai inimesi palju ja nad sõid kõik mammutid ära, lojused sihukesed …\n2. juuli 2008, 3:42\nParanoiline android jahvatas nii ohtralt, et enamikku lugeda ei jaksanud, aga see torkas silma:\n… ja vale.\nReaalses maailmas on Esimene Maailm oma põllumajandussaadusi kuni viimase ajani nii ohtralt tootnud, et nad vilja mitte sisse, vaid välja veavad. Sissevedamise vastu on üldiselt ranged kaitsetollid ja muu protektsionism sisse seatud.\nPõllumajanduse peamine nõrkus on vajadus stabiilsuse järele. Kui põllumees ei saa mõistlikult kindel olla, kas ta sügisel veel sama põllu peal majandab, siis pärsib see oluliselt tema tahtmist kevadel seeme mulda pista.\nÕnnetuseks on mitmetes arengumaades selle poliitilise stabiilsusega üpris kehvasti. Kui ei ole piisavalt stabiilsust, et ise vilja ja loomi kasvatada, siis aga ei ole ka mingisugust arvestatavat tööstust — ja kui maal just loodusvarasid, mida vähese töötlemisega müüa saaks, pole, siis ei ole tal ka raha toidu rahvusvaheliselt turult sisse ostmiseks.\nViimastel aastatel on toiduainete hinna kasv toomas huvitavaid muudatusi mõnedesse neist punktidest. Nii näiteks on nüüd põllumajandus oluliselt rentaablim kui kümme aastat tagasi, mistõttu on oodata, et mõnedes “piiripealsetes” riikides hakkab põllumajanduse osatähtsus majanduses kasvama — ja see omakorda võib stabiilsusele kaasa aidata. Aga endeemilise anarhia käes vaevlevaid maid nagu Somaalia see tõenäoliselt üksi ei aita.\n2. juuli 2008, 3:50\n“Nõukaaegseks” sõimamine vastandatuna “lääneriikidele” on demagoogiline võte.\nJah. Aga paljude jaoks religioon ka.\nKuigi, mina oleksin lootnud, et Bushi valitsemisaeg inimeste usku sellesse ideesse oluliselt jahendanud oleks.\nLehm või lammas ei saa liha süüa, inimene saab.\nLehmal või lambal ei ole mingisuguseid raskusi liha seedimisega, vähemalt mõistlikus koguses. Aga looduses ei saa nad liha kätte ja kuna need elukad üsna suured on, siis ei jaksa farmerid neile olulisel määral liha anda. Annavad ümbertöödeldud lihajäätmeid, jõusöödaks hüütuna.\nMuide, hullulehmatõve ajaloost on õpetlik teada, et kui lehmad lehmasid ei sööks, siis ei oleks ka hullulehmatõve ajalugu.\n2. juuli 2008, 3:56\nKunagi öeldi ajaliku ja ajatu saates (jah, mulle meeldivad mitmetes kohtades välja öeldud mõttekillud), et ajalugu on näidanud, et kõik, mida inimesed on kunagi teadnud, on mingil ajahetkel osutunud valeks.\nSee mõttekild on vale. Aga postmodernistid muidugi armastavad sihukesi.\n2. juuli 2008, 3:59\nParanoidne android jahvatas edasi:\nJuhul, kui loomale meeldib rohkem puuris olla, poleks ju vaja puuriuksi sulgeda.\nOn ikka. Muidu ronivad inimesed puuri sisse.\n2. juuli 2008, 4:03\nJa veel paranoiat:\nNiisiis: teadlased arvavad, aga ideoloogilised liikumised on tõendiks. Kas FSTDT moodi woostdt-veebileht ka juba kuskil on?\n2. juuli 2008, 4:10\nEi ole. Küttimine on oluliselt raskem töö, kui korilus.\nAnomaalne periood ebatavaliselt väikese lihasöömismääraga kestis inimeste (eel)ajaloos ainult umbes masspõllunduse tekkest kuni lihaloomade kodustamiseni. Olenevalt kohast võttis see paarsada kuni paar tuhat aastat 10000 e.m.a. paiku.


