Hea õigusloome ja normitehnika eeskiri–Riigi Teataja\nHea õigusloome ja normitehnika eeskiri (lühend - HÕNTE)\nHea õigusloome ja normitehnika eeskiri - sisukord\n1 Seaduseelnõu väljatöötamine ja seaduse mõju hindamine\n§ 1 Väljatöötamiskavatsus, kontseptsioon ja seaduse mõju järelhindamine\n2 Seaduseelnõule esitatavad nõuded\n1 Seaduseelnõule esitatavad põhinõuded\n§ 2 Seaduseelnõu koostamise vajadus ja selle üksikasjalikkus\n§ 3 Seaduseelnõu vastavus ülimuslikele aktidele\n§ 4 Seaduseelnõu vastuolu kehtiva õigusega\n§ 5 Isiku õiguste ja vabaduste piirangud\n§ 6 Põhiseadusliku institutsiooni ja kohaliku omavalitsuse üksuse pädevus ning enesekorraldamisõigus\n§ 7 Eelnõu seadusena rakendamise kulud\n§ 9 Kavandatava regulatsiooni täitmise tagamine\n§ 10 Menetlusnormid\n§ 11 Volitusnorm\n§ 12 Valdkonnad, milles seadusandja ainupädevuse tõttu volitusnorme ei anta\n§ 14 Jõustumisnorm ja seadusele tagasiulatuva jõu andmine\n2 Seaduseelnõu keel, vormistus ja ülesehitus\n1 Seaduseelnõu keele- ja stiilinõuded\n§ 15 Keele- ja stiilinõuded\n§ 16 Sätte sõnastamine\n§ 17 Terminite ja võõrsõnade kasutamine\n§ 18 Termini määratlemine\n§ 19 Lühendite, sulgude ja tähiste kasutamine\n2 Seaduseelnõu vormistus ja ülesehitus\n§ 20 Seaduseelnõu kohustuslikud elemendid\n§ 21 Seaduseelnõu pealkiri\n§ 22 Seaduseelnõu ülesehitus\n§ 23 Paragrahvide numeratsioon ja pealkirjastamine\n§ 24 Paragrahvi lõiked\n§ 25 Paragrahvi ja lõike punktid\n§ 26 Seaduseelnõu muu struktuuriosa\n§ 27 Normitehniline märkus\n§ 28 Viitamine\n§ 29 Viite vormistamine\n§ 30 Avaldamismärge\n§ 31 Seaduse lisad\n3 Seadust muutva ja kehtetuks tunnistava seaduse eelnõule esitatavad nõuded\n§ 32 Seaduse muutmine ja kehtetuks tunnistamine\n§ 33 Seaduseelnõust tulenev seaduse muutmine ja kehtetuks tunnistamine\n§ 34 Seaduse muutmise sõnastamise põhireeglid\n§ 35 Seaduse muutmise ja kehtetuks tunnistamise seaduseelnõu pealkiri\n§ 36 Seaduse muutmise seaduse eelnõu ülesehitus\n§ 37 Muudetava seaduse struktuuriosade numeratsiooni säilitamine\n§ 38 Seaduse muutmist sätestava eelnõu rakendussätted ja normitehnilise märkuse muutmine\n3 Seaduseelnõu seletuskiri\n§ 39 Seletuskirja eesmärk\n§ 40 Seletuskirja ülesehitus\n§ 41 Sissejuhatus\n§ 42 Seaduse eesmärk\n§ 43 Eelnõu sisu ja võrdlev analüüs\n§ 44 Eelnõu terminoloogia\n§ 45 Eelnõu vastavus Euroopa Liidu õigusele\n§ 46 Seaduse mõjud\n§ 47 Seaduse rakendamisega seotud riigi ja kohaliku omavalitsuse tegevused, eeldatavad kulud ja tulud\n§ 48 Rakendusaktid\n§ 50 Eelnõu kooskõlastamine, huvirühmade kaasamine ja avalik konsultatsioon\n4 Vabariigi Valitsuse määruse ja ministri määruse eelnõu\n1 Vabariigi Valitsuse määruse ja ministri määruse eelnõu põhinõuded\n§ 51 Seaduseelnõu sätete kohaldamine\n§ 52 Määruse eelnõu vastavus kehtivale õigusele\n§ 53 Volitusnormi rakendamine\n§ 54 Määruse eelnõu terminoloogia\n§ 55 Määruse eelnõu elemendid\n§ 56 Määruse eelnõu pealkiri\n§ 57 Määruse eelnõu teksti ülesehitus\n§ 58 Määruse eelnõu preambul\n§ 59 Õigusakti sätte taasesitamine\n§ 60 Viitamine\n§ 61 Määruse muutmine\n§ 62 Määruse jõustumisnorm\n2 Vabariigi Valitsuse määruse ja ministri määruse eelnõu seletuskiri\n§ 63 Määruse eelnõu seletuskiri\n§ 64 Seaduseelnõu seletuskirja kohta käivate nõuete kohaldamine\n§ 65 Määruse eelnõu seletuskirja ülesehitus\n§ 67 Vabariigi Valitsuse 13. jaanuari 2011. a määruse nr 10 „Vabariigi Valitsuse reglement” muutmine\n§ 68 Määruse kehtetuks tunnistamine\n§ 69 Määruse jõustumine\nRT I, 29.12.2011, 228\nHea õigusloome ja normitehnika eeskiri\nVastu võetud 22.12.2011 nr 180\nMäärus kehtestatakse Vabariigi Valitsuse seaduse § 27 lõike 3 alusel.\n1. peatükk Seaduseelnõu väljatöötamine ja seaduse mõju hindamine\n(6) Kui seaduseelnõus on § 46 lõike 2 punkti 7 kohaselt ette nähtud seaduse mõjude järelhindamise aruande esitamine, siis juhindutakse selle koostamisel järelhindamise tegevuskavast, kuid alati esitatakse:\n2. peatükk Seaduseelnõule esitatavad nõuded\n1. jagu Seaduseelnõule esitatavad põhinõuded\n§ 2. Seaduseelnõu koostamise vajadus ja selle üksikasjalikkus\n(1) Seaduseelnõu (edaspidi käesolevas ja 3. peatükis ka eelnõu) koostatakse sama liiki ühiskonnasuhete õiguslikuks reguleerimiseks, kui vajalik õiguslik regulatsioon puudub või ei ole piisav või ei ole ajakohane.\n(2) Seaduseelnõu peab sisaldama valdkonna reguleerimist vajavate õigussuhete selgeid ja seaduse vahetu kohaldatavuse huvides piisavalt üksikasjalikke regulatsioone.\n(3) Seaduseelnõusse ei kavandata regulatsiooni, mis on lubatud ja otstarbekas sätestada rakendusaktis.\n§ 3. Seaduseelnõu vastavus ülimuslikele aktidele\nSeaduseelnõu peab olema kooskõlas Eesti Vabariigi põhiseaduse, rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud põhimõtete ja normide, Eesti Vabariigi suhtes jõustunud välislepingute ning Euroopa Liidu õigusega.\n§ 4. Seaduseelnõu vastuolu kehtiva õigusega\nSeaduseelnõu või selle säte võib olla vastuolus kehtiva seaduse sellise sätte või kogu kehtiva seadusega, mida eelnõu seadusena vastuvõtmise korral muudetakse või mis tunnistatakse kehtetuks. Käesoleva paragrahvi tähenduses ei loeta vastuoluks üld- ja erisätte olemusest tingitud erinevusi.\n§ 5. Isiku õiguste ja vabaduste piirangud\nSeaduseelnõusse kavandatavad isiku õiguste ja vabaduste piirangud peavad olema asjakohased ja proportsionaalsed eesmärgiga, mida seaduseelnõu avalikes huvides taotleb.\n§ 6. Põhiseadusliku institutsiooni ja kohaliku omavalitsuse üksuse pädevus ning enesekorraldamisõigus\n(1) Seaduseelnõus põhiseaduslikule institutsioonile ja kohaliku omavalitsuse üksusele kavandatavad ülesanded peavad lähtuma nende pädevusest ning arvestama nende toimimisel seaduslikkuse, võimude lahususe ja omavalitsuse autonoomia põhimõtteid.\n(2) Kohaliku omavalitsuse üksusele kohustuse kavandamisel tuleb eelnõus nimetada, kas kohustus on kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse tähenduses kohaliku omavalitsuse üksusele seadusega pandav riiklik kohustus, millega seotud kulud kaetakse eraldistega riigieelarvest.\n(3) Põhiseadusliku institutsiooni tegevuse ja korralduse reguleerimisel tuleb arvestada selle institutsiooni enesekorraldamisõigusega.\n§ 7. Eelnõu seadusena rakendamise kulud\n(1) Seaduseelnõusse kavandatavad normid peavad võimaldama taotletava eesmärgi saavutamist ja eelnõu seadusena rakendamist optimaalsete kulutustega.\n(2) Riigile või kohaliku omavalitsuse üksusele lisakulude sätestamisel või kui on vaja nende tulusid vähendada, tuleb eelnõu koostamisel kavandada nimetatud lisakulude või saamata jäävate tulude katteallikad.\n(1) Seaduseelnõu üldsätetes esitatakse seaduse reguleerimisala, vajaduse korral kohaldamisala, teiste seaduste kohaldamise säte ja kavandatavate õigusinstituutide üldised sätted ning terminite määratlused §-s 18 nimetatud juhul.\n(2) Reguleerimisala säte sõnastatakse esimeses paragrahvis. Reguleerimisala sättes loetletakse seaduseelnõus käsitletavad õigusinstituudid või nimetatakse reguleeritav valdkond. Reguleerimisala sätet ei ole vaja esitada, kui pealkiri avab piisavalt seaduseelnõu reguleerimisala ning seda ei ole vaja täpsustada.\n(3) Kohaldamisala sättes nimetatakse isikud, esemed ja asjaolud, kelle või mille suhtes kavandatavat regulatsiooni kohaldatakse või ei kohaldata.\n(4) Paragrahvide rühmitamise korral eelnõu eri struktuuriosadesse esitatakse seaduseelnõu üldsätted eelnõu esimeses peatükis või esimeses osas, kui osa ei jagune peatükkideks. Paragrahvi 26 lõikes 3 nimetatud struktuuriosade üldsätted esitatakse struktuuriosa esimeses alajaotuses.\n(5) Seaduseelnõu üldsätetes võib viidata Euroopa Liidu õigusele, kui viide on seaduse reguleerimiseseme seisukohast olulise tähtsusega ning laieneb kogu seaduse reguleerimisalale.\n§ 9. Kavandatava regulatsiooni täitmise tagamine\n(1) Seaduseelnõusse kavandatakse vajalikud regulatiivsed normid ning põhjendatud juhtudel nende järgimist tagavad ja õigustkaitsvad normid.\n(2) Seaduseelnõu peab sõnaselgelt ja ühemõtteliselt väljendama, kellele milliseid õigusi ja kohustusi selle eelnõu seadusena jõustumine kaasa toob ning kuidas on tagatud normide järgimine.\n(3) Tagavate sätetena võib kavandada näiteks finantsmajanduslikke, sotsiaalseid või korrakaitse meetmeid ja vastutust sätestavaid norme.\n§ 10. Menetlusnormid\nSeaduseelnõusse kavandatavad menetlusnormid, sealhulgas ka põhjendatud erisused, peavad olema kooskõlas asjakohaste üldseaduste, sealhulgas menetlusseaduste ja karistusseadustikuga.\n§ 11. Volitusnorm\n(1) Volitusnormiga antakse õigus või pannakse kohustus kehtestada kooskõlas haldusmenetluse seaduse 6. peatükis sätestatuga seaduse või seaduse ja Euroopa Liidu õigusakti rakendamiseks Vabariigi Valitsuse, ministri või kohaliku omavalitsuse organi määrus.\n(2) Lõikes 1 nimetatud õiguse või kohustuse edasivolitus toimub haldusmenetluse seaduse §-s 91 sätestatud korras.\n(3) Volitusnormis esitatakse määrusandliku volituse selge sisu ja ulatus, milles tuleb seaduse sätteid täpsustada või nende rakendamiseks vajalik kord kehtestada.\n(4) Volitusnorm esitatakse ühelauselises lõikes või volitusnormide loetelu puhul punktides. Volitusnormis peab olema märgitud akti andja ja liik. Volituse eesmärke, sisu või piire võib täpsustada eelnõu teiste sätetega.\n§ 12. Valdkonnad, milles seadusandja ainupädevuse tõttu volitusnorme ei anta\nVolitusnorm ei tohi sisaldada volitust reguleerida valdkonda, mida Eesti Vabariigi põhiseaduse kohaselt saab reguleerida üksnes seadusega. Volitusnormis ei tohi volitada kehtestama regulatsiooni näiteks järgmistes küsimustes:\n1) põhiõiguste ja -vabaduste piirangute alused ja tingimused;\n2) riigi territooriumi haldusjaotuse, kodakondsuse omandamise, saamise, taastamise ja kaotamise, rahvahääletuse korraldamise ning rahvusvähemuste kultuurautonoomia alused;\n3) Vabariigi Presidendi, Riigikogu ja kohaliku omavalitsuse volikogu valimiste kord ning nende organite ja Vabariigi Valitsuse, Riigikontrolli, Eesti Panga ja õiguskantsleri pädevus ja ametihüved;\n4) rahanduse, riigieelarve, riigi välis- ja siselaenude ning varaliste kohustuste alused, samuti riiklik maks, aktsiis, lõiv, koormis, rahatrahv, rahaline karistus, sunniraha, maksuintress, viivis ja sundkindlustuse makse;\n5) kohtukorraldus, vastutus, karistused ning kohtuvälise menetluse ja kohtumenetluse kord;\n6) riigikaitse ja välissuhtlemise alused;\n7) riiklike kohustuste panemine kohalikule omavalitsusele.\n(1) Seaduseelnõu lõpus esitatakse rakendussätetena järgmises järjekorras:\n1) normid, mis sisaldavad selle seaduse sätete rakendamise erisusi ja täpsustusi;\n2) valdkonna senise õigusliku regulatsiooni muutumise korral rakendussätetes ajutised, kindlal tähtajal kehtivad sätted seniselt õiguslikult regulatsioonilt uuele üleminekuks;\n3) normid, millega muudetakse või tunnistatakse kehtetuks reguleeritava valdkonnaga seonduvaid seadusi;\n4) jõustumisnorm seaduse jõustumise üldkorrast erineva jõustumise korral.