SmartArt-pildi loomine - Office‘i tugi\nSmartArt-pildi abil saate visuaalselt edasi anda teavet ja ideesid. Kuna piltide loomisel saate paljude variantide jaoks valida just endale sobiva paigutuse, saate oma sõnumi väljendada kiiresti, hõlpsasti ja mõjukalt. SmartArt-pilte saate luua Excelis, Outlookis, PowerPointis ja Wordis.\nSmartArt-pildile kujundite lisamine või sellelt kujundite eemaldamine\nEnamik Microsoft Office 2010 rakenduste abil loodud sisust on tekstiline, ehkki illustratsioonide abil edasi antud sisu on sageli hõlpsam mõista ja meelde jätta ning sellest lähtudes tegutseda. Professionaalse mulje jätvate illustratsioonide loomine võib aga olla üsna keeruline, eriti juhul, kui te pole ise kujundaja või ei saa elukutselist disainerit palgata. Office 2007 varasemate Microsoft Office'i versioonide kasutamisel oleks ühesuuruste kujundite loomine ja täpne paigutamine, tekstile soovitud ilme andmine ning kujundite dokumendi üldilmega vastavusse viimiseks käsitsi vormindamine võtnud palju väärtuslikku aega. SmartArt-piltide abil saate aga nüüd luua profikvaliteediga illustratsioone üksnes mõne hiireklõpsuga.\nSmartArt-pilte saate luua Excelis, Outlookis, PowerPointis ja Wordis. Ehkki teistes tarkvarakomplekti Office 2010 rakendustes ei saa SmartArt-pilte luua, saate neid neis rakendustes siiski tavapiltidena kopeerida ja kleepida.\nSmartArt-pildi loomisel palutakse teil valida tüüp (nt Protsess, Hierarhia, Tsükkel või Seos). Iga SmartArt-pildi tüüp sisaldab mitut erinevat paigutust. Pärast paigutuse valimist on SmartArt-pildi paigutust või tüüpi lihtne vahetada. Enamik teksti ja muud sisu, värvid, laadid, efektid ning tekstivorming kantakse automaatselt uude paigutusse üle.\nKujundeid võite paigutuse struktuuri kohendamiseks SmartArt-pilti lisada ja sealt eemaldada. Paigutus Tavaline joonis näiteks kuvatakse kolme kujundiga, ent teie protsessi jaoks võib vaja minna ainult kahte või hoopis viit kujundit. Kujundite lisamisel või eemaldamisel ja teksti redigeerimisel värskendatakse kujundite paigutust ning teksti pikkust kujundites automaatselt – SmartArt-pildi paigutuse algne kujundus ja ääris ei muutu.\nAinult rakenduses PowerPoint\nKuna PowerPoint 2010 esitlused sisaldavad sageli täpploenditega slaide, saate slaiditeksti kiiresti SmartArt-pildiks teisendada. Lisaks saate PowerPoint 2010 esitlustes SmartArt-pilte animeerida.\nPaigutuse valimisel kuvatakse kohatäitetekst (nt [Tekst]), et näeksite, kuidas teie SmartArt-pilt välja näeb. Kohatäiteteksti ei kuvata slaidiseansi ajal. Kujundid seevastu kuvatakse ja prinditakse alati, kui te just ei otsusta neid kustutada. Kohatäiteteksti saate asendada endale meelepärase sisuga.\nPiltide abil sugupuu joonistamine\nMõni SmartArt-piltide paigutus sisaldab kindlaksmääratud arvul kujundeid. Näiteks tüübi Seos paigutus Vastandnooled on mõeldud kahe vastandliku idee või kontseptsiooni esitamiseks. Ainult kaks kujundit võivad sisaldada teksti ja paigutust ei saa arvukamate ideede või kontseptsioonide esitamiseks muuta.\nPaigutus Vastandnooled koos kahe vastandliku ideega\nKui soovite edasi anda rohkem kui kahte mõtet, valige mõni muu paigutus, millel on teksti jaoks rohkem kui kaks kujundit – näiteks paigutus Lihtpüramiid (tüüp Püramiiddiagramm). Võtke arvesse, et paigutuse või tüübi vahetamine võib esitatava teabe mõtet muuta. Paremale osutavate nooltega paigutus (nt tüübi Protsess paigutus Põhiprotsess) näiteks kannab ringina paigutatud nooltega SmartArt-pildist (nt tüübi Tsükkel paigutus Pidev tsükkel) erinevat tähendust.\nKlõpsake menüü Lisa jaotises Illustratsioonid nuppu SmartArt. Näide. PowerPoint 2010 menüü Lisa jaotis Illustratsioonid\nKlõpsake dialoogiboksis SmartArt-pildi valimine soovitud tüüpi ja paigutust.\nKlõpsake tekstipaanil kohatäidet [Tekst] ja tippige tekst. Kopeerige tekst mõnest muust kohas või rakendusest, klõpsake tekstipaanil kohatäidet [Tekst] ja kleepige soovitud tekst.\nMärkmed Kui tekstipaani ei kuvata, klõpsake juhtelementi. Teksti lisamiseks suvalisse kohta (nt SmartArt-pildi lähedale või kohale) klõpsake tekstiväli lisamiseks menüü Lisa jaotises Tekst nuppu Tekstiboks. Kui soovite, et kuvataks ainult tekstiboksi lisatud tekst, paremklõpsake tekstiboksi, klõpsake käsku Vorminda kujundit või Vorminda tekstiboksi ja määrake, et tekstiboksil poleks taustavärvi ega ääriseid.\nKlõpsake SmartArt-pildil soovitud boksi ja tippige tekst. Parimate tulemuste saamiseks tehke seda alles pärast kõigi soovitud bokside lisamist.\nKlõpsake uue kujundi lisamiseks soovitud kohale kõige lähemal asuvat kujundit.\nKlõpsake menüü SmartArt-riistad alammenüü Kujundus jaotises Pildi loomine nupu Lisa kujund kõrval asuvat noolt.\nMärkus. Kujundi lisamiseks tekstipaani kaudu klõpsake olemasolevat kujundit, viige hiirekursor teksti, kuhu soovite kujundi lisada, ette või järele ja vajutage sisestusklahvi (ENTER).\nSmartArt-pildil asuva teksti kustutamiseks klõpsake kustutatavat kujundit ja vajutage seejärel kustutusklahvi (DELETE). SmartArt-pildi kustutamiseks klõpsake SmartArt-pildi äärist ja vajutage seejärel kustutusklahvi (DELETE).\nSmartArt-pildi kujunditele saate rakendada kujunduse värvid tuletatud värvivariatsioone.\nKlõpsake menüü SmartArt-riistad menüü Kujundus jaotises SmartArt-laadid nuppu Muuda värve. Kui menüüd SmartArt-riistad ega Kujundus ei kuvata, veenduge, et oleksite SmartArt-pildi valinud. Võimalik, et peate menüü Kujundus avamiseks SmartArt-pilti topeltklõpsama.\nSuurema valiku SmartArt-laadide kuvamiseks klõpsake nuppu Veel . Näpunäited Tühja paigutusega alustamiseks kustutage tekstipaanil kogu kohatäitetekst (nt [Tekst]) või vajutage klahvikombinatsiooni CTRL+A ja seejärel kustutusklahvi (DELETE).\nKogu SmartArt-pildi suuruse muutmiseks klõpsake SmartArt-pildi äärist ja lohistage suurusepidemeid sisse- või väljapoole seni, kuni SmartArt-pilt on soovitud suurusega.\nKui PowerPointi slaid juba sisaldab teksti, saate slaiditeksti teisendada SmartArt-pildiks.\nKui kasutate PowerPointi, saate iga kujundi või hierarhilise taseme esiletõstmiseks oma SmartArt-pilti animeerida.\nRakenduskoht: Word 2010, Excel 2010, PowerPoint 2010


Mäng Transpordimeeskond. Play online tasuta\nMäng Transpordimeeskond Online\nMängu kirjeldus: Mängus Liikluskäsklus töötate te liikluskorraldusega tegeleva linnateenuse saatjana. Peate ekraani hoolikalt vaatama. Enne kui te olete tee, kus auto läheb, ja mööda jalakäijat jalgsi mööda kõnniteed. Valgusfooride ümberlülitamisel läheb või peatate autod ja antakse jalakäijatele aega tee ületamiseks. Olge ettevaatlik, et vältida jalakäijate õnnetusi ja surma.\nSügav uss Kõrva arst Nooled Uus Snake 3D Põhiline näriline Antiik autod: Puzzle Ameerika autod: värvimisraamat Kosmoselaev Varjatud seinad Meeskonna vintpüssid Kogama: Rainbow Parkour Veepark. io\nMängus Liikluskäsklus töötate te liikluskorraldusega tegeleva linnateenuse saatjana. Peate ekraani hoolikalt vaatama. Enne kui te olete tee, kus auto läheb, ja mööda jalakäijat jalgsi mööda kõnniteed.\n© playgame24.com - free online mängu Transpordimeeskond ().\nPlay online flash mäng Transpordimeeskond tasuta. Ära unusta Hinda seda mängu Transpordimeeskond ja jagada seda mängu oma parimad sõbrad.