Kirjeldus hilinenud 2014/07/29\nLopedium, kasutusjuhendite (meetod ja doosi)\nÜks tablett sisaldab loperamiidhüdrokloriid - 2 mg.\nMuud koostisosad: talk, laktoosmonohüdraat, magneesiumstearaat, maisitärklis, želatiin, E172, titaandioksiid E131 .\nOvaalne kapslid, pool halli ja pool roheline. Toas - homogeenne valge pulber. Paketid 10, 20, 30 või 50 tükki.\nMida Lopedium? Ravim on võime maha suruda peristaltika sooles. Renders Kõhulahtisuse tegevus .\nLoperamiid - Sünteetiline derivaat piperidiini . See toimib perifeerse opioidretseptoritega Vähendada tootmise atsetüülkoliini ja prostaglandiinide . Seega väheneb tõuke motoorikat peensool, roojamist harvemini ja fekaalid muutub tihedama koostisega.\nNäidustused ravimi sagedased hood kõhulahtisus. See on tingitud võime koguda raha tooni anal sulgurlihase Vähendada sagedus roojamist.\nPärast pillide võtmise, nad kiiresti saada verre pärast imendumist GI . Pärast 4-5 tundi pärast ravimi manustamist, loperamiidravi saavutab maksimaalse kontsentratsiooni vereplasmas ja veel üsna väikestes kogustes, tungivad läbi hematoentsefaalbarjääri .\nLäbib reaktsioon maksas, on väljund 9-14 tundi väljaheites, väike kogus - neerude kaudu.\nTulenevalt asjaolust, et ravim metaboliseeritakse maksa vajalik konsulteerida arstiga ja annuse kohandamine maksahaigusega patsientidel.\nRavim võib olla määratud suvalise liigi kõhulahtisus .\nLopedium - sellest, mida need pillid?\nravi krooniline allergiline, emotsionaalne, meditsiinilise ja kiir kõhulahtisus;\nlisaravimiga nakkushaiguste raviks GI (koos Antibiootikumide );\nkõhulahtisuse tekitatud muutusest toitumise, häire metabolism, teatud haiguste ZHTK ;\nkõrvaldamiseks kõhulahtisus ileostoomi .\nTabletid Lopedium - sellest, mida veel?\nNäidustused ravimi võib olla ka seedehäired turiste ( Reisija kõhulahtisus ). Kapsleid võib manustada kaks päeva. Juhul verd väljaheites, peaks konsulteerima arstiga.\ntugev allergilised reaktsioonid aasta ravimi komponentideks;\näge düsenteeria (veri väljaheites, palavik);\nbakterite enterokoliidile ( salmonelloos, shigelloos );\nterav koliit Drug indutseeritud Antibiootikumide ;\nkohaldamise vahendid toimub pingetunne kõhus . kõhukinnisus . iileus .\npeavalu, treemor, unisus ja teadvuse kaotus ;\nuriinipeetus, krambid ;\nkõhukinnisus, iiveldus, seedehäired, megakolon;\nStevens-Johnsoni sündroom . angioödeem , Sügelev nahk, ja nõgestõbi .\nKapslid tervikuna, ei pure kaudu, pesti veega maha.\nVastavalt toote kasutamise Lopedium, võib seda manustada täiskasvanutele ja lastele alustades kuus aastat.\nJuba täiskasvanud kroonilise või ägeda kõhulahtisuse, on algannus 4 mg pärast iga reisi WC (roojamine). Seejärel doose on võimalik vähendada 2 mg. Palju ravimit võtta päevas - 16 mg.\nLastele esialgu manustada 2 mg, max - 6 mg päevas.\nHooldus lõpeb saavutada, kus aega kahe tegude roojamine on mitte vähem kui 12 tundi.\nÜleannustamise sümptomid on võimas depressiooni CNS Sealhulgas uriinipeetus, iileus , Raske depressioon CNS . stuupor . corestenoma . krambid . Pea meeles, et lapsed on rohkem tundlikumad narkootikumide kui täiskasvanutele.\nNaloksooni - Konkreetsed vastumürk narkootikumide. Teil võib tekkida vajadus uuesti kasutusele vastumürk. Sa ei tohiks välistada sümptomaatiline ravi, maoloputus, enterosorbents .\nEi ole vaja ühendada ravimi teiste ravimitega vajutamise kesknärvisüsteemi.\nEttevaatusabinõudest P-glükoproteiini inhibiitorid ( kinidiin, ritonaviir ) CYP3A4 inhibiitorid ( Gemfibroziil ) JA trakonazolom . D esmopressinom . K etokonazolom .\nEsinemine retsepti ei ole vajalik.\nPimedas jõuda laste, temperatuuril 30 kraadi eespool esitatule.\nLähimad analoogid: oflatil, Usara .\nSünonüümid ravimi on: JA modium, Stoperan loperamiidhüdrokloriid, loperamiidravi .\nSissepääs ravimeid raseduse ja rinnaga toitmise ajal ei ole soovitatav. Kui arsti juurde, kes omakorda podbreet teise sobiva ravimiga.\nArvamused foorumites hea. Kõik need, kes võtsid ravimit, tulemusega rahul, ravimi kiiresti ja tõhusalt toime tulla delikaatne probleem sagedased reisid WC. Mõnikord patsiendid olid ainult üks või kaks meetodit tuua tooli tagasi normaalseks. Teine eelis peetakse odav, võrreldes selle analoogid. Siiski on üksikud haigusjuhud allergia toimeaine või kõrvaltoimeid.\nHind Lopedium kust osta\nHind Lopedium on umbes 40 rubla 10 tabletti.