\n(2) Kui õigusliku regulatsiooni ulatusliku muutumise tõttu on vajadus kehtestada arvukalt rakendussätteid, võib koostada rakendusseaduse eelnõu.\n§ 14. Jõustumisnorm ja seadusele tagasiulatuva jõu andmine\n(1) Jõustumisnormi kavandamisel võetakse arvesse aeg, mis on vajalik uute normidega tutvumiseks, eriti isikute õiguste ja kohustuste muutmise korral, ning vajalikuks korralduslikuks ja halduslikuks eeltööks, sealhulgas seaduse väljakuulutamiseks, avaldamiseks, rakendusaktide andmiseks, ning ka seaduse rakendamiseks piisavate vahendite olemasolu.\n(2) Paragrahvi 13 lõike 1 punktis 4 nimetatud jõustumissätte kavandamisel lähtutakse järgmisest:\n1) seaduse jõustumist ei sätestata enne selle Riigi Teatajas avaldamisele järgnevat päeva;\n2) seaduse mõnele sättele võib põhjendatud juhul määrata seaduse jõustumise üldisest tähtpäevast erineva jõustumisaja, mis esitatakse jõustumisparagrahvi eri lõikes või lõigetes.\n(3) Kui volitusnormi jõustumine soovitakse ette näha seaduse üldisest jõustumistähtpäevast erineval tähtpäeval, tuleb seaduseelnõus sätestada volitusnormi jõustumise tähtpäev kooskõlas haldusmenetluse seaduse § 93 lõikega 2.\n(4) Seadust või selle sätet võib rakendada tagasiulatuvalt üksnes põhjendatud vajaduse korral, kui see toob kehtiva õiguse normidega võrreldes kaasa isiku õiguste laienemise, vabaduste suurenemise, kohustuste või vastutuse vähenemise või muu sellesarnase tagajärje või kui sellega ei rikuta õiguskindluse põhimõtet. Õiguskindluse põhimõtte rikkumise vältimiseks kavandatakse varasemate suhete kohta asjakohased rakendus- ja üleminekusätted.\n(5) Jõustumissäte kavandatakse eelnõu viimase paragrahvina.\n2. jagu Seaduseelnõu keel, vormistus ja ülesehitus\n1. jaotis Seaduseelnõu keele- ja stiilinõuded\n§ 15. Keele- ja stiilinõuded\n(1) Seaduseelnõu keelekasutus peab vastama eesti kirjakeele normile.\n(2) Seaduseelnõu keel peab olema selge, ühetähenduslik ja täpne. Ühe ja sama mõtte edasiandmisel välditakse eri väljendite kasutamist. Sünonüümide kasutamine ei ole lubatud.\n(3) Eelnõu sõnastamisel kasutatakse võimaluse korral umbisikulise tegumoe oleviku kindlat kõneviisi. Välislepingu menetlemist käsitlevas seaduseelnõus on lubatav da-tegevusnime kasutamine.\n(4) Eelnõus eelistatakse ainsuslikku vormi, välja arvatud juhul, kui ainsuse ja mitmuse eristamisel on õiguslik tähendus.\n§ 16. Sätte sõnastamine\nSäte sõnastatakse õigusnormi liigile vastava struktuuri kohaselt.\n§ 17. Terminite ja võõrsõnade kasutamine\n(1) Seaduseelnõus kasutatakse kehtivas õiguses ja reguleeritavas valdkonnas tuntud ja enamlevinud termineid.\n(2) Uut terminit võib kasutada valdkonna:\n1) esmasel reguleerimisel;\n2) uuesti reguleerimisel, kui uus termin vastab paremini § 9 lõikes 2 esitatud eelnõu arusaadavuse nõuetele.\n(3) Võõrsõna võib kasutada üksnes juhul, kui selle kasutus on eesti keeles levinud või kui sõnal puudub eesti keeles algupärane vaste.\n§ 18. Termini määratlemine\n(1) Ühest või mitmest sõnast koosneva termini tähendus määratletakse õigusselguse eesmärgil, kui:\n1) eelnõu on reguleeritava valdkonna või õigusinstituudi termineid sisaldav üldakt ja terminil on selle seisukohalt oluline õiguslik tähendus;\n2) terminit kasutatakse tavalisest või õigusaktides seni sätestatust erinevas tähenduses;\n3) terminit on võimalik mitmeti tõlgendada või on sellel mitu tähendust;\n4) termin ei ole eesti keeles üldlevinud.\n(2) Euroopa Liidu õigusega seotud seaduseelnõus kasutatavad terminid peavad olema kooskõlas Euroopa Liidu õiguses kasutusel olevate terminitega ning eelnõus neid üldjuhul enam ei määratleta.\n(3) Termini sisu määratletakse selle põhitunnuste või mõistega hõlmatud subjektide, objektide või nähtuste loetelu kaudu või vähelevinud sõna selgitusena. Terminit määratlevasse sättesse ei tohi lisada eraldiseisvaid regulatiivse toimega sätteid.\n(4) Üht ja sama terminit kasutatakse eelnõus vaid ühe ja sama mõiste tähistamiseks.\n(5) Termini sisu määratletakse kas pärast termini esmakordset kasutamist eelnõu struktuuriosas, kuhu on koondatud terminiga seotud sätted, või eelnõu üldsätetes selle termini jaoks kavandatavas paragrahvis. Sisult seotud terminite korral määratletakse termini sisu paragrahvi ühes lõikes.\n(6) Kui terminit kasutatakse õigusaktides seni sätestatust erinevas tähenduses või kui terminil võib olla mitu tähendust, lisatakse termini määratlusse väljend „käesoleva seaduse tähenduses”. Kui terminit kasutatakse vaid eelnõu mõne jaotusüksuse piires, siis lisatakse asjakohane väljend.\n(7) Kui eelnõusse sobiv termin on juba teises seaduses määratletud, siis õigusselguse eesmärgil võib viidata sellele seadusele, mille tähenduses terminit kasutatakse.\n§ 19. Lühendite, sulgude ja tähiste kasutamine\n(1) Seaduseelnõu tekstis välditakse lühendeid, sulgusid ja tähiseid.\n(2) Eelnõu tekstis kirjutatakse sõna „paragrahv” välja juhul, kui sellele ei järgne numbrit, lause esimese sõnana, samuti muutmise seaduses muutmisvormeli esimese sõnana. Muul juhul kasutatakse paragrahvitähist.\n(3) Paragrahvitähisele lisatakse sobiv käändelõpp. Ainsuse omastavas ja osastavas käändes paragrahvitähisele tüvevokaali ei lisata.\n(4) Üldtuntud tähiseid, ametlikke või seadustes sätestatud sõna-, termini- ja nimelühendeid võib kasutada eelnõusse kavandatavas tabelis ja eelnõu lisades.\n(5) Pika sõnaühendi kordamise vältimiseks kirjutatakse see eelnõu tekstis esimesel korral täielikult välja, märkides selle järel sulgudes kaldkirjas selle edaspidi kasutatava lühendi.\n2. jaotis Seaduseelnõu vormistus ja ülesehitus\n§ 20. Seaduseelnõu kohustuslikud elemendid\nSeaduseelnõu kohustuslikud elemendid on:\n1) märge „EELNÕU” seaduseelnõu esimese lehekülje paremas ülanurgas;\n3) eelnõu tekst;\n4) vastuvõetava seaduse allkirjastaja ametinimetus ja nimi;\n5) seaduse vastuvõtmise koha ja kuupäeva märge;\n6) märge algatamise kuupäeva ja algataja või algataja esindaja kohta.\n§ 21. Seaduseelnõu pealkiri\n(1) Seaduseelnõu pealkiri väljendab võimalikult lühikeses üldistavas sõnastuses eelnõu reguleerimisala.\n(2) Seaduseelnõu pealkiri lõpeb nimetavas käändes sõnaga „seadus” või „seadustik”.\n(3) Kui kavandatakse õigusharu või suurema osa ühe õigusharu instituutide regulatsioon, siis nimetatakse seda seadustiku eelnõuks.\n§ 22. Seaduseelnõu ülesehitus\n(1) Seaduseelnõu koosneb paragrahvidest.\n§ 23. Paragrahvide numeratsioon ja pealkirjastamine\n(1) Rohkem kui ühest paragrahvist koosneva seaduseelnõu paragrahvid vormistatakse numereeritud loeteluna.\n(2) Paragrahvid nummerdatakse eelnõu läbivalt araabia numbritega.\n(3) Paragrahvile antakse sisu iseloomustav lühike pealkiri nimetavas käändes.\n(4) Ühest või kahest paragrahvist koosneva seaduseelnõu paragrahv võib olla pealkirjata.\n§ 24. Paragrahvi lõiked\n(1) Paragrahvi võib jagada lõigeteks.\n(2) Paragrahvi lõiked nummerdatakse läbivalt, märkides iga lõike ette kahe ümarsulu vahele araabia numbriga tähistatud järjekorranumbri.\n(3) Paragrahvi esimene lõige sisaldab üldreeglit. Järgmistes lõigetes sätestatakse selle üldreegli täpsustused ja erandid.\n(4) Mahukaid lõikeid välditakse.\n(5) Paljude lõigetega paragrahve välditakse, rühmitades sätted sisu järgi mitmeks paragrahviks.\n§ 25. Paragrahvi ja lõike punktid\n(1) Paragrahvis ja lõikes esitatakse pikem loetelu punktidena, mis nummerdatakse paragrahvi- või lõikesiseselt läbivalt araabia numbritega järgnevat parempoolset ümarsulgu kasutades. Iga punkti teksti alustatakse väikese tähega ja lõpetatakse semikooloniga, välja arvatud loetelu viimane punkt, mis lõpetatakse punktiga.\n(2) Loetelu punkti ei kavandata lisasätteid.\n(3) Ühese arusaadavuse tagamiseks võib loetelu esitamisel kasutada sõna „või”, kui loetelus esitatakse alternatiiv või kui loetelu elemendid ei pea esinema korraga, ning sõna „ja”, kui loetelu elemendid esinevad korraga.\n§ 26. Seaduseelnõu muu struktuuriosa\n(1) Lisaks paragrahvile võib seaduseelnõu struktuuriosaks olla osa, peatükk, jagu, jaotis, alljaotis ja preambul.\n(2) Mahuka eelnõu paragrahvid koondatakse sisu järgi peatükkidesse. Peatükid nummerdatakse eelnõu läbivalt araabia numbritega.\n(3) Sisuliselt seotud paragrahvidest koosnevad mahukad peatükid võib jaotada jagudeks, jaod jaotisteks ja jaotised alljaotisteks. Jagude numeratsioon peatükisiseselt, jaotiste numeratsioon jaosiseselt ja alljaotiste numeratsioon jaotisesiseselt algab araabia numbriga 1.\n(4) Seadustiku või eriti mahuka seaduse eelnõus võib koondada peatükid süsteemselt osadesse, säilitades peatükkide kogu eelnõu läbiva numeratsiooni. Esimesse ossa koondatakse üldised normid. Osad nummerdatakse eelnõu läbivalt araabia numbritega.\n(5) Eelnõu struktuuriosad, välja arvatud preambul, pealkirjastatakse, arvestades § 23 lõikes 3 sätestatut.\n§ 27. Normitehniline märkus\n(1) Seaduseelnõu võib erandjuhul sisaldada seaduse kohaldamiseks vajaliku teabega teksti, mis ei ole normatiivselt siduv ja mis vormistatakse normitehnilise märkusena.\n(2) Normitehniline märkus tähistatakse eelnõu, paragrahvi või muu struktuuriosa pealkirja või teksti lõpus araabianumbrilise ülaindeksiga ja esitatakse eelnõu lõpus joonealuse selgitava tekstina.\n(3) Kui seaduseelnõu koostatakse Euroopa Liidu õiguse ülevõtmiseks, siis nimetatakse normitehnilises märkuses Euroopa Liidu õigusakti andja või andjad, akti liik, number, pealkiri ja avaldamismärge. Avaldamismärge sisaldab avaldamiskoha lühendnime EÜT (Euroopa Ühenduste Teataja – ilmus kuni 31.01.2003) või ELT (Euroopa Liidu Teataja – ilmub alates 01.02.2003), seeriatähist (õigusaktid – L, teave ja teatised – C, lisad – E ja A; enne 1968. aastat ilmunud akti korral seeriatähist ei esitata), ilmumise kuupäeva ja leheküljenumbreid, näiteks: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/30/EÜ, millega edendatakse biokütuste ja muude taastuvkütuste kasutamist transpordisektoris (ELT L 123, 17.05.2003, lk 42–46). Normitehnilist märkust tähistav ülaindeks esitatakse käesolevas lõikes nimetatud juhul seaduseelnõu pealkirja järel.\n(4) Kui Euroopa Liidu õigusakti on hiljem muudetud, nimetatakse normitehnilises märkuses ka andmed muutva akti liigi, numbri ja avaldamismärke kohta, näiteks: nõukogu direktiiv 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta (EÜT L 169, 10.07.2000, lk 1–112), muudetud direktiiviga 2005/77/EÜ (ELT L 296, 12.11.2005, lk 17).\n(5) Euroopa Ühenduse, Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Euroopa Liidu määrust ja otsust normitehnilises märkuses ei esitata.\n§ 28. Viitamine\n(1) Seaduseelnõus ei taasesitata muu seaduse ega sama eelnõu teist sätet, vaid viidatakse sellele.