Tegevused 2009/2010 – Anni Lasteaed – Sverresson OÜ\n08/09-09/09 Ettevalmistused laste lemmikmängude raamatu koostamiseks. Mängude väljavalimine ja nende mängimine: “Kapsas”, “Haned-luiged”, “Katkine telefon”, “Mooramaa kuningas”, “Korv kummuli”. Mängudest temaatiliste piltide joonistamine.\n10/09 Mängude saatmine partnerlasteaedadesse. Sealt saadud mängude mängimine.\n04.11-09.11.09 Projektikohtumine Inglismaal Londonis. Osalesid õpetajad Kerli, Silja ja Riina. Külastati Ethelred Nursery School and Children`s Center`it. Arutati edasise koostöö punkte ja läbiviidavaid tegevusi. Lisaks tutvuti kohaliku kultuuri ja vaatamisväärsustega ning külastati Inglismaa rannikujoont Brightonis.\n11.11.09 Vestlus: Inglismaa (muljed reisist, piltide powerpoint esitlus). Kingitused Inglismaalt: mäng “Snakes and Ladders”, punane telefon, lipp, maiustused. Tänamine erinevates keeltes. Lauamängu “Snakes and Ladders” mängimine.\n17.11.09 Erinevad keeled: tervitused inglise ja saksa keeles – kuidas kõlavad?\n25.11.09 Lapsed arutlesid jõulukommete ja -traditsioonide üle Eestis ning üheskoos valiti välja olulisemad sümbolid. Lapsed alustasid joonistuste ja meisterduste tegemist Inglismaale ja Saksamaale saatmiseks.\n01.12.09 Lapsed meisterdasid jõulukalendreid tutvustamaks Saksamaa ja Inglismaa lastele jõulude tähistamist Eestis.\n03.12.09 Postipakkide saatmine Inglismaale ja Saksamaale – tehtud tööde vaatlus. Lisaks joonistati veel jõulukaarte ja värviti jõulupilte.\n11.12.09 Arutlemine ja vestlemine: jõulukombed ja -traditsioonid Saksamaal. Saksamaalt saabunud postipaki avamine ja selle sisu uurimine. Traditsioonide võrdlus Eestiga.\n04.01.10. Arutlemine ja vestlemine: jõulud Inglismaal. Inglismaalt saabunud postipaki sisu vaatlemine ja uurimine ning kommete võrdlemine Eestimaa jõulutraditsioonidega.\n05.01.10 Kaardi uurimine – erinevad rahvad, nende traditsioonid, nahavärvus, meie lähinaabrid.\n25.02.10 Anni Lasteaias Comenius projekti partnerid Inglismaalt ja Saksamaalt. Jagati tähtpäevade tähistamise traditsioone. Inglased tutvustasid Hiina uue aasta tähistamist ja küpsetasid koos lastega pannkooke, kuna Vastlapäev on Inglismaal tuntud ka kui Pannkoogi päev (Pancake Day).\n01.03.10 Tagasiside lastelt ja muljed inglaste ja sakslaste külaskäigust.\n14.05.10 Väljendid inglise ja saksa keeles, lipud. Kokkuvõte projekti tegevustest, mis on kõige enam meelde jäänud. Mängud: “Korv kummuli”, “Katkine telefon”, “Mooramaa kuningas”, “Part, part, hani”.\njaanuar – mai 2010 toitude valmistamine, retseptide vahetamine ning mängude mängimine.\nÕpetajad ametis projektiraamatu materjalide kogumise ja toimetamisega. Lasteaias saab tutvuda Comenius projekti näitusega.\n18.06.10 valmis kalender 2010/2011 projekti partnermaadele oluliste tähtpäevadega.\n30.06-05.07 projektikohtumine Saksamaal Tübingenis. Osalesid Kerli, Anne, Kadri Ä, Silja, Riina.


1 Tulemused Farmaatsia, Caxias do Sul\n1 Tulemused Farmaatsia, Caxias do Sul Filter\nProtsessid ennetamise edendamine, kaitsmine ja tervise taastamisele, arendamise kaudu seotud tegevused kliinilised ja toksikoloogilised analüüsi, toitu ja ravimeid. Tööstuse ravimid, toiduained, kosmeetika, desinfitseerimisvahendid, domissaneantes ja tarvikud diagnoosimiseks; haiglad; Apteekide allopaatiliste ja homöopaatilisi ravimeid; apteegist; serveerimiseks ravimid; edasimüüjate ... [+]\nUuringud, toota ja kontrollida kvaliteeti ravimid, kosmeetika ja tualett-tarbed. Annab juhtnööre ja nõuetekohast säilitamist ravimeid. Toiduainetööstuses, kes tegelevad tootmise ja toidu kvaliteedikontrolli. On läbivaatamise eest vastutava bioloogilistest materjalidest, mis suudab aidata diagnoosimisel paljude haiguste puhul. See töötab reguleerivate asutuste ja professionaalne kontroll ja kinnitamine, registreerimine ja ravimite kontrolli. See töötab toksilisuse hindamine ravimid, toiduained, kosmeetika, desinfektsioonivahendid domissaneantes. Ta vastutab tehniliselt farmaatsia ettevõtete, kliinilised ja laboratoorsed uuringud, kaugemale toksikoloogia.... [-]


Руло для защиты от солнечных лучей и жары - Larossa - Uksed24.ee\nRulood päikesekiirte ja kuumuse kaitseks – see on efektiivne viis säästa ruumi energiakulusid. Ruloo kangas peegeldab tagasi 84% päikesekiirtest, mis vähendab oluliselt konditsioneerimise kulusid.\nMeil on valikus 3 erinevat materjali\nKoostisosad Alumiiniumist kangavõll, terasest kinnituselemendid, kangas, alumine profiil ja juhtimismehhanism\nSeina külge aknast kõrgemale;\nKangavõlli läbimõõt 17, 25, 32, 38, 40, 44 ja 45 mm\nMaksimaalne laius Kanga tehnilised andmed\nMaksimaalne kõrgus Kanga tehnilised andmed\nPäikesekiirte ja kuumuse kaitseruloode iseärasused:\nSee on kõige otstarbekam viis kaitsta päikesekiirte eest;\nKangas peegeldab tagasi 84% päikesekiiri;\nRuumide kuumenemine väheneb kuni 90%-ni;\nSeega vähenevad kulutused konditsioneerimiseks;\nRuumist on näha välja poole;\nPäikesekiired ei peegeldu televiisori ekraanilt või kompuutri kuvarilt;\nSobivad kõikide ruloode mehhanismidega.