Olgred Aule – Vikipeedia\nOlgred Aule (22. november 1916 Tartu – 13. märts 2015 Heidelberg) oli eesti majandusteadlane ja linnaplaneerija, riigiteaduse doktor (1953, Köln).\nTa lõpetas 1934. aastal Tallinnas Westholmi Gümnaasiumi ja 1937. aastal Tartu Ülikooli majandusteaduskonna. Ta oli korporatsioon Vironia liige.\nOlgred Aule õppis 1938–1941 Berliini majanduskõrgkoolis (Wirtschaftsschule Berlin) ja 1950–1952 Kölni ülikoolis.\nEma päritolule tuginedes lahkus perekond Aule 1941. aastal põgenikena Saksamaale, kuid tuli juba järgmisel aastal Eestisse tagasi. Kaks aastat hiljem olid nad sunnitud uuesti Saksamaale põgenema.\nTa osales teises maailmasõjas (astus vabatahtlikuna Saksa maaväkke, sai Itaalias kolmel korral haavata, sõja lõpu poole viidi üle Eesti Diviisi), oli 1945–1950 Venemaal sõjavangis (pääses Saksamaale, kuna teda peeti baltisakslaseks).\nOli aastail 1952–1957 Kölni ülikooli ehitusmajanduse osakonna teadur, aastail 1958–1963 Müncheni majandusuuringute instituudi teaduslik referent, aastail 1963–1976 ehituse ja korterimajanduse osakonna juhataja ning aastail 1976–1980 samas instituudis teadur, ühtlasi Saksa ehitusministeeriumi komisjonide teaduslik nõustaja. Temalt on ilmunud uurimusi ehitusmajanduse teemal.\nOlgred Aule on olnud International Association of Construction Coordinatorsi (IACC) asepresident.\nOlgred Aule oli Balti Seltsi Saksamaal juhataja ja seltsi ajakirja Mitteilungen aus baltischem Leben toimetaja.\n2002. aastal andis Eesti Vabariigi president Arnold Rüütel Olgred Aulele eestluse hoidmise eest Saksamaal Valgetähe V klassi teenetemärgi.\nTema isa oli eesti poliitik ja pangandustegelane Eduard Aule, ema Sophie Aline, neiuna Jehnich. Olgred Aule oli pere noorim laps, tal oli õde Ruth Mary ning vennad Ilmar, Erik ja Olaf. Olgred Aule abiellus 1952. aastal.\nDie Subventionierung der Wehnungswirtschaft. Ein Vergleich der Subventionierungssysteme (1953, doktoritöö)\nKostenstruktur und Preisentwicklung in der Bauindustrie (1963)\nOptimaler Winterbau (1967)\nRationalisierung aus der Sicht der Baubeteiligten (1976)\nBauinvestitionen und Volkswirtschaft (1982)\n↑ Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 4000\nOlgred Aule 75-aastane. – Eesti Päevaleht (Stockholm) nr 95. 6. detsember 1991, lk 3\nPer aspera ad astra. Jakob Westholm ja tema kool. Tallinn, 1999\nOlgred Aule in memoriam, Vaba Eesti Sõna, 27. aprill 2015\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Olgred_Aule&oldid=5333070"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 22:42, 25. mai 2019.