\n(2) Otsene viide on viide sama seaduseelnõu või muu seaduse sättele või muule struktuuriosale või Euroopa Liidu õigusakti sättele või muule struktuuriosale.\n(3) Kaudne viide on viide kohaldatavale õigusharule, -instituudile, õigusakti liigile või õigusaktile, samuti viide Euroopa Liidu pädevusse kuuluvale valdkonnale või õigusaktile.\n(4) Otse viitamisel välditakse viitamist viitavale sättele ja korduvat viitamist samas sättes.\n(5) Eesti Vabariigi põhiseadusele võib viidata selle ja Euroopa Liidu õigusakti koostoime avamise või muu sedalaadi vajaduse korral.\n(6) Seaduseelnõus välditakse otsest viidet direktiivi sättele. Lubatud on otsesed viited ainult Euroopa Liidu direktiivi tehnilistele sätetele, mida Eesti peab üksüheselt kohaldama ja mille kordamine seaduseelnõus ei ole õigusselguse seisukohalt otstarbekas ega vajalik.\n(7) Seaduseelnõus ei viidata jõustumata seadusele või selle sättele ega otse madalama õigusjõuga õigusaktile.\n(8) Jõustumata seadusele või selle sättele võib viidata juhul, kui selle jõustumine kavandatakse enne viitava sätte jõustumist või kavandatakse viitava ja viidatava seaduse sätte jõustumine ühel ajal.\n§ 29. Viite vormistamine\n(1) Otsene viide teisele seadusele peab sisaldama lisaks § 28 lõikes 2 nimetatule viidatava seaduse pealkirja, mis kirjutatakse väikese algustähega ja ilma jutumärkideta. Kui pealkiri on pikk ja muust tekstist raskesti eristatav, võib tekstis seaduse pealkirja tähistada jutumärkidega ja kirjutada suure algustähega.\n(2) Otsene viide eelnõu teisele struktuuriosale vormistatakse, kasutades näiteks järgmisi tüüpvormeleid asjakohases käändes:\n1) eelnõusiseses viites – „käesoleva seaduse § x lõike y punkt z”;\n2) paragrahvisiseses viites – „käesoleva paragrahvi lõike x punkt y”;\n3) lõikesiseses viites – „käesoleva lõike punkt x”;\n4) lõikesiseses viites – „käesoleva lõike esimene lause”.\n(3) Viites Euroopa Liidu õigusaktile peab nimetama viidatava õigusakti andja või andjad, akti liigi ja numbri, näiteks: nõukogu direktiiv 2011/85/EL. Lühend „EL” akti numbri juures näitab seda, et akti vastuvõtmine tuleneb Euroopa Liidu lepingust või Euroopa Liidu toimimise lepingust. Lühend „EÜ” või „EMÜ” akti numbri juures näitab seda, et akti vastuvõtmine tulenes Euroopa Ühenduse, varem Euroopa Majandusühenduse asutamislepingust.\n(4) Eelnõu tekstis Euroopa Liidu õigusaktile esmakordsel viitamisel tuleb lõikes 3 nimetatud andmetele lisada viidatava õigusakti pealkiri ja esmakordse avaldamise andmed, näiteks: nõukogu määrus (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT L 12, 16.01.2001, lk 1–23).\n§ 30. Avaldamismärge\n(1) Riigi Teataja avaldamismärge koosneb Riigi Teataja lühendtähisest, osa numbrist, kui see on märgitud, ilmumiskuupäevast (või endisel kujul avaldamismärkel ilmumisaastast ja ande numbrist) ja artikli numbrist, kui see on märgitud, näiteks: RT I, 03.02.2011, 4.\n(2) Seaduse muutmise või kehtetuks tunnistamise korral või muudel juhtudel võib seaduste eristamiseks kasutada seaduse algteksti avaldamismärget.\n(3) Jõustumata muudatuse muutmiseks märgitakse eelnõus muutmissätet sisaldava seaduse avaldamismärge.\n(4) Avaldamismärkel on informatiivne tähendus.\n§ 31. Seaduse lisad\n(1) Seaduse rakendamiseks vajalike dokumentide tabelid, vormid, näidised, kaardid, kavandid, skeemid või muud sama laadi materjalid vormistatakse seaduseelnõu osaks olevate lisadena, kui nende kehtestamiseks ei anta volitusnorme. Kui seaduse teksti arusaadavuse seisukohalt on see oluline, siis võib tabeleid kasutada ka seaduseelnõu tekstis.\n(2) Seaduseelnõus, millel on lisa, märgitakse pärast allkirjamärget viide lisale koos lisa pealkirjaga. Seaduseelnõu lisa pealkirjastatakse. Lisa paremas ülanurgas on märge, mis sisaldab seaduse pealkirja nimetavas käändes, selle all märget „Lisa” ja lisa numbrit, kui on rohkem kui üks lisa.\n3. jagu Seadust muutva ja kehtetuks tunnistava seaduse eelnõule esitatavad nõuded\n§ 32. Seaduse muutmine ja kehtetuks tunnistamine\n(1) Seaduse muutmiseks võib selle sätte sõnastust muuta tervikuna või osaliselt, teksti täiendada uute sätetega või tunnistada seniseid sätteid kehtetuks.\n(2) Seaduse muutmise või kehtetuks tunnistamise võib kavandada:\n1) samade õigussuhetega seotud ala reguleeriva uue seaduse eelnõu rakendussättega või\n2) seaduse muutmiseks või kehtetuks tunnistamiseks eraldi algatatava seaduseelnõuga.\n(3) Seaduseelnõusse ei kavandata erinevate seaduste muutmise sätteid, mis ei ole seotud ühise reguleerimisobjekti või ühise eesmärgi saavutamisega.\n(4) Seaduseelnõus ei esitata sätteid, mis muudaks juba jõustunud muutmise või kehtetuks tunnistamise seadust või mis tunnistaks sellise seaduse kehtetuks.\n(5) Muutmise või kehtetuks tunnistamise sätteid sisaldava seaduse muutmine või kehtetuks tunnistamine on võimalik juhul, kui muudetakse või tunnistatakse kehtetuks veel jõustumata sätteid.\n(6) Seaduse muutmise või kehtetuks tunnistamise seaduse eelnõu kohta kehtivad seaduseelnõule esitatavad põhinõuded käesolevas jaos sätestatud erisustega.\n§ 33. Seaduseelnõust tulenev seaduse muutmine ja kehtetuks tunnistamine\n(1) Seaduseelnõust tulenev teise seaduse muutmine või kehtetuks tunnistamine kavandatakse sama seaduseelnõu rakendussätetes pärast üleminekusätteid. Muudetavad või kehtetuks tunnistatavad seadused paigutatakse seaduste pealkirjade tähestikulises järjekorras.\n(2) Kui seaduseelnõu jõustumiseks ja seadusena rakendamiseks on vajalik välislepingut käsitleva seaduse muutmine või kehtetuks tunnistamine, algatatakse sellekohane eraldi seaduseelnõu.\n(3) Kui Riigikogu häälteenamust nõudva seaduseelnõu rakendussätetesse on kavandatud Riigikogu koosseisu häälteenamust nõudva seaduse muudatused, siis märgitakse seletuskirjas, et seaduseelnõu vastuvõtmiseks on vajalik Riigikogu koosseisu häälteenamus.\n(4) Riigieelarve muutmiseks algatatakse eraldi eelnõu kooskõlas riigieelarve seadusega.\n(5) Iga-aastase riigieelarve seaduse eelnõus ei esitata muu seaduse muutmise või kehtetuks tunnistamise sätteid.\n(6) Välislepingu menetlemist käsitlevas seaduseelnõus ei esitata muu seaduse muutmise või kehtetuks tunnistamise sätteid.\n§ 34. Seaduse muutmise sõnastamise põhireeglid\n(1) Seaduse muutmise sättes esitatakse kogu muudetava paragrahvi, lõike või punkti uus sõnastus. Ühel ajal jõustuvad järjestikused muudetavad sätted esitatakse muudatuste loetelu ühes punktis, kasutades näiteks vormelit „paragrahvi 12 punktid 21 ja 22 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:”.\n(2) Kui muudetava paragrahvi või lõike tekst koosneb mitmest lausest ja tehtav muudatus puudutab neist ainult ühte või selle tekstiosa, võib eelnõus sätestada ka ainult selle lause või tekstiosa sõnastuse muutmise.\n(3) Sõna või tekstiosa asendamise korral seaduse kogu teksti ulatuses esitatakse see muudatus eelnõu esimese muudatussättena. Kui asendatav sõna või tekstiosa on sätetes eri käänetes, siis selle asendamiseks esitatakse asendatav ja asendaja nimetavas käändes ning lisatakse muutmisvormeli lõppu sõnad „vastavas käändes”.\n(4) Kui üks ja sama muudatus kavandatakse mitmes paragrahvis, lõikes või punktis, siis loetletakse kõik muudetavad paragrahvid, lõiked ja punktid ning märgitakse, milline sõna või tekstiosa asendatakse teise sõna või tekstiosaga. Kui asendatav on sätetes eri käänetes, siis esitatakse asendatav ja asendaja nimetavas käändes ning lisatakse muutmisvormeli lõppu sõnad „vastavas käändes”. Nimetatud muudatus paigutatakse eelnõu sätete seas esimese muudetava paragrahvi numbri järgi.\n(5) Seaduse muutmise sättes võib anda ka muudetava seaduse muu struktuuriüksuse, näiteks osa, peatüki, jao, jaotise või alljaotise muudetud sõnastuse.\n(6) Seaduse lisaks oleva tabeli, vormi, näidise, kaardi, kavandi, skeemi või muu dokumendi mitme lahtri, veeru või muu elemendi muutmiseks esitatakse lisa muudetava seaduse lisana terviklikul kujul või põhjendatud erandina üksiku lahtri, veeru või muu lisa elemendi muutmisel selle muudatusena. Lisa üksikute elementide muutmisel võib lisaks muutmisvormelitele kavandada ka muudetava lisa kehtestamise terviklikul kujul.\n(7) Seaduse muutmisel kontrollitakse ja vajaduse korral ajakohastatakse:\n1) seaduses olevad viited ning normitehnilised märkused;\n2) eelnõus esitatud avaldamismärked.\n(8) Seaduse muutmisel kontrollitakse muudatuste sobivust Riigi Teatajas avaldatud tervikteksti ja selle tulevikus jõustuvatesse redaktsioonidesse.\n§ 35. Seaduse muutmise ja kehtetuks tunnistamise seaduseelnõu pealkiri\n(1) Seaduse muutmise või kehtetuks tunnistamise seaduseelnõu pealkiri peab sisaldama muudetava või kehtetuks tunnistatava seaduse pealkirja, millele võib vajaduse korral lisada ka eelnõu sisu avava teabe.\n(2) Kui seaduste muutmise või kehtetuks tunnistamise seaduseelnõus kavandatakse rohkem kui kolme seaduse muutmine või kehtetuks tunnistamine, nimetakse eelnõu pealkirjas selle muudetava seaduse pealkiri, mille muutmine tuleneb eelnõu peaeesmärgist ja millega seondub teiste seaduste muutmine või kehtetuks tunnistamine. Käesolevas lõikes nimetatud juhul peab pealkirjast nähtuma, et kavandatud on muutmise seadus ja et muudetakse rohkem kui ühte seadust.\n(3) Seaduse muutmise seaduse eelnõu pealkirjas ei märgita seaduse muudetavaid struktuuriosi. Kui muudetakse või tunnistatakse kehtetuks vaid üks paragrahv, lõige või punkt, võib selle paragrahvi numbri pealkirjas esitada.\n(4) Kui seaduses tehtav muudatus seisneb üksnes seaduse täiendamises, pealkirjastatakse eelnõu seaduse täiendamise seadusena.\n§ 36. Seaduse muutmise seaduse eelnõu ülesehitus\n(1) Seaduse muutmise seaduse eelnõus esitatakse kõik muutmissätted muudetava seaduse sätete paiknemise järjestuses, kusjuures ühe muudetava seaduse muudatused koondatakse eelnõu ühte paragrahvi, mis jaguneb punktideks.\n(2) Kui eesmärk eeldab seaduse muutmise seaduse eelnõus mitme seaduse muutmist, siis paigutatakse esikohale seadus, mille muutmine tuleneb eelnõu peaeesmärgist, ning selle seaduse muutmisest tulenevad teiste seaduste muudatused reastatakse muudetavate seaduste pealkirjade tähestikulises järjekorras.\n§ 37. Muudetava seaduse struktuuriosade numeratsiooni säilitamine\n(1) Seaduse täiendamisel paragrahvide või muude struktuuriosadega ei muudeta kehtiva seaduse struktuuriosade numeratsiooni. Kehtivate samaliigiliste struktuuriosade vahele uue struktuuriosa lisamisel antakse sellele eelneva struktuuriosa number araabianumbrilise ülaindeksiga. Uue paragrahvi või muu struktuuriosa lisamisel ei anta sellele samas seaduses varem kehtetuks tunnistatud struktuuriosa numbrit.\n(2) Olemasolevale sättele teise numbri andmine on lubatud juhul, kui sätete loetelu ei saa uue, ülaindeksiga sättega täiendada, ilma et muutuks sätete loogiline järjestus.