SEO - VEEBILEHT KUI FIRMA SUHTLUSVAHEND\nVEEBILEHT KUI FIRMA SUHTLUSVAHEND\nSEO ehk otsingumootorite optimeerimine\nOtsingumootoritele optimeerimine (SEO) on kogum võtteid, millega taotletakse veebilehekülje nähtavuse tõstmist otsingumootorite kaudu. Esimene koht, kuhu minnakse Eestis ostusoovi kohta infot koguma on Google. Keskmine infootsija teeb rohkem kui tosin otsingut päevas. Tegemist ei ole juhukülastajatega, vaid inimestega, kes otsivad oma konkreetsele probleemile lahendust. Seepärast on väga oluline, et ettevõtte veebileht satuks Googles Top 10 ettevõtte hulka, mis otsijale kuvatakse.\n1. Veebilehte peab olema lihtne ja mugav kasutada. Google ei anna plusspunkte kiirele veebile, aga võib lükata vähemtähtsaks aeglasemad veebid, mis kuvavad sama või sarnast sisu, kui kiiremad lehed.\n2. Veebilehel peavad olema selged ja sisupõhised pealkirjad ning Meta kirjeldus (juhuks kui otsingutulemustes Google vastet sisust endast ei leia). Ilusad ja loetavad URL'id tõstavad lingi usaldatavust ning on kergemad jagada ning meelde jätta.\n3. Google paneb suurima rõhu veebilehe algusesse ning esimestele paragrahvidele ja pealkirjadele, kõige tähtsam ja huvitekitavam peaks olema alati seal ära öeldud.\n4. Kodulehel olevatele piltidele tasub külge panna kirjeldused ja alapealkirjad.\n5. Tähelepanu peab pöörama ka piltide suurusele. Suur pilt teeb veebilehe laadimise aeglasemaks.\n6. Veebilehe sisu uuendamine mõjutab seda, kui aktiivseks Google veebilehte peab. Aktiivsemat veebilehte külastab Google perioodiliselt tihemini. Seetõttu tulevad aktiivsed blogid otsingutulemuste seas märksa kiiremini esile, kuna sisu uueneb keskmiselt aktiivsemalt kui tavaline veebileht.\n7. Reklaam ja AdWords pole aseaine korralikule veebilehele ja aktiivselt uuendatavale ning huvitavale sisule.\n8. Kui veebilehe sisu on nõrk ja külastajatele huvi ei paku, ei suuda veebilehte päästa ka väga hästi tehtud SEO.


Booking.com: Hotellid: Salzburg. Broneeri oma hotellituba kohe!\nSalzburg: 296 majutusasutust leitud\nSirvi sihtkoha Salzburg tulemusi\nH+ Hotel Salzburg Avaneb uues aknas\nElisabeth-Vorstadt, Salzburg – Näita kaardil (1,2 km keskusest )\n6 253 arvustust\nHotel Stein Avaneb uues aknas\nAltstadt, Salzburg – Näita kaardil (150 m keskusest )\nAltstadt Hotel Hofwirt Salzburg Avaneb uues aknas\nSchallmoos, Salzburg – Näita kaardil (450 m keskusest )\n1878. aastast pärit Altstadt Hotel Hofwirt asub Salzburgi keskuses kohe Linzergasse jalakäijate ala kõrval.\n8 705 arvustust\nPension Jahn Avaneb uues aknas\nElisabeth-Vorstadt, Salzburg – Näita kaardil (1,4 km keskusest )\n2 383 arvustust\nHotel Goldener Hirsch, a Luxury Collection Hotel, Salzburg Avaneb uues aknas\nAltstadt, Salzburg – Näita kaardil (450 m keskusest )\nStar Inn Hotel Salzburg Airport-Messe, by Comfort Avaneb uues aknas\nSalzburg – Näita kaardil (4,8 km keskusest )\nSee moodne kolmetärnihotell asub rahulikus kohas ja on osa Walsi kaubanduskeskust. Hotell paikneb kiirtee A1 lähedal ja jääb Salzburgi lennujaamast vaid 800 meetri kaugusele.\nMotel One Salzburg-Süd Avaneb uues aknas\nSalzburg – Näita kaardil (3,2 km keskusest )\nKaasaegne disainhotell jääb 4 km kaugusele Salzburgi keskusest ning pakub tasuta WiFi-ühenduse ja konditsioneeriga helikindlaid tube.\nAdlerhof Avaneb uues aknas\nElisabeth-Vorstadt, Salzburg – Näita kaardil (1,3 km keskusest )\n3 125 arvustust\nHotel am Mirabellplatz Avaneb uues aknas\nAltstadt, Salzburg – Näita kaardil (250 m keskusest )\nButiikhotell am Mirabellplatz asub kohe Mirabelli palee ja Salzburgi konverentsikeskuse vastas. Vanalinn jääb vaid lühikese jalutuskäigu kaugusele. WiFi-ühendus on tasuta.\nNH Salzburg City Avaneb uues aknas\nStar Inn Hotel Premium Salzburg Gablerbräu, by Quality Avaneb uues aknas\nAltstadt, Salzburg – Näita kaardil (50 m keskusest )\nAustria Trend Hotel Europa Salzburg Avaneb uues aknas\nElisabeth-Vorstadt, Salzburg – Näita kaardil (1,1 km keskusest )\nHotel Turnerwirt Avaneb uues aknas\nGnigl, Salzburg – Näita kaardil (2,4 km keskusest )\nSee pereettevõttena tegutsev kolmetärnihotell on pärit aastast 1437 ning asub ainult 2 km kaugusel Salzburgi kesklinnast. Hotellil on tasuta WiFi-ühendus ja tasuta parkimiskohad.\nCool Mama Avaneb uues aknas\nIMLAUER HOTEL PITTER Salzburg Avaneb uues aknas\nAltstadt, Salzburg – Näita kaardil (700 m keskusest )\n296 majutusasutust leitud sihtkohas Salzburg.\n4 tärni 53\nTasuta WiFi hinna sees 286\nMirabelli loss 114\nLoodusloo muuseum 95\nOstutänav Getreidegasse 90\nHohensalzburgi kindlus 86\nMeeldiv: 6+ 268\nToad mittesuitsetajatele 265\nLemmikloomad lubatud 144\nPrivaatne vannituba 274\nLameekraaniga televiisor 256\nKülastajate lemmikpiirkond 115\nÜlemistele korrustele pääseb liftiga 89\nKogu üksus asub alumisel korrusel 57\nSäästa sihtkohas Salzburg kuni 50%


RAPID PALK täiendused 2020 aprill - november\nIsikute andmed > ühe isiku kaart ekraanile > tööleht Maksud > uus väli “Pensionikindlustuse II sammas on peatatud 01.12.20 – 31.08.21”.\nPikemalt eelmises uudiskirjas siin\nKoondamishüvitise arvutamisel, kui viimastel kuudel on olnud töömahu langus ja selle tõttu on vähendatud ka töötasu, siis tuleb 6 kuu keskmine arvutada nii, et „lahjad“ kuud jäetakse välja ja arvestatakse varasemaid, „priskemaid“ kuid.\nÜks töökäsk ekraanil > kasutaja valib arvestusliigi, mida aluseks on “6 kuu keskmine tööpäeva tasu”: nüüd on tasu arvutamise aknas eelneva 10 kuu töötasud. Kasutaja saab ise linnukesega veerus “Arvesta” valida sobivad kuud, mille järgi keskmine arvutatakse. Vaikimisi on linnukesega märgitud 6 viimast kuud.\nVõimalus valida printerit puhkusetasu arvutamise aluse paberile trükkimiseks:\nÜks töökäsk ekraanile > hiire paremklikk puhkusetasu arvutamise real > avanenud rippmenüüst vali “Puhkusetasu alus” > Prindi – siia lisatud võimalus printerit valida. Sama ka “6 kuu tööpäeva keskmise hinna alus” ja “Puhkuse meetodi valik”.\nLisa uus töökäsk > võimalus töökäsule ridu sisse tõmmata ka TAB-ga eraldatud txt-failist.\nLisatud uus isapuhkus ja täiendatud vana lõppkuupäeva märkusega:\narvestusliigi “Isapuhkus” nimetus täiendatud tekstiga “ /kuni 30.06.2020/“;\nlisatud uus arvestusliik “Isapuhkus /kehtib alates 01.07.2020/”.\nUue isapuhkuse kestus on kuni 30 kalendripäeva. Puhkusetasu maksab sotsiaalkindlustusamet, tööandja ei maksa. Täpsemalt järgmises uudiskirjas.\nüks arvestusliik ekraanile > Hinna asukoht – lisatud uued võimalused:\n12 kuu keskmine kalendripäeva tasu(15),\n12 kuu arvutusliku kuupalga keskmine(16),\n12 kuu keskmine tööpäeva tasu(17).\nVäljamaksed > üks väljamakse ekraanile > Koosta maksekorraldused panka > Koosta – moodulisse RAPID FINANTS koostatakse maksekorralduse asemel nüüd raha väljamineku dokument, sest moodulist FINANTS ei ole võimalik seda dokumenti saata internetipanka. (Tavaliselt makse-korraldusi saab. Töötasu maksed internetipanka koostatakse moodulis PALK.)\nAruanded riigile > TSD koostamine > Koosta TSD > aruanne ekraanile > Lisa 4 Erisoodustused: kui põhivahend on maha müüdud või muud moodi likvideeritud, siis järgmisest kuust enam erisoodustuse makse TSD-le ei arvutata.\nIgakuised, isikute lõikes > Kinnipidamised > kui kasutaja valib arvestuskuu ja jätab kinnipidamisliigi valimata, siis lisatakse aruandesse kõik kinnipidamised, mis pole AÜ maks või väljamaks.\nÜhe isiku aruanded > Palga muutus > nüüd võimalus andmed salvestada Excelisse.\nSeaded > Püsiandmete import > Puhkused > saab importida excelist ja “TAB-separated” tekstifailist. Lisatud uus muutuja “Puhkusetasu väljamaksmine palgapäeval’ (FALSE või TRUE).\nPalga lausendiste koostamisel lisatakse selgitusse teksti kuni 120 sümbolit.\nLiigile “Isapuhkus” lisatakse märkus lõpptähtajaga “ /kuni 30.06.2020/“ ja puhkuseliik võetakse käibelt maha;\nLisatakse uus puhkuseliik “Isapuhkus /alates 01.07.2020/”.\nUue isapuhkuse kestus on kuni 30 kalendripäeva, mida isa saab kasutada kolme aasta jooksul. Puhkusetasu maksab sotsiaalkindlustusamet, tööandja ei maksa. Ühekordne puhkus, ilma korralisuseta.\nTöötamise lõpetamise alused: lisatud uus kirje „Töötamise üleandmine: §112 Töölepingu kehtivus ettevõtte üleminekul“. Vajalik juhul kui tööleping antakse üle uuele tööandjale.\nTÖR > Otsi uusi ja muudetud lepinguid > siia ei lisata lepinguid, mis on lõppenud alusel „Töötamise üleandmine: §112…“.\nPersonaliaruanded > Kehtivad töölepped > Eksport Excelisse- lisatud veerud töökoha aadressi nimetus “Aadress” ja vastav kood “Adr_kood”.