Külalisteraamat Pulmaisa Margo Hussar on oma aastatega tehtud pulmaisa ning õhtujuhi rolli täites saanud hulgaliselt positiivset vastukaja. Kui ka sina soovid Margo Hussari poolt juhitud pidude käigus tekkinud muljeid ja meeleolusid postitada, siis saad seda teha siin Oli Margo siis jõuluvana, õhtujuht, päevajuht või hoopis pulmaisa, pane oma mõtted siia kirja ;) Külalisteraamat\nAvaleht > Räägivad\nPerekond Jakunin 3. märtsil 2022 kell 13:51\nMis me oskame ütleda !\nSa oled super pulmaisa, reageerisid kiiresti ja oskasid suunata.\nSa oled meeldiv peojuht ja abivalmis inimene , kes andis geniaalseid ided .\nKui keegi küsib pulmaisa soovitust siis meie kohe soovitame sind.\nAitäh veelkord ja edu edaspidiseks :)\nAnu ja Timo S. 14. okt. 2021 kell 15:01\nKui pulma hakkavad pidama viimse detailini planeerija ja vooluga kaasaminev perfektsionist siis Margo on just õige pulmaisa (eriti kui planeerimine kulges pandeemia ajal). Eriti kasuks tulevad sellisel juhul Margo kogemused ning teadmised pulmaisa ja tseremooniameistrina, sest võttis väga palju pingeid ära kui sai vajadusel nõu küsida ning kindel olla, et on alati olemas kõne/emaili kaugusel.\nTseremoonia, mille läbi viis kõlavahäälega, mis kõigi külalisteni jõudis (isegi kui olime paadisillal teistest eemal) oli soe ja südamlik- aga ei puudunud ka naer.\nÜlejäänud õhtu pulmaisana haaras kogu rahva kaasa ja täitis oma lubaduse, et kõigil on lõbus ning igav ei hakka- mängud ja katsed andsid veel jutuainet veel pikalt.\nLühidalt- soe, südamlik ning paremgi kui oskasime oodata.\n(Kiidusõnu tuli ka külalistelt)\nSuur suur aitäh olemast osa meie erilisest päevast.\nKui ka sina soovid Margo Hussari poolt juhitud pidude käigus tekkinud muljeid ja meeleolusid postitada, siis saad seda teha siin Oli Margo siis jõuluvana, õhtujuht, päevajuht või hoopis pulmaisa, pane oma mõtted siia kirja ;) Pulmaisa Margo Hussar on oma aastatega tehtud pulmaisa ning õhtujuhi rolli täites saanud hulgaliselt positiivset vastukaja.


VüRTSIKAS KREVETILUSIKAS TOORJUUSTU JA MANGOGA\nEile õhtul valmistasime ühel hetkel õhtusöögiks mõned tapased, meil oli kodus filmiseanss, nii et kaotada polnud palju aega. Üks hammustus, mille me valmistasime, oli vürtsikas krevetilusikas toorjuustu ja mangoga. Unustasime lisada koriandrilehe, kuid mõistsime korra laua taga, see kindlasti ümardas kombinatsiooni, kuid õnnestus ka.\nKoostisosad 10 keedetud ja kooritud krevetti, 1 mango, 3 suurt supilusikatäit kodujuustu, 1 väike sibul, 1 tl karrit, ½ tl koriandripulbrit, must pipar, oliiviõli, shichimi (vürtsika vürtsiga puudumisel) ja sool.\nEttevalmistus Sega kausis korralik õlijoa ja valitud vürtsikad vürtsid, lisa krevetid ja lase neil maitsta. Koori sibul ja tükelda, koori ja tükelda mango. Pane pann vähese õliga tulele ja hauta sibulat kergelt ning lisa paari minuti pärast mango. Soola ja pipart ning segage aeg-ajalt.\nKui mango hakkab pehmeks muutuma, lisage kodujuust, karri, koriander ja vajadusel lisage soola. Enne mango täielikku hävitamist segage hästi ja eemaldage kuumuselt. Kui soovite peent kreemi, võite selle hiljem purustada.\nNüüd peate lihtsalt lusikatesse paigutama toorjuustu ja mango ning selle peal vürtsika kreveti.\nDegusteerimine Hästi tore, me armastame mango-kreveti-karri kombinatsiooni, siis mängime tekstuuride ja iga päev uue maiusega. Loodame, et see teile meeldib.\nJaga lusikatäis vürtsikat krevetti toorjuustu ja mangoga\n© Johnny team 2021 Vürtsikas krevetilusikas toorjuustu ja mangoga - https://foodrecipesite.com