\n(3) Uue esimese paragrahvi, lõike või punkti paigutamist seaduse esimese paragrahvi, paragrahvi esimese lõike või paragrahvi või lõike esimese punkti ette välditakse.\n(4) Seaduse peatükile või muule struktuuriosale uue sõnastuse andmisel tuleb võimaluse korral õigusloome ökonoomia eesmärgil säilitada struktuuriosasiseselt sätete endine numeratsioon, et vältida lisamuudatusi, mis on tingitud sise- või välisviidete või rakendusaktide muutmise vajadusest.\n(5) Volitusnormi asukoha muutmine on lubatud üksnes põhjendatud juhtudel.\n§ 38. Seaduse muutmist sätestava eelnõu rakendussätted ja normitehnilise märkuse muutmine\n(1) Eelnõus kavandatud muudatuste rakendamist käsitlevad sätted, välja arvatud teise seaduse muutmise või kehtetuks tunnistamise säte ja eelnõu jõustumissäte, kavandatakse samas eelnõus muudetava seaduse või rakendusseaduse olemasolu korral selle lisarakendussätetena.\n(2) Seaduse muutmisel Euroopa Liidu õigusakti muutmise tõttu tuleb eelnõus täiendada muudetava seaduse normitehnilise märkuse sõnastust, lisades sellele Euroopa Liidu õigusakti liigi, numbri ja avaldamismärke.\n3. peatükk Seaduseelnõu seletuskiri\n§ 39. Seletuskirja eesmärk\nSeaduseelnõule lisatakse eelnõu algataja või tema esindaja allkirjastatud seletuskiri, mille eesmärk on põhjendada seaduse vastuvõtmise vajalikkust, eelnõu põhiseisukohti ja sellest tulenevaid muudatusi ning anda ülevaade seaduse jõustumisega kaasnevatest mõjudest.\n§ 40. Seletuskirja ülesehitus\n(1) Seaduseelnõu seletuskiri jaotatakse osadeks, mis pealkirjastatakse järgmiselt:\n7) seaduse rakendamisega seotud riigi ja kohaliku omavalitsuse tegevused, eeldatavad kulud ja tulud;\n9) seaduse jõustumine;\n10) eelnõu kooskõlastamine, huvirühmade kaasamine ja avalik konsultatsioon.\n(2) Väikesemahulise seaduseelnõu seletuskirja liigendust võib lõikes 1 nimetatuga võrreldes muuta või liigendamisest loobuda, esitades sõltuvalt eelnõu sisust seletuskirjas §-des 41–50 nõutud andmed.\n(3) Seletuskirjas märgitakse seaduseelnõu algatamise kuupäev.\n§ 41. Sissejuhatus\n(1) Seletuskirja osa „Sissejuhatus” koosneb kolmest alaosast.\n(2) Esimeses alaosas „Sisukokkuvõte” kirjeldatakse kokkuvõtlikult, viitamata konkreetsele sättele, kasutamata erialakeelt ja lühendeid, kavandatava regulatsiooni või muudatuse sisu ja põhjendatakse selle vajalikkust, sealhulgas nimetatakse:\n1) lahendatav küsimus ja selle seos kehtiva õigusega;\n3) lahendusettepanek ja selle mõju.\n(3) Teises alaosas „Eelnõu ettevalmistaja” nimetatakse järgmiste isikute nimed, ametikohad ja kontaktandmed:\n1) eelnõu ja seletuskirja koostajad, sealhulgas töörühma esindaja;\n2) keeletoimetaja ning välislepingu eestikeelse originaali puudumisel lepingu eesti keelde tõlkinud isik;\n3) eelnõu ja seletuskirja juriidilist kvaliteeti kontrollinud jurist.\n(4) Kolmandas alaosas „Märkused” nimetatakse vähemalt:\n1) eelnõu seotus muu menetluses oleva eelnõuga;\n2) eelnõu seotus Euroopa Liidu õiguse rakendamisega;\n3) eelnõu seotus Vabariigi Valitsuse tegevusprogrammiga;\n4) teave selle kohta, millist seaduse redaktsiooni muudetakse;\n5) eelnõu seadusena vastuvõtmiseks vajalik häälteenamus ja kvalifitseeritud häälteenamuse puhul selle põhjendus.\n§ 42. Seaduse eesmärk\n(1) Seletuskirja osas „Seaduse eesmärk”:\n1) põhjendatakse seaduseelnõu algatamise vajalikkust ning sõnastatakse kavandatava seaduse eesmärk;\n2) antakse ülevaade küsimuse senisest õiguslikust regulatsioonist ja selle rakendamise praktikast;\n3) loetletakse eesmärgi saavutamise õiguslikud, majanduslikud ja halduslikud lahendused ning põhjendatakse eelnõus kavandatud lahendusi.\n(2) Kui enne seaduseelnõu ja seletuskirja koostamist on koostatud seaduseelnõu väljatöötamiskavatsus ja kontseptsioon, märgitakse käsitletavas osas nende kooskõlastamise tulemus ja eelnõu vastavus nimetatutele. Kui eelnõu erineb nimetatutest, siis märgitakse ka mille poolest ja põhjendatakse erinevust. Kui väljatöötamiskavatsust ja kontseptsiooni ei ole koostatud, esitatakse selle kohta põhjendus.\n§ 43. Eelnõu sisu ja võrdlev analüüs\n(1) Seletuskirja osas „Eelnõu sisu ja võrdlev analüüs”:\n1) esitatakse seaduseelnõu ülesehitus ja selle põhjendus;\n2) antakse ülevaade eelnõus käsitletavatest õigusinstituutidest struktuuriosade kaupa;\n3) selgitatakse, miks on eelnõu objektiks olevaid suhteid vaja reguleerida või miks senine regulatsioon vajab muutmist;\n4) selgitatakse kavandatava paragrahvi, lõike ja punkti sisu;\n5) analüüsitakse eelnõu kooskõla Eesti Vabariigi põhiseaduse, teiste seaduste, Euroopa Liidu õiguse ja Eesti Vabariigi jõustunud välislepingutega;\n6) nimetatakse eelnõu väljatöötamisel aluseks võetud allikad ja võimaluse korral viidatakse nendele, tutvustades eraldi valdkonna seni kehtivat regulatsiooni ja teiste riikide õigusakte, mida on eelnõu ettevalmistamisel kasutatud, ning analüüsitakse eelnõu sarnasust nimetatud õigusaktidega;\n7) kui eelnõu väljatöötamisel on olnud eeskujuks teiste riikide seadused, kommenteeritakse nende rakendamise kogemust.\n(2) Seaduse või selle sätte kehtetuks tunnistamisel või muutmisel esitatakse eelnõu seletuskirjas nende õigusaktide sätete loetelu, mis sisaldavad otsest viidet kehtetuks tunnistatavale või muudetavale seadusele või sättele, ning põhjendatakse, miks on viitavat sätet muudetud või jäetud muutmata. Samamoodi analüüsitakse ka kaudseid viiteid.\n(3) Välislepingu menetlemist käsitleva seaduse eelnõule lisatava seletuskirja selles osas tutvustatakse ka välislepingu sisu ning neid muudatusi seadustes, mis kaasnevad välislepingu täitmise või selle lõppemisega.\n(4) Kui välislepingu menetlemist käsitleva seaduseelnõuga ühel ajal ei ole põhjendatult võimalik esitada lõikes 3 nimetatud seadusmuudatuste eelnõu, nimetatakse seletuskirja käsitletavas osas eelnõu ettevalmistaja ja eeldatav valmimise aeg.\n(5) Välislepingu menetlemist käsitleva seaduseelnõu puhul nimetatakse seletuskirja käsitletavas osas ka välislepingu jõustumise tähtpäev ja selle alus.\n§ 44. Eelnõu terminoloogia\nSeletuskirja osas „Eelnõu terminoloogia” tutvustatakse seaduseelnõu nii uusi kui ka võõrsõnalisi termineid, mida õigusaktides ei ole varem kasutatud, ja põhjendatakse nende kasutamise vajalikkust.\n§ 45. Eelnõu vastavus Euroopa Liidu õigusele\n(1) Seletuskirja osas „Eelnõu vastavus Euroopa Liidu õigusele” esitatakse eelnõu reguleerimisalaga seotud Euroopa Liidu määruse, direktiivi ja muude õigusaktide ning nende tõlgendamiseks vajaliku kohtupraktika loetelu. Kui eelnõu eesmärk on viia Eesti seadused kooskõlla Euroopa Liidu õigusega, analüüsitakse eelnõu vastavust sellele.\n(2) Kui eelnõus on otseselt arvestatud Euroopa Liidu õigusakti, esitatakse seletuskirjas selle number ja avaldamismärge Euroopa Ühenduste Teatajas või Euroopa Liidu Teatajas ning direktiiviga kooskõlla viimisel lisatakse seletuskirjale Euroopa Komisjonis väljatöötatud vastavustabel, selle puudumisel käesoleva eeskirja lisas esitatud vastavustabel.\n(3) Kui Eestis või välisriigis on tehtud seaduseelnõu Euroopa Liidu õigusele vastavuse väljaselgitamiseks ekspertiis, lisatakse seletuskirjale ekspertiisidokument ning märgitakse eksperdi nimi, ametikoht ja kontaktandmed.\n(4) Kui Euroopa Liidu õigusakt jätab liikmesriigile õiguse selle õigusakti rakendamisel normide täpsustamiseks, põhjendatakse eelnõu seletuskirjas riigisiseselt kehtestatava regulatsiooni olemust ja vajalikkust ning tuuakse välja võimalik alternatiiv.\n§ 46. Seaduse mõjud\n(1) Seletuskirja osas „Seaduse mõjud” selgitatakse seaduse rakendamisest eeldatavasti tulenevat:\n1) sotsiaalset, sealhulgas demograafilist mõju;\n2) mõju riigi julgeolekule ja välissuhetele;\n3) mõju majandusele;\n4) mõju elu- ja looduskeskkonnale;\n5) mõju regionaalarengule;\n6) mõju riigiasutuste ja kohaliku omavalitsuse korraldusele;\n7) muud otsest või kaudset mõju.\n(2) Kui lõike 1 alusel ei tuvastata olulist mõju, märgitakse see seletuskirjas.\n(3) Kui seaduse rakendamisega kaasnevad eeldatavasti olulised mõjud, lisatakse seletuskirjale mõjude analüüsi aruanne. Mõjude analüüsi aruandes:\n1) esitatakse teave mõjude analüüsi tellija, tegija, kaasatud ekspertide ja valitsusväliste institutsioonide kohta;\n2) kirjeldatakse analüüsitavat probleemi, analüüsi eesmärki ja uurimisküsimust;\n3) põhjendatakse analüüsi meetodi valikut;\n4) kirjeldatakse kasutatud andmeid, analüüsitegevusi ja tulemusi ning tulemusi lõikes 1 nimetatud valdkondades;\n5) kirjeldatakse võimalike lahenduste positiivseid ja negatiivseid mõjusid lõikes 1 nimetatud valdkondades;\n6) esitatakse kokkuvõte ja eesmärgi saavutamiseks sobivaim lahendus;\n7) esitatakse järelhindamise aruande esitamise kohustus, selle koostamise tegevuskava, sealhulgas selle eeldatav toimumise aeg, peamised vaadeldavad mõju liigid ja hindamise kriteeriumid, või põhjendatakse järelanalüüsi ebavajalikkust.\n(4) Kui mõju analüüsimisel kasutatakse lisaks statistilisi, sotsioloogilisi või muid uurimusi või andmeid, viidatakse seletuskirjas kasutatud andmebaasidele ja dokumentidele või lisatakse nende koopiad.\n§ 47. Seaduse rakendamisega seotud riigi ja kohaliku omavalitsuse tegevused, eeldatavad kulud ja tulud\n(1) Seletuskirja osas „Seaduse rakendamisega seotud riigi ja kohaliku omavalitsuse tegevused, eeldatavad kulud ja tulud” antakse riigiasutuste kaupa ülevaade seaduse rakendamiseks vajalikest tegevustest ja kõikidest seaduse rakendamiseks eeldatavalt vajalike otseste ühekordsete ja iga-aastaste kulude ulatus ning nende katmise allikad, lisades asjakohased rahalised arvestused ja põhjendused.\n(2) Seletuskirja käsitletavas osas kirjeldatakse ka seaduse rakendamise eeldatavat mõju kohaliku omavalitsuse üksuste eelarvetele ja esitatakse muude kaudsete kulude prognoos.\n(3) Kui seaduse rakendamisega kulusid ei kaasne, märgitakse see seletuskirjas.\n(4) Kui seaduse rakendamisega kaasnevad tulud, esitatakse eeldatavate tulude prognoos koos asjakohase rahalise arvestusega. Kui tulusid ei prognoosita, märgitakse see seletuskirjas.\n(5) Kui kulud kaetakse osaliselt või täielikult Euroopa Liidu vahenditest, märgitakse seletuskirjas Euroopa Liidu vahendite osakaal.\n§ 48. Rakendusaktid\n(1) Seletuskirja osas „Rakendusaktid”:\n1) põhjendatakse volitusnormi vajalikkust, selle eesmärki, sisu ja ulatust viisil, mis võimaldab teha otsustuse volitusnormi ja selle alusel kavandatava rakendusakti vastavuse kohta Eesti Vabariigi põhiseadusele;\n2) märgitakse rakendusakti jõustumise tähtaeg või tähtpäev juhul, kui see erineb § 14 lõikes 3 nimetatud ajast.