Aerofoto – Lehekülg 2 – TimeTrap\nJõelähtme kirik,Â viimases õhtuses päikesekiires.\nFormaat PiltPostitatud 27 veebruar 2011 17 oktoober 2013 Autor KristjanRubriigid AerofotoSildid Kirik\nKange vajadus oli proovida oma Mikrokopterit talvisel ajal. Piilusin Lasnamäele.\nSellise pildi saaks ju ka lähedal asuvate maja katuste pealt teha, selleks pole alati kopterit vaja et 25m kõrguselt talvist Lasnamäge pildistada. Enamus maju ju kõrgemad kui 25m\nFormaat Galerii Postitatud 31 jaanuar 2011 17 oktoober 2013 Autor KristjanRubriigid Aerofoto\nNissi Maarja kirik linnulennult\nMitte kõik historistlikud kirikud ei ole nii kaunites proportsioonides ja monumentaalselt terviklikud kui Neitsi Maarjale pühendatud Nissi kirik.\nWikipedia & Teeliste kirikud\nLinnulennult pildid tehtud 30, 60 ja 90 m pealt.\nLoe edasi: Nissi Maarja kirik linnulennult\nFormaat Galerii Postitatud 2 oktoober 2010 17 oktoober 2013 Autor KristjanRubriigid AerofotoSildid aerofoto,foto õhust,KirikNissi Maarja kirik linnulennult kohta on 1 kommentaar\nKuressaare loss õhtupäikeses\nPäike oli juba silmapiiri lähedal ja selleks ajaks kui kopter sai kokku pakitud oli päike loojunud. Sügise värvid ja Kuressaare loss õhtupäikeses.\nPildid on tehtud 30, 60, ja 90 meetri pealt.\nLoe edasi: Kuressaare loss õhtupäikeses\nFormaat Galerii Postitatud 29 september 2010 17 oktoober 2013 Autor KristjanRubriigid AerofotoKuressaare loss õhtupäikeses kohta on 1 kommentaar\nPöide kiriku juures. Õhukaadrid tehtud ~40 meetri pealt.\nFormaat Galerii Postitatud 9 september 2010 17 oktoober 2013 Autor KristjanRubriigid Aerofoto\nVeel eelmise aasta aprillis oli selle koha peal vene piirivalvest alles jäänud lagunenud vahimaja. Torn kanntas vaevalt ligi minna ja vaid julgemad söandasid sinna ronida.\n2009 Aprillis olen teinud sellest ajaloolise pildi millist vaadet seal enam ei ole. See mis piirivalvest alles jäi on jäänud ainult mälestuseks\nSelle koha peal on nüüd Lõmala sadam – külastuskeskus, saun ja 27 kohaline sadam. Külastuskeskuses on ka rannakalurite teemaline väljapanek. Tulemus äge.\nSeda mis Lõmala sadamas toimub loe edasi nende kodulehelt: www.lomalasadam.ee\nPostitatud 8 september 2010 1 mai 2012 Autor KristjanRubriigid Aerofoto\nSinine taevas ja heinamaa.\nPildipauna sirvides leidsin ühe lihtsa pildi, mis algselt mul ilmselt täitsa tähelepanuta on jäänud. Selline armas Eesti maastik – sinine taevas, mets ja heinamaa.Â Lennukite rajad on taevasse joonistanud veel huvitava mustri. Ja lõputu mets mis ulatub silmapiiri taha.\nFormaat PiltPostitatud 1 september 2010 17 oktoober 2013 Autor KristjanRubriigid Aerofoto\nSaaremaa praamilt või Virtsu sadamast olen viimased aastad ikka kaenud seda tuuleparki, mis eemalt paistab. Kolm aastat tagasi oli neid tuuleveskeid seal 8, nüüd peaks olema vast 18 kokku. Iga aasta on mõned juurde tehtud. Kiusatus on olnud alati see park üles otsida ja neid lähemalt kaeda. Viimane kord sai kiusatus teoks. Võimas on … aga oma kodu lähedale küll selliseid monstrume ei tahaks.\nTooma tuulepark asetseb Läänemaal Hanila vallas Esivere külas\nFormaat Galerii Postitatud 16 august 2010 17 oktoober 2013 Autor KristjanRubriigid Aerofoto\nMinu lapsepõlve rand – seal sai suviti kividel joostud, ujuma õpitud, kividest kaldaäärde basseine ehitatud,Â lutsu visatud, traktori sisekummiga merel käidud, piirivalvureid õrritatud, allveelaevu vaadatud, lõputuid päikeseloojanguid nauditud, parvega sõidetud, kividel peesitatud, lainevahtu püütud, tormi käes oldud, lindusid vaadatud, mööduvaid laevu loendatud …\nSeal igal kivil on oma nimi.\nFormaat PiltPostitatud 26 juuli 2010 17 oktoober 2013 Autor KristjanRubriigid Aerofoto\nKui sattud Saaremaale ja sõitma mööda põhja poolseid teid, siis astu läbi Metsküla kirikust.\nEelmine aasta kui perega Saaremaa tuuril käisime astusime kiriku juurest läbi, uks oli lahti ja vana külahärra ootas kirikus külalisi. Ajasime nii tunnikese härraga juttu minevikust ja olevikust, küla elust ja ka sellest kuidas nad kätte võtsid ja sellele vanale puukirikule elu sisse puhusid ja ära taastasid. Härra oli võtnud siis omale südameasjaks käia päeval kirikus, teha uksed valla ja näidata kirikut kõigile mööda minejatele. Tema isa oli üks kiriku ehitajatest\nNüüd viimane kord seal käies oli üks kinni, aga ka aeg oli hiline kui mööda sõitsime.\nSee Pühakoda valmis 1915. a ja pühitseti Issanda templisseviimise auks ning kannab nime “EAÕKÂ Metsküla Issanda Templisseviimise kirik”.\nKui sõidad sealt mööda siis keera kindlasti korra teelt kõrvale kiriku juurde. Kui kirik on lahti siis vii härrale tervitusi, aja juttu. Sa oled pärast palju rikkam.\nVaata veel -Â Teeliste kirikud,Â Meie Maa uudis, Wikipedida\nFormaat Galerii Postitatud 15 juuli 2010 17 oktoober 2013 Autor KristjanRubriigid AerofotoMetsküla kirik kohta on 1 kommentaar\nIga tee viib kuhugi. Teinekord on mõnu ka vaid minemisest ja vahest ka teadmisest kuhu lähed. Kui selle tee peal keegi küsiks, et kuhu tee viib…Â See tee ei vii kuhugi, ikka tuleb ise menna.\nMu vana onu üks mõttetera oli selline:\nMida edasi sa lähed seda suuremaks saab see mis on su ees ja väiksemaks jääb see, mis jääb su selja taha.”\nFormaat PiltPostitatud 4 juuli 2010 17 oktoober 2013 Autor KristjanRubriigid Aerofoto\nIlm oli vaikne, soe ja päikeseline. Lihtsalt parim ilm Panga panga pildistamiseks.\nKaugemad fotod on tehtud ~100-120m rannast ja kõrgust tuli kõrgematel vast sama palju.\nÜhe foto peal on näha ka panga kaugem lääne poole jääv külg, mida turistina enam nii sagedasti ei kaeda.\nFormaat Galerii Postitatud 30 juuni 2010 17 oktoober 2013 Autor KristjanRubriigid Aerofoto\nÜhest pildistamise sessioonist jäi juhuslikult kaadrisse heinamaa… Taevas oli vahelduvalt pildes. See hetk just paisits heinamaale pilve vahelt päike…\nFormaat PiltPostitatud 17 juuni 2010 17 oktoober 2013 Autor KristjanRubriigid Aerofoto\nEile oli küll omajagu tuult aga ilm oli samas nii võrratu, et ei saanud pildistamata jätta.\nPostitatud 16 juuni 2010 9 juuni 2012 Autor KristjanRubriigid Aerofoto\nEelmine nädal Saaremaalt koju sõites pidasin kinni Risti juures oleva raba juures. Leidsin ühe tee jupi, mis viis vana turba maarlda juurde. Pilt tehtud umbes 200m pealt.\nFormaat PiltPostitatud 14 juuni 2010 17 oktoober 2013 Autor KristjanRubriigid Aerofoto\nSõrve läänekallas, Rahuste, Lindmetsa ja Kaunispe kandis on minu silmale üks köitvamaid rannalasid suurte lagedate rannaniitudega ja enamjaolt kivise, sakilise rannikuga.\nKaunispe sadamale on küla elanikud uut elu sisse hakanud puhuma.\nFormaat PiltPostitatud 5 juuni 2010 17 oktoober 2013 Autor KristjanRubriigid Aerofoto