Vaimulikud meeldetuletaja rollis - Eesti Kirik\nVaimulikud meeldetuletaja rollis\n11.05.2010 | Liina Raudvassar | Rubriik: Arvamus, Nädala ringvaade\nMina küll ei arvanud, lugedes Tallinna vaimulike avalikku pöördumist riigikogus esindatud erakondade juhtide poole, et see avalikkuses nii laia kõlapinna pälvib. Täpsemini väljendudes – ei julgenud loota. Nagu paljud kodanikud olin minagi häiritud tänavapilti jõudnud valimisteemalistest väliplakatitest, kus poliitilise sõnumi edastamiseks kasutati labast ärapanemise stiili. Jah, minu reaktsioon päädis pahameeleväljendusega sõprade-tuttavate ringis, kus me nentisime mõnele erakonnale iseomast poliitilist kultuuri või siis kultuuritust. Selle asemel et esitleda, kas või ülemäära «entusiastlikult», oma erakonna tugevaid külgi, osutatakse teiste erakondade (väidetavatele) nõrkadele külgedele. Seejuures kasutades kõnekat märksõna töötus. Väga populistlik tee tähelepanu pälvimiseks.\nPolnud vist meediakanalit, mis vaimulike pöördumist poleks käsitlenud. Arvamusavaldused asetusid meeldivusskaalal erinevale positsioonile. Kui politoloog Alar Kilp kinnitas: «Eesti sekulaarses luterliku taustaga kultuuris on tavatu, et kirikuõpetajad avalikkuses poliitilise eetika küsimustes sõna võtavad», siis Pärnu Postimehe juhtkirjutaja leidis, et meie kultuuriruumis ei mõju vaimulike sõnavõtt ilmalikes asjus sugugi erakordselt. Üks pöördumisele allakirjutanu, Tallinna Jaani koguduse õpetaja Jaan Tammsalu esines vastulausega Delfis: «Ma leian, et kirikud peaksid ühiskonnas rohkem eetilistes küsimustes kaasa rääkima ning meeldetuletaja rollis esinema.»\nSellise arvamusega esines EELK töötegijate ees ka suhtekorraldaja Janek Mäggi märtsikuus peetud nõupidamisel. Ta soovitus kirikule oli: tehke rohkem häält avalikkust erutavatel teemadel, avaldage arvamust ning andke hinnanguid. Nüüd on siis näha, millise reaktsiooni eetilisele ebakõlale ühiskonnas viitamine kiriku(te)le toob. Häda on siis, kui kirik jääb vaid jumalasõna kuulutamise juurde, häda siis, kui avardab oma sõnumi sisu ühiskondlikele teemadele.\nIsiklikult loodan, et kirikud ka edaspidi mis tahes üldinimlikul teemal avalikkuses sõna võtavad. Poliitilisele reklaamile vastuhakkamine näitas, et see väljaastumine ei jäänud tähelepanuta.\nEelmine: Euro tulek parandab elujärge


Wiedemanni fond 10 : Õpetajate Leht\n4. dets. 2015 Jüri Valge, Wiedemanni fondi halduskogu sekretär; Külliki Kask, Wiedemanni fondi halduskogu liige, Tartu Karlova kooli eesti keele ja kirjanduse õpetaja - Kommenteeri artiklit\nEraalgatuslik Wiedemanni fond toetab nii eesti keele õpilasuurimusi kui ka ülikooliõpinguid, sh magistri- ja doktoriõpet.\nEesti rahvuskultuuri fond on oma tänuväärset tööd teinud 1991. aastast saadik. Viimased kümme aastat on ERKF-i 199 allfondi hulka kuulunud ka Wiedemanni fond: 4. detsembril 2005 kirjutasid Eri Klas ERKF-i nõukogu esimehena ja Tiiu Erelt kõigi tollal elus olnud Ferdinand Johann Wiedemanni keeleauhinna laureaatide nimel alla Wiedemanni fondi asutamise lepingule, millega hiljem on liitunud kõik edasised auhinnasaajad.