\n(2) Vabariigi Valitsuse algatatava seaduseelnõu seletuskirjale tuleb olenevalt volitusnormi sisust lisada Vabariigi Valitsuse või ministri määruse eelnõu kavand, mis sisaldab eelnõu esialgset sõnastust. Lisatav määruse eelnõu kavand tuleb ette valmistada sellise täpsusega, et oleks võimalik hinnata rakendusakti vajalikkust, volitusnormi ulatust, kohast tasandit ja muid asjaolusid, mis on vajalikud volitusnormi sõnastuse ja rakendusakti vastavuse hindamiseks.\n(3) Kui seaduseelnõus kavandatakse muuta seadust või tunnistada see kehtetuks, esitatakse seletuskirja käsitletavas osas:\n1) volitusnormi muutmise korral lõikes 1 nõutav analüüs, andmed ja Vabariigi Valitsuse algatatava eelnõu puhul lõikes 2 nimetatud kavand;\n2) nende rakendusaktide loetelu, mis vajavad samuti muutmist;\n3) volitusnormi kehtetuks muutumise või tunnistamise korral kehtetuks muutuvate määruste loetelu koos Riigi Teataja linkidega nendele määrustele.\nSeletuskirja osas „Seaduse jõustumine” põhjendatakse eelnõu seadusena või selle sätte jõustumise tähtpäeva valikut ja seaduse või selle sätte kehtivusaega.\n§ 50. Eelnõu kooskõlastamine, huvirühmade kaasamine ja avalik konsultatsioon\n(1) Seletuskirja osas „Eelnõu kooskõlastamine, huvirühmade kaasamine ja avalik konsultatsioon” märgitakse:\n1) millisele riigi- ja omavalitsusasutusele oli eelnõu kooskõlastamiseks või arvamuse saamiseks esitatud ning millisele asjaomasele avalik-õiguslikule institutsioonile, huvirühmale ja eksperdile oli eelnõu arvamuse ja ettepanekute saamiseks esitatud;\n2) milliseid arvamusi ja ettepanekuid esitati kaasamise ja avaliku konsultatsiooni käigus;\n3) mil määral esitatud arvamusi ja ettepanekuid eelnõus arvestati.\n(2) Kooskõlastamisel arvestatud ja arvestamata jäetud märkuste ja ettepanekute kohta esitatakse asjakohased selgitused ja põhjendused tabelis, mis vormistatakse seletuskirja lisana.\n(3) Lõikes 2 nimetatud tabelis märgitakse kooskõlastamisel esitatud märkuse või ettepaneku sisu, esitaja, millises eelnõu sättes märkus või ettepanek on arvesse võetud ning põhjendatakse märkuse või ettepaneku arvestamata jätmist.\n(4) Seaduseelnõu Riigikogule esitamise korral märgitakse § 40 lõike 1 punktis 10 nimetatud osas vaid asjaomaste valitsusväliste institutsioonide kaasamise ja avaliku konsultatsiooni tulemused käesolevas paragrahvis sätestatud korras.\n(5) Seletuskirjale võib lisada eksperdiarvamuse või muu dokumendi koopiad.\n4. peatükk Vabariigi Valitsuse määruse ja ministri määruse eelnõu\n1. jagu Vabariigi Valitsuse määruse ja ministri määruse eelnõu põhinõuded\n§ 51. Seaduseelnõu sätete kohaldamine\nVabariigi Valitsuse määruse ja ministri määruse eelnõu koostamise põhinõuetena käsitatakse §-des 7, 8, 10, 13–19, 22–28, § 29 lõigetes 1, 3 ja 4, §-des 30–32, § 33 lõikes 1, §-s 34, välja arvatud muutmisvormeli näide, § 35 lõigetes 2 ja 4, §-s 36, § 37 lõigetes 1–4 ning §-s 38 sätestatut seadusest ja käesolevast jaost tulenevate erisustega.\n§ 52. Määruse eelnõu vastavus kehtivale õigusele\n(1) Määruse eelnõu peab olema kooskõlas Eesti Vabariigi põhiseadusega, teiste seadustega, Euroopa Liidu õigusega, rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud põhimõtete ja normidega ning Eesti Vabariigi välislepingutega. Ministri määruse eelnõu peab olema kooskõlas ka Vabariigi Valitsuse määrustega.\n§ 53. Volitusnormi rakendamine\nMääruse eelnõu sisu peab olema kooskõlas seaduses või seaduses ja Euroopa Liidu õigusaktis sätestatud volitusnormi piiride, mõtte ja eesmärgiga. Määruse eelnõu ei tohi kitsendada ega laiendada volitava seaduse või Euroopa Liidu õigusakti sätteid.\n§ 54. Määruse eelnõu terminoloogia\n(1) Määruse eelnõus kasutatav termin peab vastama määruse aluseks oleva seaduse või Euroopa Liidu õigusakti terminoloogiale.\n(2) Määruse eelnõus võib kasutada seadusega sätestamata reguleeritava valdkonna terminit juhul, kui see on vajalik seaduse rakendamiseks ning kui see ei ole vastuolus seaduse terminoloogiaga.\n§ 55. Määruse eelnõu elemendid\nMääruse eelnõu elemendid on:\n1) märge „EELNÕU” ja eelnõu versiooni kuupäev määruse eelnõu esimese lehekülje paremas ülanurgas;\n2) määruse andja;\n4) määruse pealkiri;\n5) määruse tekst;\n6) allkirjastajate nimed ning ametinimetused.\n§ 56. Määruse eelnõu pealkiri\n§ 57. Määruse eelnõu teksti ülesehitus\nMääruse eelnõu tekst koosneb preambulist ja paragrahvidest.\n§ 58. Määruse eelnõu preambul\n(1) Määruse eelnõu preambulis osundatakse volitusnormile või -normidele, mille alusel määrus antakse. Preambulis ei osundata sättele, mis ei sisalda volitust määruse andmiseks.\n(2) Kui ministri määrus antakse volitusnormis sisalduva edasivolituse alusel, osundatakse ministri määruse eelnõu preambulis ka Vabariigi Valitsuse määruse sättele, millega Vabariigi Valitsus on volitanud seaduses sätestatud volitusnormi ulatuses andma seaduse rakendamiseks vajalikud õigusnormid ministri määrusega.\n(3) Kui määrus antakse Euroopa Liidu õigusaktist tuleneva volitusnormi alusel, osundatakse määruse eelnõu preambulis lisaks Euroopa Liidu õigusakti vastavale sättele ka seaduse sättele, mis volitab Vabariigi Valitsust või ministrit andma Euroopa Liidu õigusakti rakendamiseks vajalikud õigusnormid.\n§ 59. Õigusakti sätte taasesitamine\n(2) Määruse eelnõu terviklikkust arvestades võib selle tekstis lisaks viitamisele taasesitada seaduse või Euroopa Liidu õigusakti sätte.\n(3) Määruse eelnõus ei taasesitata Eesti Vabariigi põhiseaduse sätteid.\n§ 60. Viitamine\n(1) Määrusele viitamisel nimetatakse viites määruse andja, määruse andmise kuupäev, akti liik, number ja jutumärkides pealkiri ning vajaduse korral säte.\n(2) Määruse eelnõus ei viidata Eesti Vabariigi põhiseadusele.\n§ 61. Määruse muutmine\nMääruse muutmise või kehtetuks tunnistamise korral nimetatakse muudetava või kehtetuks tunnistatava määruse andja, määruse andmise kuupäev, akti liik, number ja jutumärkides pealkiri ning sulgudes avaldamismärge §-s 30 ettenähtud vormis ja korras.\n§ 62. Määruse jõustumisnorm\n(1) Jõustumisnormiga sätestatakse määruse või selle sätte jõustumine haldusmenetluse seaduse § 93 lõikes 2 ettenähtud kolmepäevasest tähtajast hilisemal tähtpäeval, kui seadus ei näe ette varasemat jõustumisaega. Jõustumisnormis jõustumisaja sätestamisel arvestatakse § 14 lõikes 2 sätestatud asjaolusid ja määruse avaldamiseks Riigi Teataja seaduse § 9 lõikes 6 ettenähtud seitsmetööpäevast tähtaega.\n(2) Kui määrus antakse volitusnormi alusel, mis sisaldub Vabariigi Presidendi väljakuulutatud, kuid veel jõustumata seaduses, kavandatakse määruse jõustumise sättesse seaduse jõustumise tähtpäev.\n(3) Kui määrust on volitava seaduse jõustumisega ühel ajal võimatu jõustada, võib määruse jõustumise päevaks põhjendatud juhul määrata hilisema tähtpäeva.\n(4) Kui määrus või selle sätted on ajutise kehtivusega, siis tuleb määruse jõustumisnormis märkida määruse või selle sätete kehtivuse lõpp, kui see ei selgu määruse pealkirjast või sisust.\n2. jagu Vabariigi Valitsuse määruse ja ministri määruse eelnõu seletuskiri\n§ 63. Määruse eelnõu seletuskiri\nMääruse eelnõu kooskõlastamiseks esitamise ning eelnõu määruse andmiseks esitamise korral lisatakse eelnõule seletuskiri. Seletuskirja eesmärk on põhjendada eelnõu vastavust volitusnormile, eelnõu põhiseisukohti ja kaasnevaid muudatusi ning anda ülevaade määruse mõjudest.\n§ 64. Seaduseelnõu seletuskirja kohta käivate nõuete kohaldamine\nMääruse eelnõu seletuskirja suhtes kohaldatakse seaduseelnõu seletuskirja kohta käivaid nõudeid käesolevas jaos sätestatud erisustega.\n§ 65. Määruse eelnõu seletuskirja ülesehitus\n(1) Määruse eelnõu seletuskirja osad on:\n3) eelnõu vastavus Euroopa Liidu õigusele;\n4) määruse mõjud;\n5) määruse rakendamisega seotud tegevused, vajalikud kulud ja määruse rakendamise eeldatavad tulud;\n6) määruse jõustumine;\n7) eelnõu kooskõlastamine, huvirühmade kaasamine ja avalik konsultatsioon.\n(2) Määruse rakendamisega eeldatavasti kaasnevate oluliste mõjude korral lisatakse määruse eelnõu seletuskirjale mõjude analüüs.\n(1) Väljatöötamiskavatsuse, kontseptsiooni, mõjude analüüsi ja mõjude järelhindamise kohta sätestatud nõudeid rakendatakse täies mahus 1. jaanuarist 2014. a.\n(2) Väljatöötamiskavatsuse, kontseptsiooni, mõjude analüüsi ja mõjude järelhindamise kohta sätestatud nõudeid rakendatakse ministeeriumides üleminekuperioodil järgmiselt:\n1) aastal 2012 vähemalt veerandi eelnõude puhul;\n2) aastal 2013 vähemalt poolte eelnõude puhul.\n(3) Seni kehtinud normitehnika eeskirja nõuete järgi võib koostada eelnõu, mille väljatöötamist on alustatud enne käesoleva määruse jõustumist ja mis esitatakse kooskõlastamiseks aastal 2012 ning millele ei rakendata lõikes 2 sätestatut.\n§ 67. Vabariigi Valitsuse 13. jaanuari 2011. a määruse nr 10 „Vabariigi Valitsuse reglement” muutmine\nVabariigi Valitsuse 13. jaanuari 2011. a määruses nr 10 „Vabariigi Valitsuse reglement” (RT I, 19.01.2011, 4) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvi 7 lõike 1 teine lause sõnastatakse järgmiselt:\n„Eelnõu või muu küsimus kooskõlastatakse või jäetakse põhjendatult kooskõlastamata üldjuhul viieteistkümne tööpäeva jooksul, Justiitsministeeriumis üldjuhul kahekümne tööpäeva jooksul.”;\n2) paragrahvi 7 lõige 3 sõnastatakse järgmiselt:\n„(3) Ministri määruse eelnõu kooskõlastamise tähtaeg on üldjuhul kümme tööpäeva.”.\n§ 68. Määruse kehtetuks tunnistamine\nVabariigi Valitsuse 28. septembri 1999. a määrus nr 279 „Õigustloovate aktide eelnõude normitehnika eeskiri” (RT I, 19.01.2011, 19) tunnistatakse kehtetuks.\n§ 69. Määruse jõustumine\nLisa Euroopa Liidu direktiivi ja Eesti õigusakti vastavustabel


13 Kohtla-Nõmme eramut olid viis päeva veeta - Ehitusuudised\n13 Kohtla-Nõmme eramut olid viis päeva veeta\nÜle-eelmise laupäeva õhtul trassiavarii tagajärjel veeta jäänud Kohtla-Nõmme eramute elanikud said kraanivee tagasi alles neljapäeva õhtul.\n"Seda on ennegi olnud, et kui tuletõrje käib selle trassi pealt vett võtmas, on pärast vesi kadunud," ütles Vahur Põhjarannikule, kes hädapärase tarbevee asula keskel korterelamus elava tütre juurest koju vedas.\n"Jätan varsti lapsed koolist koju – pesu ju pesta ei saa," pahandas Sirje, kes viie inimese joogivee, samuti WCs hullema vältimiseks vajaliku ja kätepesuvee algul õnnelikumas olukorras naabrinaise juurest, hiljem hädaolukorra leevendamiseks paigaldatud kraanist ratastel kotiga koju taris.\n"Ma olen selle trassi pärast juba tükk aega kartnud," tunnistas Kohtla-Nõmme vallavanem Illart Jool, kes lootis, et torustik siiski veel natuke vastu peab. Keskkonnainvesteeringute keskusele esitatud rahataotlus võimaldanuks selle suvel plaanijärgselt välja vahetada.\nMullu lapiti sedasama sadakonna meetri pikkust torustikku kahel korral.\nSeekord polnud lappimismõttega midagi peale hakata – ligemale pool sajandit tagasi maha pandud peenike toru oli läbipääsmatult umbes.\nEsmaspäeva õhtul paigaldati kaevule kraan, kust veeta jänud majapidamised hädapärase tarbevee kätte saavad.