Saare maakonnale katuserahaks miljon eurot\n04.10.2018. Autor: Ahto Jakson, Ardo Vahter\nValitsus jagab järgmise aasta riigieelarvest selle eelnõu järgi ligi 26 miljonit eurot regionaalseteks investeeringuteks ehk niiöelda katuserahaks, millest Saare maakonnale jagub miljon eurot.\nMõntusse ei antagi midagi või?\nOtt,vala paaki vett siis lendab kui rak ett !\n"Eestis kulub igal aastal autoküt usele umbes 10 miljardit eurot, mis teeb 7500 eurot iga ini mese kohta (rinnalapsest raugani). „See raha läheb nafta šeikide taskusse. Milleks me neile seda küm nist maksame, kui nutika planeerimise abil saaksime kõik oma sõidud tehtud kodumaal toodetud energiaga?” püstitab Jar mo Tui sk küsimuse. "\nHH O aparaadi abil teie autost saab veemootoriga auto.\nVesi ni ku mootorid on sõidukite omanikele põnev teema. Meie ettevõte on välja töötanud elektrolüsaatorid, mis suudavad asendada peamise kütuse (bensiin, diislikütus) 70-90%. Mõnel juhul on see 100%. Autosid testiti edukalt 2 aastat.\nMeie ettevõte on keskendunud vajaliku võimsuse saavutamisele sekundis piisava koguse vesini ku gaasi veest eraldamiseks. Plahvatusohtlikku gaasi ei kogune ja seda ei ladustata silindritesse. Õnnetusjuhtumi või muu kahju ja süüte korral on plah vatus välistatud, sest süsteem on täidetud veega ja gaas kohe tarvitatakse sisepõlemismootoris. Mitte midagi ei ole pla hvatada.\nSaaremaa Valsi ostu hädad löövad välja (1)\nVald hakkas kesklinna jõulupuud otsima (8)\nKoit Voojärv lahkub nõukogu esimehe kohalt (19)


Pikseldused: Dave McKean - Sandman covers\nNeil Gaimani "Sandman" on üks olulisemaid ameerika koomiksisarju, mis kaheksakümnendate lõpul alustades laiendas oluliselt nii laiadele massidele tuttavate koomiksite temaatikat kui tõi pildisarju lugema hulgaliselt uut haritud publikut. Ka mul vedas, sest tutvus sellega ei alanud üldse mitte algusest, vaid ostsin ma esmalt hoopis kaks vahepealset lühilugude kogumikku. See oli väga õige tegu, sest päris alguses ei teadnud veel ka Gaiman ise, kuhu see unustatud DC tegelaskujusid taaskasutav sari välja jõuab. Oleks ma esimestest osadest alustanud, poleks ehk päris heade peatükkideni jõudnudki.\n"Sandmani" sarja üheks tunnuseks on alati olnud multitalent Dave McKeani kaanekujundused. Neist on Ameerikas ilmunud kaks kogumikku - üks neist sisaldab "Sandmani", teine selle spin-off sarja "Dreaming" kaasi. Prantsuse kirjastus Urban Comics andis aga 2016. aasta lõpul välja Dave McKeani kaanepildid ühes paksus köites "Sandman - Les couvertures par Dave McKean", kus 432-l leheküljel nii eelmainitud sarjade kui ka hilisemate kõrval- ja lisakoomiksite kaanepildid. Prantslaste raamat on suurem ja ilusam, McKean ise teavitas sellest twitteris, lisades, et ka paber on märgatavalt mõnusam (see tähendab - vähem läikiv). Seega - kelle jaoks pole tekst nii oluline kui pildimaterjal, siis prantslaste raamat võib olla seekord parem valik.\nLabels: artists, books, comics


MILLEST MEHED UNISTAVAD: 10 kõige levinumat seksuaalfantaasiat | Naisteleht\nMILLEST MEHED UNISTAVAD: 10 kõige levinumat seksuaalfantaasiat (20)\nÕhtuleht.ee, 21. august 2017, 10:49\nMõnikord jagavad mehed oma fantaasiaid ka naisega, aga sageli ei ole mees suuteline neist kõnelema, kuna need tekitavad segadust. Üks asi on see, mis erutab ja teine asi on see, missugust enesetunnet fantaasia tekitab ja kuidas naine sellesse suhtuda võib. Aga nii mehel kui naisel tasub rahulikult võtta ja mitte paanitseda – mõned siivutud fantaasiad lihtsalt on sellised, et need esinevad igal mehel vähemalt korra elus. AskMen kaardistas kümme levinumat.\nMeestele meeldib ohje hoida, aga mõnikord pole selleks pärismaailmas piisavalt võimalusi. Magamistoafantaasiates on mees aga kunn. Linade vahel tehtav aitab maandada päriselu pettumusi ja seda üheksast-viieni ülemusele allumise pinget. Väike pöörane õhtune seks, võib-olla ka silmaside ja karvased käerauad – ning mees on jälle okei.\nSpektri teises otsas on aga mehed, kes fantaseerivad sellest, et nende üle domineeritakse. Sageli tuleb seda fantaasiat ette siis, kui mees on ise domineerimisest ja juhtimisest tüdinud. Romantilises suhtes mees võib sageli tunda end selle fantaasia osa ebamugavalt – ning sellest mitte oma partnerile rääkida, kuna fantaasia ei klapi päriselu mustritega. Sel põhjusel võib ka juhtuda, et mees läheb oma fantaasiale kuskil mujal rakendust leidma.\n3. Kolmekas ja orgiad\nKolmekad, „neljakad“ ja muud grupikad – mehed tahavad vahel seksuaalset kogemust, mis on rohkem loomalik kui paarisuhtes. Enamik paarisuhteid eeldab monogaamiat, grupikad aga võimaldavad seda monogaamiat ühelt poolt avada ning teisalt väljendada ka oma tundeid pikemaajalise partneri vastu. Siiski on tegu fantaasiaga, mis on küll tore fantaasia, aga päriselus võib kaasa tuua palju jama.\nHeteromehed fantaseerivad sageli seksist vanema naisega, kes tunneb oma keha sedavõrd hästi ning on nii vaba, et seks on võimas. Lisaks kalduvad aastate jooksul kogemusi omandanud naised ka mehe keha tundma paremini, kui nooremad naised seda teevad. See on seksuaalfantaasia, millega enamasti ei kaasne mingeid tundeid või enamat.\n5. Süütud naised\nEsimene kord jääb elu lõpuni meelde ja on väärtuslik, kuna seda juhtub naisega vaid üksainus kord. Mehed fantaseerivad süütuse võtmisest ja naisele seksuaalelu õppetundide jagamisest, kuna see asetab neid võimupositsioonile.\nTantsutüdruk, medõde, raamatukogutöötaja – mehed fantaseerivad sellest, mida nad ei saa. Fantaseerimine tekitab mehes parema enesetunde, kuna unistustes saadakse kättesaamatuse probleemist üle.\nMeestele meeldib vaadata. Sel põhjusel on porno just meeste seas hitt ning naised eelistavad pigem midagi „Viiekümne halli varjundi“ taolist. Sellega võib kaasneda ka fantaasia sellest, et vaadatakse oma enda paarilist kellegi teisega seksimas. Distants annab vaatajale tunde, nagu hoiaks ta asju oma kontrolli all. Ja mõnikord seisnebki fantaasia vaid ilusa naise vaatamises.\n8. Seks avalikus kohas\nIdee seisneb selles, et tehakse midagi keelatut, aga tagajärgedeta ehk vahele jäämata. Ning just see annab sellele fantaasiale kütet. Karistuseta minemapääsemine kujutab seksuaalsete tabude ja seaduse rikkumist.\n9. Seks vabas looduses\nSee on midagi väga algupärast ja orgaanilist, kui seksitakse metsas, rannal või niidul – sest me teeme midagi loomulikku kõige stiihilisemas kohas, looduses. Sobib ka telgis ja magamiskotis müramine.\nMehed on lesbidest sageli väga võlutud, eriti sellistest, kes suudlevad ja seksivad nende tüdrukute või abikaasadega. Kahe naise magamistuppa toomise fantaasia tundub eksootiline, kuum ja keelatud. Mehed kujutavad ette, et lesbiline seks ei ähvarda kuidagi nende mehelikkust püsisuhtes.\nFantaasiate omamine on su isiklik naudingute allikas, hea viis seksuaalsuse ja oma enda seksuaalse mina avardamiseks.