\nAsutajad olid Nikolai Baturin, Tiiu Erelt, Mati Hint, Rudolf Karelson, Eduard Leppik, Uno Liivaku, Viivi Maanso, Uno Mereste, Lennart Meri, Mari Must, Valdek Pall, Juhan Peegel, Huno Rätsep, Ellen Uuspõld, Helju Vals, Ülle Viks ja Haldur Õim. Liitunud on Mati Erelt, Ain Kaalep, Valve-Liivi Kingisepp, Ilse Lehiste, Heldur Niit, Kristiina Ross, Mari Tarand, Tiit-Rein Viitso, Arvo Krikmann ja Leelo Tungal.\nKümne tegutsemisaasta jooksul on WF andnud 18 stipendiumi, väärtusega kokku 5394 eurot. See on ligi kuus ja pool korda rohkem, kui fondi asutajad 2005. a detsembris kokku panid. Fondi üldine eesmärk on toetada eesti keele õpet ja rahvuslikku kasvatust. Sellest lähtuvalt on kaheksa jagamisega aidatud talletada rahvapärimust ja soodustatud noorte kirjandustegevust (neli stipendiumi), toetatud eesti keele ülikooliõpinguid, k.a magistri- ja doktoriõpet (seitse), eesti keelt uurivaid õpilasi (kolm) ja eesti keele riigieksami arendust (üks). Tänavused stipendiumid (kolm) lähevad õpilasuurimusi juhendavatele eesti keele õpetajatele ning sama sihtgruppi on kavas toetada ka järgmisel aastal.\nStipendiumide maksmist võimaldavad fondi põhikapitalilt kogunevad intressid. Algusega võrreldes on põhikapital kasvanud rohkem kui 49-kordseks ning on praeguse seisuga 41 882 eurot. WF on sellega ERKF-i allfondide hulgas suuruselt auväärsel 22. kohal. Sellise arengu eest tuleb loomulikult tänada annetajaid – 235 üksikisikut ja 81 asutust. Fondi põhimõtte järgi on esmatähtis annetamine ise, mitte selle suurus. Kui kõikide tänu väärivate toetajate hulgas üldse kedagi esile tõsta, siis on need fondi pidevalt toetanud keeleauhinna laureaadid ning 2006. aastal kampaania „Kroon eesti keelele!” algatanud 19 kooli 6827 õpilast. Hiljem liitusid kogumisega veel 27 kooli õpilased; kokku saadi 12 747 krooni ning ettevõtmine tunnistati aasta parimaks keeleteoks.\nWF-i asutamise esimesel aastapäeval üheksa aastat tagasi, 4. detsembril 2006 Eesti Päevalehes ilmunud Mart Lehiste tehtud intervjuus olen öelnud: „Johannes Aavik unistas kunagi tuhandest uuest tüvisõnast eesti keeles. Arvan, et esimene soliidne eesmärk, millest fondiga seoses võib rääkida, on miljon krooni. Aavik oma tuhandet uut tüvisõna kokku ei saanud, meie loodame küll mõne aastaga kuue nulliga lõppeva summani jõuda.”\nVahepeal oli masu ja kroon muutus euroks, ent praeguseks on ikkagi kaks kolmandikku teest tollal nimetatud eesmärgini käidud. Oleks väga kena Eesti Vabariigi 100. aastapäevaks üheksa aasta taguse sihini jõuda (nulle on muidugi vähem). Ületamatult raske ei peaks see olema, sest möödas on ajad, mil WF-i mõttekust ja usaldusväärsust pidi tõestama. Meie hea hoidja, Eesti rahvuskultuuri fondi juhtide sõnutsi on WF üks tegusamaid allfonde, mille areng on olnud keskmisest kiirem. Loomulikult ei tähenda see, et jätkamiseks ei tuleks pingutada, fondi tutvustada ja selle tegevust – k.a stipendiumide taotlemine – senisest aktiivsemaks ja atraktiivsemaks muuta.\nJüri Valge, Wiedemanni fondi halduskogu sekretär\nVastavad Wiedemanni fondi 2015. aasta stipendiaadid, eesti keele ja kirjanduse õpetajad Piret Järvela Tallinna reaalkoolist, Liivi Heinla Kadrina keskkoolist ja Aili Kiin Viljandi gümnaasiumist\nMillised on õppekavavälise juhendamise rõõmud ja mured?