Ezekiel 11 (Estonian)\n1 Siis Vaim tõstis minu üles ja viis mu Issanda koja Idaväravasse, mis on ida poole; ja vaata, värava suus oli kakskümmend viis meest ja ma nägin nende keskel Jaasanjat, Assuri poega, ja Pelatjat, Benaja poega, rahva ülemaid.\n2 Ja ta ütles mulle: 'Inimesepoeg, need on mehed, kes kavatsevad nurjatust ja peavad kurja nõu selle linna vastu;\n3 nad ütlevad: 'Aeg ei ole käes, et ehitada kodasid. See linn on pott ja meie oleme liha.'\n5 Siis langes mu peale Issanda Vaim ja ütles mulle: 'Räägi: Nõnda ütleb Issand: Nii te ütlete, Iisraeli sugu, ja mis teil mõttes on, seda ma tean!\n6 Palju on teie poolt mahalööduid selles linnas ja te olete mahalöödutega täitnud selle tänavad.\n7 Seepärast ütleb Issand Jumal nõnda: Teie mahalöödud, keda te olete pannud selle keskele, on liha, ja see linn on pott, aga ma viin teid sellest välja.\n8 Mõõka te kardate, aga mina toon mõõga teie kallale, ütleb Issand Jumal.\n13 Aga kui ma prohvetlikult kuulutasin, suri Pelatja, Benaja poeg; siis ma langesin silmili ja kisendasin suure häälega ning ütlesin: 'Oh Issand Jumal! Kas sa teed lõpu Iisraeli jäägile?'\n14 Ja mulle tuli Issanda sõna; ta ütles:\n15 'Inimesepoeg, su vennad, su vennad, sugulased ja kogu Iisraeli sugu üheskoos on need, kelle kohta Jeruusalemma elanikud ütlevad: 'Nad on Issandast kaugel, maa on antud omandiks meile!'\n16 Seepärast ütle: Nõnda ütleb Issand Jumal: Kuigi ma olen nad viinud kaugele paganate sekka ja kuigi ma olen nad pillutanud mööda maid, olen ma siiski pisut olnud neile pühamuks maades, kuhu nad on sattunud.\n17 Seepärast ütle: Nõnda ütleb Issand Jumal: Mina kogun teid rahvaste seast ja korjan teid maadest, kuhu teid on pillutatud, ja ma annan teile Iisraeli maa.\n18 Siis nad tulevad sinna ja kõrvaldavad sealt kõik selle põlastusväärsused ja kõik selle jäledused.\n21 Aga kelle süda käib nende põlastusväärsuste ja nende jäleduste meele järgi, nende eluviisid panen ma nende oma pea peale, ütleb Issand Jumal.'\n22 Siis tõstsid keerubid oma tiivad ja üheaegselt nendega tõusid rattad ning ülal nende kohal oli Iisraeli Jumala auhiilgus.\n23 Ja Issanda auhiilgus tõusis üles linna keskelt ning jäi seisma mäele, mis on ida pool linna.


RAPORT Lepituskomitees heaks kiidetud ühine tekst eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega\nDokumendi valik : A7-0401/2011\nLepituskomitees heaks kiidetud ühine tekst eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega\nDelegatsiooni juht: Alejo Vidal-Quadras\nlepituskomitees heaks kiidetud ühise teksti kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega\n(Seadusandlik tavamenetlus: kolmas lugemine)\n– võttes arvesse lepituskomitees heaks kiidetud ühist teksti ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni sellekohaseid avaldusi (PE-CONS 00056/2011 – C7-0376/2011),\n– võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta(1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2009)0197) suhtes,\n– võttes arvesse oma teise lugemise seisukohta(2) nõukogu esimese lugemise seisukoha suhtes(3),\n– võttes arvesse komisjoni arvamust Euroopa Parlamendi poolt nõukogu esimese lugemise seisukoha suhtes esitatud muudatusettepanekute kohta (KOM(2011)0167),\n– võttes arvesse nõukogu teise lugemise seisukohta,\n– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 13,\n– võttes arvesse lepituskomitees osaleva Euroopa Parlamendi delegatsiooni raportit (A7-0401/2011),\n2. kinnitab käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldust;\n4. teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga õigusaktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1;\n5. teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist õigusaktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine koos Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni sellekohaste avaldustega Euroopa Liidu Teatajas;\n6. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev seadusandlik resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.\nVastuvõetud tekstid, 21.10.2010, P7_TA(2010)0381.\nVastuvõetud tekstid, 3.2.2011, P7_TA(2011)0033.\nELT C 7 E, 12.1.2011, lk 1.\nKomisjon võttis 21. aprillil 2009 vastu määruse ettepaneku, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1394/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega (tööstusriikidega tehtava koostöö rahastamisvahendi (ICI) määrus). Ettepanek esitati osana välisrahastamisvahendite vahekokkuvõttest. Peamine eesmärk on laiendada ICI määruse reguleerimisala, et sinna kuuluks ka koostöö arenguriikidega, mille suhtes kehtib 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (DCI), et teha piirkondlikku koostööd Aasias, Kesk-Aasias ja Ladina-Ameerikas asuvate riikide ning Iraagi, Iraani, Jeemeni ja Lõuna-Aafrikaga. Muudetud ICI määrus annaks nõuetekohase õigusliku aluse selliste tegevuste (rahastamiseks), mis ei vasta Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabikomitee (OECD/DAC) kehtestatud ametliku arenguabi kriteeriumidele ja jäävad seepärast välja tööstusriikidega tehtava koostöö rahastamisvahendi määruse reguleerimisalast.\nMuudetud ICI määrusega tihendatakse veelgi Euroopa Liidu suhteid riikidega, mis on arenguriigid ja samas maailmamajanduse mõjukad osalejad, nagu Hiina, Brasiilia ja Mehhiko, ning piirkondadega, nagu Kesk-Aasia ja Lähis-Ida, Aasia, Ladina-Ameerika ning Lõuna-Aafrika. Lisatav võrdlussumma ajavahemikus 2010–2013 on 176 miljonit eurot.\nI. Seadusandlik menetlus enne lepitusmenetlust (esimene ja teine lugemine)\nEuroopa Parlament võttis esimese lugemise teksti vastu 21. oktoobril 2010. Tehti ettepanek parandada parlamendi kaasatust mitmeaastaste koostööprogrammide kavandamisel, hindamisel ja aruannete koostamisel ning lisati mõned muudatusettepanekud tööstusriikidega tehtava koostöö rahastamisvahendi rahastamise kohta.\nNõukogu võttis esimese lugemise seisukoha vastu 10. detsembril 2010. Nõukogu kiitis heaks paljud muudatusettepanekud, kuid ei nõustunud Euroopa Parlamendi taotlusega kasutada mitmeaastaste koostööprogrammide (mitmeaastaste strateegiadokumentide) vastuvõtmiseks delegeeritud õigusakte, kuna nõukogu arvates ei ole need õiguslikult siduvad aktid ja tuleks seepärast vastu võtta kui rakendusmeetmed. Nõukogu ei nõustunud ka artikli 16 muudatusettepanekuga, mis käsitleb rahastamist (nõukogu väitis, et selle üle peaksid otsustama kaks eelarvepädevat institutsiooni (parlament ja nõukogu) iga-aastase eelarvemenetluse raames).\nEuroopa Parlament võttis teise lugemise seisukoha vastu 3. veebruaril 2011 (milles jäi esimese lugemise seisukoha juurde).\nNõukogu võttis teise lugemise seisukoha vastu 19. juulil 2011.\nPärast teise lugemise hääletust 3. veebruaril ning võttes arvesse poliitilist tahet lepitusmenetlus võimalikult kiiresti lõpule viia, toimus 15. veebruaril 2011. aastal Strasbourgis lepituskomitee Euroopa Parlamendi delegatsiooni avakoosolek. Parlamendi delegatsioon otsustas pidada läbirääkimisi nelja vahendi üle (DCI, DCI/BAM, ICI+ ja EIDHR) ühe paketina. Vahekokkuvõtte tegemisel otsustati, et DCI ja EIDHR jäävad muutmata, sest enne 2013. aastat ei ole uusi strateegiadokumente ette näha. Seepärast otsustati läbirääkimisi jätkata ICI+ teemal(1) (üks strateegiadokument) ja DCI/BAM teemal(2) (10 strateegiadokumenti).\nToimus kaheksa kolmepoolset kohtumist: 30. märtsil, 11. mail, 25. mail, 22. juunil, 5. juulil, 6. septembril (lepituskomitee esimene koosolek), 27. septembril ja 19. oktoobril. Parlamendi delegatsioon pidas koosolekuid seitsmel korral: 15. veebruaril, 12. mail, 5. juulil, 6. septembril, 20. septembril, 11. oktoobril ja 25. oktoobril. Poliitiline kokkulepe saavutati 31. oktoobril 2011. aastal.\nEuroopa Parlament ja nõukogu otsustasid lahendada peamised küsimused (eesmärgid, esmatähtsad ülesanded, rahaeraldiste soovituslik jaotus ja oodatavad tulemused) kaasotsustamise teel. 27. septembri kolmepoolsel kohtumisel saavutati esialgne kokkulepe kompromisspaketi üle (ICI+, DCI/BAM ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisdeklaratsioon delegeeritud aktide tulevase kasutamise kohta). COREPER kiitis selle paketi heaks 29. septembril 2011. aastal. Euroopa Parlamendi delegatsioon otsustas oma 11. oktoobri koosolekul siiski, et läbirääkimisi tuleks jätkata, eriti DCI/BAMi üle. Seepärast toimus 19. oktoobril veel üks kolmepoolne kohtumine, kus nõukogu jäi 27. septembri kolmepoolsel kohtumisel saavutatud esialgse kokkuleppe juurde. Lepiti kokku, et esialgne kokkulepe esitatakse lõpphääletuseks uuesti parlamendi delegatsioonile. Parlamendi delegatsioon kiitis kokkuleppe heaks oma 25. oktoobri kohtumisel.\nLepitusmenetlus viidi lõpule kirjavahetuse teel (24. ja 26. oktoobril 2011).\nLepitusmenetluse üldine tulemus on positiivne. Lepiti kokku, et parlament ja nõukogu teevad olulised strateegilised otsused kaasotsustamismenetluse teel.\nLisaks lepiti kokku Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühises deklaratsioonis tulevaste rahastamisvahendite puhul delegeeritud aktide kasutamise kohta välissuhete valdkonnas, mis tugevdab Euroopa Parlamendi läbirääkimispositsiooni delegeeritud aktide lisamiseks uute vahendite puhul.\nSaavutatud kokkulepe võimaldab Euroopa Liidul arendada muud kui ametliku arenguabiga seotud tegevust riikidega, mis on arenguriigid ja samas maailmamajanduse mõjukad osalejad (India, Brasiilia ja Hiina).\nEuroopa Parlament nõudis, et koostataks lisa, milles esmatähtsates valdkondades (avalik diplomaatia ja teadlikkuse suurendamine, majanduspartnerluse ja ärisuhete edendamine, inimestevahelised sidemed) oleks esitatud rahaeraldiste jaotus ja minimaalsed protsendimäärad. Rahaeraldiste jaotuse kehtestamine alusaktis tugevdab Euroopa Parlamendi läbirääkimispositsiooni tulevaste delegeeritud õigusaktide lisamiseks.