Vastsündinud laps Naistekliinikus - Narvahaigla\nKoduleht›Kliinikud ja osakonnad›Naistekliinik›Vastsündinud laps Naistekliinikus\nLaste ilmaletoomine toimub kas sünnitussaalis või operatsioonitoas. Emale ja isale, kui isa on sünnitusel kaasas, teatatakse vastsündinu sündimise kellaaeg, sugu, sünnikaal ja -pikkus. Ema ja lapse seisundi kohta infot tohib anda vaid sünnitaja nõusolekul.\nSünnitussaalis antakse lapsele isikukoodi, lapse randmetele kinnitatakse ema perekonnanime, lapse soo, sünnikellaaja, -kaalu ja -pikkusega paelad. Vormistatakse vastsündinu arengulugu. Pildistada või filmida last võib valvepersonali loal.\nErakorralisel vajadusel vaatab lastearst vastsündinut kohe pärast sündi, tavaliseslt aga hiljem s.o 1.-2. elupäeval.\nKahe tunni pärast viiakse heas seisundis vastsündinu koos emaga sünnitusjärgsesse palatisse, kus ema saab ööpäevaringset nõustamist ja abi tita toitmisel ja hooldamisel.\nSünnitusjärgses osakonnas. Kui lapsel esineb kohanemishäireid, nosokomiaalse infektsiooni riski või kui on tarvis lapse lisajälgimist või -ravi, annab vajalikust uuringust ja ravist teada pediaater.\nKogu pediaatri poolt määratav vastsündinu ravi ja protseduurid tuleb beebi emaga kooskõlastada.\nSünnitusmajas vaktsineeritakse vastsündinuid tuberkuloosi (BCG vaktsiin) vastu. Vaktsineerimist teostame vaid ema kirjalikul nõusolekul ning võimalusel ema juuresolekul. Emale selgitatakse, millised on tavalised reaktsioonid, mis võib tekkida vaktsineerimise järgselt ja kõrvaltoimete tekkimise võimalust. Immuniseerimispassi tehakse esimene kanne ja antakse see vastsündinu emale.\nReesus-negatiivseid naisi vaktsineeritakse anti-D-globuliiniga pärast sünnitust selleks, et vältida reesus-konflikti võimalust järgmise raseduse korral.\nKõik Eestis sündinud vastsündinud osalevad järgnevates skriiningprogrammides:\nsõeltestimine pärilike haiguste suhtes. Haiguste varajane avastamine annab võimaluse diagnoosida haigusi enne sümptomite ilmnemist, hakata õigeaegselt ravima ja vältida lapse arenguriket, sh intellekti puuet edaspidi.\nkuulmisskriining. Kuulmishäirete varajane avastamine annab võimaluse abistada ja toetada peresid varakult.\nOsakonnas viibimise ajal on vastsündinule vajalikud rõivad ja hooldusesemed haigla poolt.\nHaiglasse kaasa võib võtta beebiriided (sokid, mähkmed, mütsid ja kostüümid).\nSünnitusmajast kojumineku päeval saab ema kaasa:\n+ info lapse terviseseisundi kohta ning juhised, kuidas imikut hooldada ja rinnaga toita;\n+ teabe sünnitunnistuse vormistamise ning sünnitoetuse maksmise korra kohta Narva linnas;\n+ saatekirja ambulatoorsele vastuvõtule, kui edaspidi vajatakse lapse jälgimist neonatoloogi juhtimisel.\nVäljakirjutamine haiglast toimub kell 12:00-14:00 iga päev, välja arvatud pühapäeval. Kuni kella 12:00 toimub lapse plaaniline läbivaatus, hooldus- ja imetamisnõustamine, vajalike eriarstide kontaktandmete jagamine. Lähedastele tutvustamiseks aitab last ilusasti riidesse sättida lasteõde.\nLasteõe või ämmaemanda vastusi vastsündinutega seotud küsimustele ning lahendusi sünnitusjärgsetele probleemidele saate helistades nõustamistelefonile 35 71545 või 35 60613.


Aladdini live-actioni uusversioon tutvustab uut iseloomu | EE.burnbrightlove.com\nAladdini live-actioni uusversioon tutvustab uut iseloomu\nPärast edu Disney live-action uusversiooni Kaunitar ja koletis, fännid olid arusaadavalt põnevil Aladdinto saada sama live-action ravi. Aga mitu teateid tulemas film on lahkunud fännid skeptiline pehmelt öeldes.\nCarrie Fisher tütar Kirjutas südamlikku Speech tema auks\nEsiteks oli uudis, et Jasmine oleks mängivad Naomi Scott, näitleja, kes on Briti ja India asemel Lähis-Ida, nagu kõik märgid originaal lugu. Aladdin mängitakse Egiptuse näitleja Mena Massoudin mis tundub, et on aidanud sile asju üle fännidega, kes olid pettunud Jasmine on casting.\nAga nüüd, Hollywoodi Reporterhas teatas, et seal on täiesti uus characterin live-action versioon loost. See uus tegelane saab mängitud näitleja Billy Magnussen, kes on selgelt valge. Mis teeb uudis isegi raskem fännid neelata, et Magnussen iseloomu nimi on "Prince Anders." Me ei tea nende maatükkide andmed, kuid sa knowthat kõlab ta on rivaal prints, kes on ka konkureerivad Jasmine süda, mis ei kõla nagu Aladdinmany meist kasvas üles koos.\nVäljakuulutamist Magnussen on casting on jätnud fännid tunne väga ärritunud; see on täiesti mõistetav. Filmi, mis on sätestatud iidse Lähis-Ida, kus valged inimesed sõna otseses mõttes ei ole olemas ja lisaks lisada, milline võiks olla valge tegelase loo, mis on selgelt keskendunud viibib õige casting osalejate värvi, nagu loogika Aladdindictates, on segane, sest see on masendav.\nTeil on vaja näha Hilary Duff taasloomine Tema Ebamugav Disney Promo\n"Lugu Aladdin on peaaegu täiuslik. Aga sa tead, mida see on puudu? Valge prints, mis ei olnud originaali." - Ütles keegi kunagi\n- Jay Thomas (@ThisJayThomas) 6. September 2017\nLemme saada see sirge. Kirjutasid nad täiesti uue osa #Aladdin? lihtsalt lisada valged inimesed ?? mida pic.twitter.com/mud0h14kZu\n- Andrei (@towelskirt) 6. September 2017\nKas disney lihtsalt luua kogu eri maatükk Aladdin, et nad saaksid olla valge märk\n- ifrah (@THECHRlSEVANS) 6. September 2017\n- Sandy SPX C7A (@skimcasual) 6. September 2017\nMe täpiline 11 Nostalgiline Callbackid on NewBeauty ja Beast Trailer\nVaata, fännid on siinkohal. Puudus vajadus lisada valge näitleja Aladdin, lugu, mis peaks olema ruumi inimestele värvi, sest see keskendub inimeste elu värvi. Need ruumid on juba nii puudub Hollywood, ja hetkel, see ikka tundub täiesti tarbetu, et suvalise valge iseloomu lisati sellesse väärtuslikku film mingit põhjust.\nMichelle Obama nägu avamisel on põhimõtteliselt kõik meist kodust vaadates\nAmber kuulnud ei ole ametlikult üle elon muskus\n23 lastele turvalist pop laulu, mida saate endiselt nautida\nLisa Rinna oli peaaegu tundmatu, et vaata, mis elab otsekohe