\nPiret Järvela: Õppekavavälise juhendamise suurim rõõm on teadmiste täienemine nii õpilasel kui ka õpetajal. Kõige suurem mure on ühise aja leidmine, et mõtlemisvõimelised oleksid nii õpilane kui ka õpetaja. Tallinna reaalkoolis ei ole tunniplaanis haruldane ka 9. ja 10. tund.\nLiivi Heinla: Kardan, et vastus on üsna triviaalne. Mure on ajanappus, sest hoolimata sellest, et õpetaja ei kirjuta uurimistöid, vaid ainult juhendab, tuleb teema(de)sse süveneda, et olla kirjutajale hea mentor. Rõõmu teeb see, kui kellegi silmas tuluke põleb.\nAili Kiin: Igasugune õppekavavälise tegevuse edendamine suurendab õpetaja töö mahtu. Samas on suur rõõm leida uuriva vaimuga noori, kes paistavad silma põhjalikkuse ja iseseisva töö oskusega. Just õpilased võidavad töö käigus palju: silmaring avardub, suhtlemis- ja väljendusoskus paraneb, täieneb analüüsi- ja sünteesivõime. Praegusel ajal on selliseid noori kahjuks vähe, õpilastel pole aega ega õiget motivatsiooni, paljusid kimbutab pinnapealsus.\nMissugune on olnud meeldejäävaim juhendamine?\nP. J.: Lotta Hiie „Tsitaatsõnade tajumine ja mõistmine Tallinna reaalkoolis” oli südantsoojendav juhendamiskogemus, sest juhendatav inspireeris juhendajat.\nL. H.:Pigem on meelde jäänud mõned koostööd kui konkreetne töö. Tore on, kui õpilane satub uurimisest heas mõttes sõltuvusse ja teeb seda mitu aastat järjest. Näiteks kirjutas üks õpilane uurimusi viis aastat järjest, st alustas 8. ja viimase kirjutas 12. klassis.\nA. K.: Õpetajatöö algusaegadest meenub 8. klassi tüdruk, kes täiesti iseseisvalt tegeles kirjandusteose lauseanalüüsiga. Mind lausa jahmatas kirjapandu loogiline ülesehitus. Üks noormees aga kirjutas võrdselt tugevaid uurimusi nii emakeeles kui ka kirjanduses ning paistis silma iseäranis loogiliste järelduste ja kujundliku keelekasutusega. Veel meenub rahvaluulealast tööd teinud õpilase keeruline suhtlemine ühe Eesti tuntud inimesega, kes algul noorelt uurijalt igasuguse julguse võttis. Aga ta ei andnud alla, vaid tutvustas tuntud isikule põhjalikult töö eesmärki, nii et too oli lõpuks valmis oma mõtteid selgitama. Uurimus sai kõrge hinnangu.\nMida oled aastatepikkuse juhendamise käigus ise õppinud?\nP. J.: Olen juhendanud kaht uurimistööd setu murdest ja mitmendat põlve tallinlasena on see minu teadmisi rikastanud. Peamiselt olen õppinud märkama, et iga juhendatav vajab isesugust lähenemist: on olnud väga iseseisvaid noori uurijaid, aga ka neid, kes vajavad järjepidevaid näpunäiteid. Kõige raskem on teadagi töö kokkukirjutamine.\nL. H.:Olen õpetanud ja õppinud koostööd tegema, selleks aega leidma. Olen arendanud info otsimise pädevust, et leida materjali, mis oleks õpilasele arusaadav ja ka huvitav. Aga tore on ju igal aastal mingil alal lihtsalt targemaks saada, sel aastal on must saanud näiteks onomastikahuviline, eelmisel aastal kaasaegse folkloori spetsialist jne.\nA. K.: Iga töö juhendamise käigus olen endagi teadmisi rikastanud ja õppinud näpunäiteid jagama väga erinevate võimetega noortele. Suudan kannatlikult kuulata nende mõtteid ja usaldan nende püüdlusi. On olnud olukordi, kus on aidanud vaid allaandmatu järjekindlus ja innustamine. Samas tean, et ei maksa liialt palju vahele segada.\nMida võiks muuta kehtivas olümpiaadisüsteemis, et õpilastes emakeele uurimise vastu rohkem huvi äratada?