\nKompromisslahenduse leidmise nimel nõustus Euroopa Parlament finantssätteid käsitleva deklaratsiooniga.\nParlamendi delegatsioon otsustas pidada läbirääkimisi nelja seadusandliku dokumendi üle ühe paketi raames. See lähenemine parandas suuresti olukorda. Lepitusmenetluse lõpuks saavutatud üldine pakett parandab parlamendi positsiooni delegeeritud aktide lisamise suhtes tulevastesse õigusaktidesse. Kompromisslahenduse leidmise nimel soovitab delegatsioon paketina käsitlemist jätkata ning soovitab parlamendil ühise teksti kolmandal lugemisel heaks kiita.\nEttepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega, 2009/0059(COD).\nEttepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend, 2010/0059(COD).\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega\n1. lugemisel läbivaadatud õigusakti eelnõu\nKOM(2009)0197 – C7‑0101/2009\nEP 1. lugemise kuupäev – P number\nNõukogu 1. lugemise seisukoht\nKomisjoni seisukoht(Euroopa Liidu toimimise lepingu art 294 lg 6)\nEP 2. lugemise kuupäev – P number\nKomisjoni arvamus(Euroopa Liidu toimimise lepingu art 294 lg 7 punkt c)\nNõukogu 2. lugemise teksti kättesaamise kuupäev\nEP muudatusettepanekutega mittenõustumist käsitleva nõukogu kirja kuupäev\nKohal olnud asendusliige/asendusliikmed (kodukorra art 187 lg 2)\nKuupäev, mil kaasesimehed kinnitasid ühise teksti heakskiitmise ning edastasid selle Euroopa Parlamendile ja nõukogule\n13.9.2011Nõukogu – 24.8.2011\n1.11.2011Nõukogu – 6.10.2011


- Zozhe ravi liigeste\nJooga ajaloos on tuhandeid aastaid. Kui on stressituskuur, millele järgneb Asana venitamine.\nLisaks lehtedele, neerudele, koore- ja vaheriseemnetele kasutatakse tõhusalt. Oluline on teada! Erinevate ainete valmistamiseks kasutatakse nii noori kevadel lehed ja kollased, kogutakse sügisperioodil.\nMaple lehtede ja vastunäidustuste terapeutilised omadused Isegi väga tugev põletik Maple lehed töödeldakseSee on juba probleemide liigestega patsientide oluline tegur. Ka meie esivanemad kasutasid rahalisi vahendeid, mis põhinevad Maple lehel kroonilise ja Äge bronhiithaigused hea süsteemartriit, tuberkuloos ja tarbijad. Mõnel juhul on Maple leht võimeline toime tulema impotentsusega.\nSa pead võtma tilka enne sööki 30 päeva jooksul.\nMe teame juba vahtra lehe kasu, Zozhe ravi liigeste on aeg rääkida vastunäidustustest. Kasutamise ajal märgatav negatiivsed mõjud Maple lehel ei ole tuvastatud.\nSelle tegevus läbib delikaatselt ja õrnalt. Eranditeks saate ohutult atribuutida individuaalne sallimatus fondid. Kuid see agent Zozhe ravi liigeste suurepärane kõigile inimestele, kellel on liigeste probleemid.\nLisaks vahtra tinktuurile sobib toiduvalmistamiseks meditsiiniline siirup. Ta näitas ennast suurepäraselt võitluses põletikku, röga puhastamise ja eemaldamise vastu. Maple siirup saadakse vee ja paksendamise vaherimahla aurustamisega. Seda saab teha kodus, vaid päästa jõudu ja aega valmis tööriist Koguge kõik nõuded ja normid, saate osta lähima apteegis. See on huvitav! USA asemel mett, vahtrasirupi kasutatakse. Traditsiooniga süüakse koos Pankeboxidega. Mitte ühtegi turisti, kes pidi külastama Ameerika Ühendriike, ei keeldu selle tassi.\nRavida rahutu köha või tugev külm saab kasutada vahtrasiirupimis on sellel konkreetsel juhul aktsepteeritud ravimina. Teelusikatäis korda iga päev pärast sööki. Piima fännid, saate lisada vahtrasiirup sisse soe Kreemikate nutika koor. Me kasutame soojendamislisandite lisamiseks: kurkum, muskaatpähkel, punane pinnapart, kaneeli, nelgi.\nVahemaate lehtede ettevalmistamine Selleks, et saavutada head tulemused Ravi korral tuleb lehed Glukosamiini ja kondroitiini kahju ja sadama teatud järjestusega.\nSamuti tuleb meeles pidada, et mitte igasuguseid vaher lehed toovad kasu. Kõige parem, kangid sobivad ralli vahele, mis kogutakse rangelt suvel või sügisel hilja. Sügisel perioodil on vähe lihtsam tühjade tegemiseks, peate lihtsalt ootama vaba aja jooksul. Kogutud soovitatav rangelt kuiv ja juba langenud kollased lehed. Kogumise ajal peate tegema iga infolehe hoolika ülevaatuse. Kui vaher lehed on määrdunud, tabas hallituse, putukad kas see roostes plekke, siis on parem vabaneda sellest.\nSuvel lähevad lehed peavad olema sõltuvuses solari kiirte.\nOtsing Otsing Millised on munade liigid ja millised on nende funktsioonid?\nPärast seda kuivavad suvel ja sügisperioodidel kogutud kuivad toorained, mis on ideaalselt ventileeritud ruumis hästi kuivatatud paberil ajaleht. On väga oluline, et päike ei lange lehtedele.\nKui te kuivatate lehtede paremale, siis nad ei raisata ja ärge vabastage nende värvidest lahti. Toorainete säilitamine on vaja täielikult kuivas kohas peatatud. Saab paigutada puidust või pappkast Siiski tuleb meeles pidada, et selliste lehtede leht väheneb oluliselt. Esimesel meetodil ladustatakse tooraine ja sobib kasutamiseks 2 aastat. Kuidas valmistada vaher lehed? Kas kollatõbiga urolititiaas Parem vaher lehed ei leitud. Selle valmistamiseks peate tegema järgmist: Jahvatades supilusikatäis värske või kuivatatud vaher lehed, valatakse ühe klaasi keeva veega ja keedetakse üle poole tunni, ilma keemata.\nLõpetatud keetmine koosneb toatemperatuurini ja võtta 50 Zozhe ravi liigeste kolm korda päevas pärast söömist.\nHingamisteede haiguste puhul, limaskesta, neeruhaiguse põletik Keetmine valmistatakse sel viisil: Sa pead võtma kuivad lehed ja seemned suhe 1: 1, seejärel segada. Valage keedetud segu supilusikatäis ühe klaasi puhta voolava veega ja nõudma minutilise veevanni veevanni. Saadud keetmine koormatakse põhjalikult läbi paari marli kihi, lisage kuum vesi täisklaasi. Suurendada puutumatuse ja keskmise ravi See on kasulik tunni jooksul vahtra lehed: Segage musta ja rohelise tee keevitamise teelusikatäis peeneks hakitud puhta vaher lehed.\nReeglina kulub tükki. Vala lehed ja keevitamine kuum vesinõuda, kuidas tavaline tee. Võtke mitu korda päevas. Jahutatakse 40 kraadi, võib tee lisada mee, kurkumi, kaneelipulgad või muud meeldivaid vürtse.\nSellel tee on tervendavaid omadusi, mis aitavad teil ilma eripüüdlused püsti jalgadel. Kuidas teha vaher lehed tinktuuri? Oleme selles artiklis juba andnud paar retsepte, kuid neid on üsna palju. Liigeste haigustesvajadus teha järgmist: Sega 30 g vaher lehed ja ml viina.\nSeisab kolm päeva enne nädalat. Selle asemel sõltub haiguse tõsidusest. Tee küpsetamine vaher lehed Tee valmistatud maple lehed on hästi väljendunud anti-tühi efekt. Need sisaldavad orgaanilisi happeid, looduslikke põletikuvastaseid komponente, flavonoide, võib saavutada suurepärase valuKilleri toime ühise liikumise paralleelse taastamisega. Tee valmistamiseks peate juunis koguma ainult mahlakad ja rohelised lehed. Kogutud toorained peavad olema keeva veega ja paberil kuivama.\nKuivatatud lehed liiguvad toru. Pärast seda paneme need vertikaalselt klaasisse purki. Kata laev niiske rätikuga, et peate iga päev muutma. Seega kahe nädala jooksul fermentatsiooniprotsess lõpeb.\nSaadud tooraine on pruun värv Ja kõik kuulsa tee aroomi. Valmistatud mass tuleb panna küpsetusplaadile avatud uksega ja kuivatage hästi. Valmis tee pannakse suletud, parema emailitud, roogasid. Enne teed loputame keeva vee veekeetja. Seal on kaks supilusikatäit vahtrate lehtede vaigistamist. Maple lehtedest valmistatud aplikatsioonid Sa pead sukelduma emailitud veekeetja soojendusega veega mitu vahtralehti. Üles panema haige koht.\nVõib eraldada polüetüleeniga. Me teeme sellise protseduuri enne magamaminekut kogu öö. Kestus tundi. Retseptid liigeste raviks Juhtide raviks jalgadel, artrotsis, artriit või osteokondroos, mida iseloomustab liigesevalu, kasutage järgmisi retsepte. On vaja purustada kolm vaher lehed ja valage need ml puhtaks kuum vesi Ja pärast ootamist, kuni infusioon uppub toatemperatuurini. Ravi kursus sisaldab g kuivatatud vaher lehed.\nTööriista kasutatakse ¼ tunni jooksul enne ml söömist. Lisaks saab valmis jooti kasutada järgmise skeemi järgi: keetmine võetakse pidevalt 30 päeva jooksul. See ravi kestab 4 kuud. Ma pean ütlema, et abinõu vajab iga päev keema. Selline ravi käik kõrvaldab liigeste põletik ja eemaldab kogunenud soolakristallid. Zozhe ravi liigeste aitab selline ravi tuua halba kolesterooli.\nSolvestab sellise ravi tulemusena, lõpetage haiget. Kui proovite selle kursuse kombineerida tervislik toitumine ja muutke passiivset eluviisi aktiivseks, siis valulikkus Oota igavesti. Teine eelis õhutransporditehingute vahelehed vaher on puudumisel vastunäidustused. Siiski puudub veel: selles on palju mulli komponente, nii rasedatel naistel, seda kursust tuleks kasutada ainult arsti selge kontrolli all. Hoolimata asjaolust, et mantlite töötlemise käigus vahepala lehtedega ei sisalda vastunäidustusi, võib Zozhe ravi liigeste vastus ühelegi komponendile põhjustada allergiat ja muid tüsistusi.\nNäiteks ei talu mõnede patsientide keha C-vitamiini ega päevitusaineid. Seetõttu peate enne ravi käiku algust veenduma, et ei ole allergilisi ega muid reaktsioone. Video: Maple siirup mee ja suhkru vastu Klyni kasulikud omadused olid indiaanlastele teada Põhja-Ameerika Ja siiani ameerikanide kasutamist ameeriklaste kasutamise erilise retseptiga valmistatud siirupiga.\nRakendus Klena Klyon - suur antidepressant, leevendab hästi närviline pinge Stress vähendab agressiooni, ühtlustab energia rehabilitatsiooni. Muidugi, lehed, puuvilju ja puhtaid lilli saab alati rakendada iga haigusega, paljude retseptide Kuidas eemaldada valu peateede valu retseptide jaoks tehakse sajandite vana kasutusperioodil.