Iga päev kulub otsustajatel 17% tööajast info otsimisele – Juhtimisinfo\nAndres Kukke 15. aug. 2011 Ärianalüütika, Juhtimisinfo\nIga päev kulub otsustajatel 17% tööajast info otsimisele\nOtsustajad vajavad informatsiooni õigete otsuste tegemiseks. Selle kogumiseks kulutatakse aga üha enam aega, kuna erinevaid andmeid on palju ning nende leidmine üha raskem.\nAeganõudvad standardlahendused ei ole piisavad\n80% ettevõtetest piirduvad oma tulemuste analüüsimisel standardse majandtarkvara võimalustega, kus info kättesaamine on suure ajakuluga ning piiratud võimalustega. Reeglina näevad nad ainult minevikutoiminguid ning firma tuleviku ennustamine toimub ajaloo ja kõhutunde baasil. Osa juhte on ehitanud omale keerukaid, funktsioonidega seotud exceli tabeleid, kus mõnel juhul võib olla sadu andmeridu ja tulpasid. Nende töötlemine on tihti ebamugav, vead on kerged tulema ning tulemused ei pruugi olla usaldusväärsed.\nTerviklik ülevaade igal ajahetkel\nEdumeelsed juhid on aga jõudnud lahenduseni, kus lisaks majandustarkvarale on kasutusel ja spetsiaalne ärianalüüsitarkvara. Nii saab erinevaid andmeid kasutada mitte ainult raamatupidamiskeskselt, vaid ka varustada end juhtimiseks vajamineva operatiivse infoga.\nPaindlikku, ettevõtluskeskset aruandlus- ja analüüsikeskkonda, mis lisaks raamatupidamisaruannetele haaraks ka muudes andmebaasides sisalduva kliendi-, toote-, turuolukorra ja muu pehme info, vajavad kõik ettevõtte tipp- ja keskastmejuhid.\nMida suuremad on andmemahud, seda rohkem peaks mõtlema kiiremale ja lihtsamale informatsiooni kogumisvõimalusele, et ettevõttes toimuvast aru saada ja igal ajahetkel omada kiiret ja selgelt ülevaade ettevõtte kui terviku “tervisliku” seisundi kohta.\nMilliseid aruandlussüsteeme teie ettevõttes kasutatakse? Kui palju teil kulub aega vajaliku info hankimisele?\nPosted in Ärianalüütika, Juhtimisinfo and tagged kasulik teada. Bookmark the permalink.\nTegevuspõhine kuluarvestus – mis see on?


Navionics+ Micro-SD/SD GLOBAL (allalaetav) » Raymarine Axiom & Axiom+ » Kaardiplotterid » Raymarine autopiloot, kaardiplotter, kalaleidja, radar, termokaamera.\nAlla on võimalik laadida pea kõik piirkonnad mida Navionics pakub. Piirkonnad on päris sarnased endistele Navionics Gold XL9 piirkondadele ja lisaks veel sonari kaardid Sinu poolt valitud piirkonnale ja ka huviobjektid antud piirkonnas. SOOVITUS: Ärge kunagi laadige vanematele kaardiplotteritele alla kaarti koos kõikide lisadega mida Navionics võimaldab, pigem laadige kaardile omale vajalik ja oma kaardiplotterile jõukohane minimaalne informatsioon. Tänu suuremale kaardimahule plotter kiiremaks kindlasti ei muutu. Kaarti uuendades saab ülesse laadida ka enda kajaloega salvestatud sonari logi ja seda teistega jagada. Navionics+ merekaart võimaldab Raymarine a, c, e, eS, gS ja uutes Axiom plotterites kasutada funktsiooni "Auto Route" mis teekonna algus- ja sihtpunkti vahele kuvab automaatselt Teie alusele ohutu teekonna. (Auto Route ei pruugi igas olukorras toimida, kõik sõltub kaardi detailsusest selles piirkonnas). Tutvu Navionics+ elektroonilise merekaardiga siin: https://www.navionics.com/fin/charts?format=Large&charts=NavionicsPlus#


2014 - Tallinna Kopli Noortemaja\nMeie saavutused 2014 aastal\n4.-6.detsembrini 2014. toimus Salme Kultuurikeskuses tantsuansambli Neposedõ kutsel 15.rahvusvaheline tantsufestival, millest võttis osa estraaditantsustuudio EXTEMP õpetaja Olga Saltõkova juhendamisel. Estraaditantsu kategoorias pälviti diplomandi tiitel. Žürii koosnes tunnustatud tantsupedagoogidest Peterburist (Zara Langolf ja Anna Sitnikova) ja Eestist (Kaie Kõrb, Ene Jakobson ja Ülle Toming).\nEstraadi- ja rahvaste tantsude festivalil 29.11.2014 Lindakivi Kultuurikeskuses esinesid edukalt Kopli noortemaja estraaditantsustuudio EXTEMP tantsijad, kes pälvisid eripreemiad emotsionaalse laetuse ja stiilipuhtuse eest. Stuudiot juhendab õpetaja Olga Saltõkova.\nSloveenias toimunud ajakirja "Kunstimaailm" XIX rahvusvahelisel kunstikonkursil saavutas õpetaja Jelena Voronova 11-aastane õpilane KARIN KOLK 11-15-aastaste osalejate seas II koha valdkonnas "Rahvariided ja folkloor". Palju õnne!\nRahvusvahelisel tantsuvõistlusel „Baltic dance OLYMPIAD“, mis toimus sel sügisel Sankt-Peterburgis, esines edukalt Kopli Noortemaja õpilane ANITA KURÕLJOVA, kes saavutas II koha modernses soolotantsus täiskasvanute arvestuses ning IV koha jazz soolotansus täiskasvanute arvestuses.Palju õnne!\nÕpetaja Jelena Voronova ja tema õpilased Diana Kulakova ja Valeria Pavlenko osalesid Valgevene IV rahvusvahelisel laste joonistuskonkursil\n„Kogu maailma lapsed on sõbrad“\nÕpetaja Olga Saltõkova ja estraaditantsustuudio "Extemp".\nSaavutasid festivalil "Talentide Sõpruskond Tallinnas" 11.-14.- aastaste vanuseklassis II astme laureaadi ja 7.-10.-aastaste vanuseklassis diplomandi tiitlid.\nAnita Kurõljova - „Tallinna tegus õpilane 2014“\n19.mail 2014.a. toimus Tallinna Õpetajate Majas pealinna tegusaimate õpilaste tunnustamine. Konkursi „Tallinna tegus õpilane 2014“ auhinna pälvis ka Tallinna Kopli Noortemaja estraaditantsustuudio KORELLON õpilane Anita Kurõljova.\nAnita õpib noortemajas juba 12 aastat. Ta on esinenud Kopli Noortemaja eest paljudel kontserditel, esindanud noortemaja konkurssidel – KOOLITANTS, linna- , vabariiklikel ja rahvusvahelistel tantsuvõistlustel ning on saavutanud väga häid tulemusi. Anitast on kasvanud silmapaistev soolotantsija ning ta on oma töökuse ja loomingulisusega heaks eeskuju meie õpilastele.\n3. Rahvusvaheline laste joonistuskonkurss\nAS Balbiino eripreemiad konkursilt „Minu jäätis“\nAS Balbiino jäätisepaberi kujundamise konkursil „Minu jäätis“ osales 40 Kopli Noortemaja kunstiringi õpilast õpetaja Jelena Voronova juhendamisel. Eripreemiad pälvisid Valeria Pavlenko (11 a.) ja Anna Perštuk (12 a.).\nÕpilased koos perega ja juhendaja on oodatud autasustamisele Balbiino jäätisetehasesse, kus tutvustatakse neile jäätisetehase tööd ja süüakse üheskoos konkursi võidutöö kujundusega vanilli-koorejäätist Minu jäätis. Kingituseks neile on terve kastitäis uue kujundusega Minu jäätist. Rahvahääletusel saab oma lemmiktööde poolt hääletada kuni 30.aprillini aadressil https://www.facebook.com/Balbiino/app_271742159654826\nKOOLITANTS 2014 finaalis estraaditantsustuudio EXTEMP\nKoolinoorte tantsufestivalil KOOLITANTS 2014 pääses lõppvooru Tallinna Kopli Noortemaja estraaditantsustuudio EXTEMP õpetaja Olga Saltõkova juhendamisel. Rühm esines edukalt lõppvoorus estraaditantsu kategoorias tantsuga „Jalutuskäik Pariisis“ 19.aprillil Nokia Kontserdisaalis.\nPõhja-Tallinna koolide ja lasteaedade lauluvõistlusel SILLER 2014 saavutasid 3-6-aastaste laste vanuserühmas eripreemiad Ilona Dumčiute, kes laulis „Karujõmmi unelaulu“ ja Ilarion Dumčius lauluga „Väikese koka rock“. Lapsed õpivad Kopli Noortemaja mudilaste laulu- ja tantsuringis „Viisikera“ õpetaja Kristina Kodase juhendamisel.\nLaste loomingu festival "Kevad on käes"\nMittemuusikakoolide klaveriõpilaste minifestival MIT/t/MU/uS