\nP. J.: Sellest alates, kui uurimistöö sai ainekava osaks, oleks hea, kui eeloleva kooliaasta olümpiaaditeemad jõuaksid õpilasteni maikuus, sest paljudes koolides peavad õpilased uurimistöö teema valima 10. klassi kevadel. Kui keeleteema pakub huvi, siis õpilane valib selle. Oleme esitanud mitu korda küsimuse, miks eesti keele olümpiaadil määratakse tulemusi vanuserühmades, mitte klassiti nagu reaal- ja loodusainetes. Uurimistöö puhul on suur vahe, kas tegemist on 9. või 10. klassi õpilasega: üldistuste tegemise oskus, enesekindlus jms on gümnasistil mõistetavalt kõrgem. Teen ettepaneku, et rahvusringhäälingusse jõuaks „Keelesäutsu” hulka/kõrvale „Õpilase säuts”, mis annaks võimaluse sõnastada oma tähelepanekuid avaliku keelekasutuse kohta, näiteks miks ETV tiitrites on grimeerija kahe m-ga kirjutatud või š asemel sh. Nendest säutsudest võib tulevikus uurimisteema kujuneda.\nL. H.:Ma ei kuulu nende hulka, kes olümpiaadisüsteemi pärast nuriseks. Pigem tahan kiita eelmise aasta rahvaluuleolümpiaadi komisjoni, kes andis asjalikku tagasisidet, ja ka selle aasta komisjoni kas või koolituste korraldamise eest.\nA. K.: Võinuks jätkata vana süsteemiga: emakeel, kirjandus ja rahvaluule järgemööda nii olümpiaadide kui uurimistööde temaatikas. Kõige raskem on neil aastail, kui tuleb korraga juhendada nii emakeele- kui ka kirjandus- või rahvaluuleolümpiaadi uurimusi. Soovitan uurimistööde temaatikat noortepärasemaks muuta: uurida mängulisi aspekte aineõpetuses või lasta koostada keelemänge ja kirjandusülesandeid.\nKuidas suhtud kohaliku murdekeele elustamise katsetesse Eesti eri paigus?\nP. J.: Murdekeel on rikkus. Kui elustajate hulgas on nii filolooge kui ka entusiaste, usun, et murdekeelega tasub tegelda. Põlise tallinlasena on minu suhtumine murdesse paraku kõrvalseisja oma.\nL. H.: Hästi. Kadrina murrak kuulub kirderannikumurde läänerühma ja meil kergesti silmahakkavaid erisusi pole, aga on meilgi oma lugemik, mis keskendub koduloole.\nA. K.: Murdekeele äratamine rikastab tänapäeva eesti keelt, aga paikkondades, kus murdekeel on aegade hämarusse vajunud, on seda keeruline teostada.\nMiks peaks õppima eesti keele õpetajaks?\nP. J.: Eesti keele õpetaja veedab oma päevad haritud kolleegide ja noorte tulevikuehitajate hulgas, loeb nii väärt- kui ka hittkirjandust, on kultuurihuviline ja sõnaosav, uutele teadmistele avatud. Kirjandeid lugeda on tegelikult huvitav! Ja vilistlaspäevadel on ikka tore, kui kunagine kirstunael teatab, et hea, et sai ikka korralikult kirjutama õpitud, sest see praegune noorsugu ju üldse ei oska.\nL. H.: Et kirjutada näiteks Kadrina lugemik. Et õpilasi õhinaga sütitada. Et neist ka aru saada, kes innustuvad hoopis millestki muust. Et lugeda vahel ka öösiti kirjandeid, õpimappe ja mis iganes kirjatöid. Et kirjutada projekte otsimaks raha kultuurikonverentsi korraldamiseks. Et kirjutada valikainete õppekavasid, mis sobiksid kooli arengukava ja suundadega, uurimistööde korraldusjuhendit vms. Et saada uurimistööde juhendamise sõltlaseks. Et kasvada koos õpilastega ja kõige selle juures olla enamasti rõõmus ja õnnelik.\nA. K.: Emakeeleõpetajal peab olema tugev missioonitunne ja ettekujutus oma mitmekülgsest rollist koolielus. Hea emakeeleõpetaja suudab panna ka tänapäeva noori lugema, raamatutest hingeharidust saama, emotsionaalset intelligentsust omandama!\nKüsitles Külliki Kask\nWiedemanni fondi halduskogu liige, Tartu Karlova kooli eesti keele ja kirjanduse õpetaja