Miramistin stenokardia korral: ülevaated, eelised - Larüngiit 2021\nKas miramistiin aitab stenokardia korral, reeglid kasutamiseks lastel ja täiskasvanutel\nStenokardia korral kasutatavat miramistiini kasutatakse haigustekitajate hävitamiseks kahjustatud mandlite pinnal. Koos teiste ravimitega võimaldab see saavutada põletiku eemaldamise ja patsiendi kiire taastumise..\nAntibiootikumidega võrreldes on see antiseptikum kohalikuks kasutamiseks eelistatavam. See on võimeline toimima isegi antibakteriaalsete ainete suhtes resistentses mikroflooras. Lisaks toimib see ainult limaskesta pinnal, mõjutamata negatiivselt patsiendi keha tervikuna..\nMiramistini koostis ja kasulikud omadused kurgu raviks\nToimeaine on bensüüldimetüül-müristoüülamino-propüülammooniumkloriidi monohüdraat. Seda lahust müüakse 50-200 ml pudelites. Apteekidest leiate ravimit ka 500 ml pudelitest. Väikestes viaalides on sageli pihustusotsak, mis muudab ravimi mugavamaks lastele ja raske valuliku tonsilliidiga patsientidele.\nEnne Miramistini kasutamist peate konsulteerima oma arstiga. Sellisel juhul tuleb ravimit kasutada rangelt soovitustes näidatud annustes..\nRavimil on bakteritsiidne toime, see tähendab, et see aitab hävitada patogeenseid mikroobe. Lisaks aitab see tugevdada ümbritsevate kudede kaitsevõimet, vähendada turseid. See on tingitud asjaolust, et seda määratakse sageli mädase kurguvalu korral..\nKas Miramistin on efektiivne stenokardia korral\nKui haiguse ajal kasutate orofarünksi limaskesta lokaalseks raviks ainult seda ravimit, on tonsilliidi vabanemise tõenäosus väike. See on tingitud asjaolust, et patoloogilise protsessi põhjustaja, mis põhjustab mandlites põletikku, levib kergesti hingamissüsteemi teistesse osadesse.\nSeetõttu annab antiseptikumi kohalik kasutamine niisutamise või loputamise vormis ainult ajutise tulemuse, mõni aeg pärast põletiku eemaldamist haigus taastub. Juhtudel, kui teistes ENT-organites on põletikulised muutused (keskkõrvapõletik, köha, nohu jne), ei aita Miramistini kasutamine ravi saavutada.\nLisaks, kui mandlite limaskesta mõjutavad stenokardia patogeenid, vabaneb verre suur hulk nende bakterite mürgiseid jääkaineid. Neid kahjulikke aineid on võimatu ühe loputusega kehast eemaldada, seetõttu on vaja kasutada muid ravimeid, võõrutusravi.\nNeile patsientidele, kes soovivad teada, kas Miramistin aitab stenokardia korral, saab vastata, et see ravim on efektiivne ainult koos teiste ravimitega, mille on määranud raviarst. Ainuüksi antiseptilise aine kasutamine aitab aga kiiresti leevendada mandlite limaskesta põletikku, eemaldada sellest mädane naast, hävitada sellele kogunenud bakterid.\nKuidas õigesti rakendada, viise\nVastavalt kasutusjuhendile tuleb stenokardiaga Miramistini kasutada järgmiselt:\nLoputamiseks peate võtma 10-15 ml ravimit, mis on võrdne ühe supilusikatäie mahuga. See kogus võib kurguvalu raviks tunduda ebapiisav, kuid õigel kasutamisel piisab mandlite pinnal olevate mikroorganismide hävitamisest..\nEnne protseduuride alustamist on soovitatav kurgus põhjalikult loputada, et eemaldada limaskestalt mädane naast ja muud tüüpi voolus. Selleks võite kasutada sooja vett või soolalahust (pool tl lauasoola klaasi vees). Samuti sobib limaskesta pinna puhastamiseks ravimtaimede, näiteks kummeli, naistepuna või saialille keetmine. Neil on kerge antimikroobne toime, mis suurendab stenokardia korral Miramistiniga kuristamise efekti.\nPärast epiteeli pinnale kogunenud mikroobide ja mäda eemaldamist võite jätkata peamist protseduuri. Enne kuristamist peate võtma suhu väikese koguse Miramistini. Pärast seda peaksite oma pea tagasi viskama ja õhku ettevaatlikult iseloomuliku vuristamisega välja hingama. Sellisel juhul hingake nina kaudu sisse. Protseduuri kestus on 3-5 minutit, pärast mida ravim välja sülitatakse, seda ei saa alla neelata.\nMiramistini kasutamine lastel stenokardia korral\nLaste stenokardia korral kasutatavat miramistiini saab kasutada alates kolmest eluaastast. Tavaliselt saavad sellised lapsed juba kurku iseseisvalt kuristada ilma ravimit alla neelamata..\nEnne toote kasutamist peate lugema ravimi juhiseid. Kasutamismeetod sõltub lapse vanusest ja patoloogilise protsessi raskusastmest. Seega on kuni seitsmeaastastele imikutele soovitatav ravimit lahjendada veega võrdsetes proportsioonides. See vähendab protseduuri ajal ebamugavustunnet kurgus..\nKasutamise sageduse ja kogu ravi kestuse määrab arst. Kõige sagedamini soovitatakse Miramistiniga kuristada 3-4 korda päevas kümne päeva jooksul. Kui selliste protseduuride teostamine on võimatu, võib ravi läbi viia mandlite limaskesta pihustamisega ravimitega. Pediaatriliste patsientide jaoks piisab ühe protseduuri lõpuleviimiseks nebulisaatori ühest vajutamisest.\nMiramistini kasutamine stenokardia korral täiskasvanutel\nSeda ravimit kasutatakse laialdaselt stenokardia raviks täiskasvanud patsientidel. See on tingitud ravimi lihtsusest ja ohutusest - sellel pole peaaegu mingeid vastunäidustusi ja see põhjustab väga harva soovimatuid reaktsioone.\nRavimi kasutamine sel juhul ei erine lapsele manustamise viisist. Limaskesta puhastamiseks tuleb kõigepealt loputada kurku. Alles seejärel võite hakata loputama või niisutama antiseptiliselt.\nKas toode on ohutu\nAinus teadaolev ravimi kõrvaltoime on allergilised reaktsioonid. Seetõttu võib seda stenokardia raviks laialdaselt kasutatavat ravimit pidada kõigile patsientidele ohutuks juhul, kui järgitakse kõiki arsti soovitusi..\nMiramistin on antibakteriaalne aine, mis võitleb tõhusalt ENT-organite põletikuliste haiguste tekitajate vastu. Selle õige kasutamine koos teiste näidustatud ravimitega võimaldab teil kiiresti taastuda ja leevendada põletikku..\nMiramistin kurgust - kasutusjuhised stenokardiaga täiskasvanutele ja lastele\nMiramistin on kohalik antiseptiline ravim, mida kasutatakse laialdaselt kroonilise tonsilliidi raviks, paremini tuntud kui stenokardia. See on hädavajalik ravim limaskestade bakteriaalse või seenhaiguse vastu. Ravimi suurepärased antiseptilised omadused võimaldavad seda kasutada lahusena mandlite määrimiseks ja antiseptilise pihusti jaoks.\nKuristamispreparaadi kirjeldus, koostis\nMiramistin on lihtne ja tõhus kohalik antiseptik, mis on toodetud selge ja värvitu, kerge spetsiifilise lõhnaga vedeliku kujul. See on laia toimespektriga antimikroobne ravim, mida saab kasutada bakteriaalsete, seenhaiguste ja isegi viirusnakkuste kompleksravi osana. Seetõttu võib Miramistini kasutada mis tahes päritoluga kroonilise tonsilliidi raviks. Peamine toimeaine on antud juhul miramistiin, mille kontsentratsioon on 1 milligramm 100 milliliitri lahuse kohta.\nMiramistin leevendab kiiresti ebameeldivaid sümptomeid, peamiselt kurguvalu. See aitab teil kiiret leevendust saada..\nMiramistin leevendab kiiresti kurgu ja mandlite limaskesta põletikku, aidates vähendada selliseid sümptomeid nagu:\nSelle ravimi oluline eelis on see, et sellel on eranditult kohalik toime. Kuid see ei imendu nahka ega sisene vereringesse. See võimaldab seda kasutada rasedate naiste ägeda ja kroonilise tonsilliidi kompleksravi osana ja imetamise ajal..\nMiramistini saab toota lahuse ja salvina. Samal ajal kasutatakse stenokardia raviks ainult lahust, kuna salvi kasutatakse ainult väliseks kasutamiseks.\nKroonilise tonsilliidi raviks kasutatakse 0,01% Miramistini lahust. See on saadaval 100, 150 või 200 milliliitri polüetüleenpudelites. Lisaks toodetakse lahus aerosoolpihustiga 50 milliliitristes pudelites. Miramistini lahuse kõlblikkusaeg on 3 aastat.\nMiramistin on kompleksse toimega ravim, millel on nii antiseptiline, bakteritsiidne kui ka seenevastane toime. See on kõige tõhusam bakteriaalse tonsilliidi peamiste patogeenide nagu Staphylococcus aureus, Streptococcus ja pneumokokk vastu. See vähendab patogeensete bakterite resistentsust, mis suurendab antibiootikumide kasutamise efektiivsust. Pealegi on ravim võimeline mõjutama antibiootikumidele resistentseid bakteritüvesid.\nMiramistiinil on ka nõrk viirusevastane toime.\nRavim on efektiivne ka selliste seeninfektsioonide vastu nagu:\nMaramistiinil on võime stimuleerida mittespetsiifilist immuunvastust, suurendades organismi vastupanuvõimet nakkustele. Lisaks kiirendab see haavade paranemisprotsessi, mis aitab kaasa neelu limaskesta ja mandlite kudede taastumisele. See ei põhjusta kohalikku ärritust, mistõttu on see sobiv mandlite kuristamiseks ja niisutamiseks.\nMiramistin suudab tungida sügavalt patogeensete mikroobide membraanidesse, aidates kaasa nende hävitamisele.\nMiramistin aitab vähendada mädaseid naastusid ja ravida mandlite kudesid pärast mädaste pistikute hävitamist. Seetõttu on selle kasutamine efektiivne kõigis, isegi kõige raskemates haiguse staadiumides..\nNäidustused ja vastunäidustused lahuse kasutamiseks täiskasvanute ja laste raviks\nPeamine näidustus Miramistini kasutamiseks on mitmesugused viirusliku, bakteriaalse või seeninfektsiooni põhjustatud põletikulised nakkushaigused. Sellepärast kasutatakse seda kõige tõhusamalt streptokoki või pneumokoki infektsioonide põhjustatud ägeda või kroonilise tonsilliidi raviks. Miramistini kasutamine on kõige tõhusam juba esimeste haigusnähtude korral, kuna see aitab kiiresti taastuda..\nRavimit kasutatakse tõhusalt kurguvalu kurguvalu korral. Selles artiklis kirjeldatakse muid omatehtud preparaate ja kuristamise ravimeid. See on valmis lahendus, mida tuleb 4-5 korda päevas kuristada. Samal ajal rakendatakse kurgu ja mandlite loputamist Miramistiniga pihusti kujul. 3-6-aastastele lastele manustatakse 1 pihustust 3-4 korda päevas. Vanuses 6 kuni 14 aastat on vaja 2 niisutust, mida tehakse 3-4 korda päevas. Üle 14-aastased teismelised ja täiskasvanud peavad tegema 3–4 niisutust, mida tehakse 3-4 korda päevas. Miramistini lahus on juba kasutamiseks valmis, see on saadaval mugava pihustusotsakuga pudelites. Limaskesta kurgu niisutamiseks eemaldage lihtsalt kaitsekork ja vajutage pihustit.\nParima efekti saab samal ajal, kui mandlite pind määritakse Miramistini lahusega. Tänu sellele tungib see sügavalt mõjutatud kudedesse, aidates kaasa nende täielikule taastumisele..\nMandlite pinna määrimiseks kasutatakse Miramistini lahuses leotatud vatitampooni. Seda protseduuri tuleks läbi viia 3-4 korda päevas, kuni nende pinnal olev mädane tahvel kaob. Tuleb meeles pidada, et see on üsna ebameeldiv protseduur ja seda ei soovitata alla 6-aastastele imikutele. See tuleks asendada sagedase kuristamisega koos kurgu niisutamisega. Miramistin on üldiselt hästi talutav. Peamised vastunäidustused selle kasutamisele on:\nLisateavet laste stenokardia inkubatsiooniperioodi kohta on kirjeldatud siin.\nStenokardia raviks kasutatavat miramistiini tohib kasutada ainult arsti juhiste järgi, järgides rangelt soovitatud annuseid ja ravikuuri kestust.\nKuidas Miramistini raseduse ajal kasutada - juhised\nRavim toimib ainult lokaalselt, tungimata vereringesse. See võimaldab seda ilma piiranguteta kasutada stenokardia raviks raseduse ajal, samuti rinnaga toitmise ajal. Puuduvad usaldusväärsed kliinilised andmed, mis kinnitaksid toksilisust või teratogeenset toimet lastel. See tagab kasutamise ohutuse raseduse igas staadiumis..\nNagu iga teist ravimit, võib raseduse ajal Miramistini kasutada ainult arsti juhiste järgi..\nKuidas kurguvalu ja kurguvalu koos antiseptikumiga väikelastele\nMiramistini mis tahes ravimvormis ei saa kasutada 3-aastaste laste raviks. See on peamiselt ebaefektiivne, kuna selles vanuses imikutel pole lihtsalt tonsilliiti ja kroonilisi bakteriaalseid infektsioone esineb äärmiselt harva. Kolme aasta pärast saab Miramistini laialdaselt kasutada tonsilliidi, farüngiidi ja muude kurgu põletikuliste protsesside kompleksravi osana..\nMiramistini tohib kasutada ainult vastavalt pediaatri juhistele, järgides rangelt vanuse annuseid.\nSelle kasutamine võib põhjustada lühiajalist kõrvaltoimet, näiteks põletustunne kurgus. Reeglina kaob see 2-3 minutiga ega kujuta tervisele mingit ohtu. Ravim on hästi talutav, puudub teave üleannustamise soovimatute tagajärgede kohta.\nRavimi kasutamise ainus võimalik komplikatsioon võib olla individuaalse sallimatuse põhjustatud limaskesta tugev ärritus.\nKasulik video Miramistini kohta\nMiramistin suudab tõhusalt võidelda mitte ainult bakteriaalsete, vaid ka erinevate seeninfektsioonidega. See praktiliselt ei imendu vereringesse, mis muudab selle ohutuks kasutamiseks isegi väikelastel ja rasedatel naistel. Lisaks ei põhjusta see allergiat, mis praktiliselt välistab individuaalse sallimatuse võimaluse..\nMida teha täiskasvanute püsiva nohuga, on selles artiklis kirjeldatud. Ja selles materjalis on hästi avaldatud täiskasvanute ja laste nohu tõhusad rahvapärased ravimid..\nViirusliku riniidi sümptomid ja ravi lastel ja täiskasvanutel Pleuriit\nKas raseduse ajal on võimalik kasutada oksoliinset salvi?? Bronhiit\nRahvapärased abinõud nohu ja ninakinnisuse korral Stenokardia\nProtargoli ninatilgad koos külmetusega Pleuriit\nSõna "Sinus" tähendus\nNaatriumkloriid 0,9 protsenti: milleks ravimit kasutatakse?\nMillal ja kuidas ravida stafülokoki ninas