Varumehe staatus peaks Raul Musta olümpiale viima\nHispaania murdis koolipoisilikult mänginud Leedu meeskonna\nMaailmameistrivõistluste poolfinaali jõudsid esimestena Hispaania ja Argentina.\nEuroopa jääb teenimatult vaeslapse ossa 1\nSuurte pallimängualade maailmameistrivõistlustel ja olümpiamängude turniiridel jääb alatiseks üles küsimus: kui suur peab olema ühe või teise maailmajao roll?\nEesti korvpallikoondis alustab ülehomme ettearvamatut EM-valiksarja\nFinaalturniiri unistustes elavad eestlased ei tohi alahinnata ka autsaider Taanit.\nBaruto kerkib täna maailma esitosinasse\nKaido Höövelson alias Baruto peaks tõusma täna avaldatavas profisumo edetabelis Maegashira 1. ehk kokkuvõttes 11. või 12. positsioonile.\nÜlipikk Yao Ming vedas hiinlased play-offi\nMM-il sõeluti välja 16 paremat meeskonda, jätkajate seas on kõik 9 Euroopa tiimi.\nMüürsepp mõtles koondisse naasmisele 1\nSportlased tutvustavad Angolat\nKorvpallurid ja jalgpallurid on hiljutises sõjariigis tänavu suvel “kuumad poisid”.\nRocki mäng Rodmani vastu jääb ilmselt ära\nHispaania murdis Saksamaa, Angolal üllatav seeria\nJaapanis jätkuvatel maailmameistrivõistlustel võitis eilses keskses mängus Hispaania Saksamaa 92:71. B-grupis jätkab pärast kolme vooru Hispaania kõrval täiseduga Angola, kes oli 95:73 parem Uus-Meremaast.\nEesti võitis turniiri, tõrvatilk ikka meepütis\nSzombathelys peetud nelja meeskonna turniiril alistas Eesti laupäeval võõrustajad ungarlased 82:75 ja kindlustas esikoha. Eile hommikul ei suudetud aga vähimatki vastupanu osutada Makedooniale, kellele jäädi alla 55:84.\nLeedul ja Serbial MM-il kaks kaotust\nTroonilt tõugatud jänkid loodavad Aasias oma korvpalli uuestisündi\nKuus pikka aastat pole NBA proffidest koostatud tiim võitnud ühtki suurvõistlust.\nKas keegi suudab Kalevit ja Rocki hammustada?\nDalkia/Nybit, Pirita BM ja Tartu Fausto on “lihtsurelikest” ambitsioonikaimad.\nFlora võitles eurosarja mängus vapralt kodus, Levadia Hollandis\nEesti meistrivõistluste kindel liider Tallinna Levadia viigistas UEFA karikasarja teise eelringi avamängus võõrsil Enschede Twentega 1:1. Koduliigas kolmandat kohta hoidva FC Flora ja Taani suurklubi Kopenhaageni Brøndby mängus püsis veel mõni minut enne lõppu, Päevalehe trükki minnes skoor avamata.\nNoortekoondis kerkis A-divisjoni\nKais ja Vesik Luzernis poolfinaalis\nVõimalusterohke pealinna derby lõppes viigiga\nJalgpalliliiga 22. vooru keskses mängus vorpisid FC Flora ja TVMK tulise 1:1 viigi ning kõige enam rõõmustas hoopis meistritiitli poole rühkiv Tallinna Levadia.\nEesti klubidel eurosarjas tugevad vastased\nFIBA karikasarjades osalevatele Tallinna Kalev/Cramole ja Tartu Rockile polnud loosiratas armuline, see-eest saavad Eesti korvpallisõbrad näha heatasemelisi meeskondi.\nJudotreener Aavo Põhjala loob Londoni olümpiat silmas pidades oma tiimi\nNoorte judolootuste esiritta kuulub 22-aastane EM-i pronksimees Künter Rothberg.\nEesti ratsutajad leppisid põhisõitudes kolmanda kohaga\nSelgusid Kalevi ja Rocki vastased eurosarjas\nRatsutamiskoondis püüab kodusel tippvõistlusel kõrget kohta\nKahel eelmisel aastal saavutatud kolmas koht paraneb hea õnnestumise korral. Veskimetsas peetaval Alexela Rahvuste karikasarja etapil algab põhivõistlus täna kell 16.\nBC Kalev/Cramo seisab treenerite palkamisel raske valiku ees\nEesti meistri BC Kalev/Cramo juhendamisest on huvitatud kaks serblasest treenerit.Kui eelmisel nädalal viibis Eestis Poola koondise endine peatreener Veselin Matic, siis eile-täna peetakse Tallinnas kõnelusi Slobodan Nikoliciga.\nTartu Rock sõlmis lepingu peatreener Algirdas Brazysiga 1\nMarcello Lippi ja Jürgen Klinsmann panid ameti maha\nSaksamaa koondise peatreeneriks saab Klinsmanni senine parem käsi Joachim Löw.\nLekkiv kaitse tõi TVMK-le Meistrite liigas kaotuse\nJõudnud 0:2 kaotusseisust viigini, kaotas Eesti meister lisaminuti värava tõttu 2:3.\nKorvpalli meistriliiga laienes kümne võistkonnani\nMaria Šarapova langes Wimbledonis konkurentsist välja 1\nWimbledoni turniiri finaali jõudsid naistest Amelie Mauresmo ja Justine Henin.Maailma esireket, prantslanna Mauresmo murdis lõpuks needuse ja mängis end esmakordselt Wimbledoni muruturniiri finaali. Ta alistas 6:3, 3:6, 6:2 kahe aasta taguse meistri Maria Šarapova (Venemaa).\nMartin Müürsepp otsustab koondisse tuleku kuu lõpus\nGert Kullamäed ei õnnestunud siiski korvpallikoondisse tagasi meelitada. Eesti nimekaim korvpallur Martin Müürsepp kinnitas, et langetab rahvuskoondisega liitumise osas otsuse kuu lõpus.\nKORVPALL: Kriisa naasmas Kalevisse, sihikul veel Kangur, Sokk ja Arbet\nKannapööret tegev Eesti koondise mängujuht Valmo Kriisa on Hollandist lahkumas. Kriisa peab läbirääkimisi BC Kalev/Cramoga.\nLeonid Gulov lahkus ja naasis neljapaati, Jüri Jaanson haige\nKui Murphy seaduse kohaselt üks tee peab käänuline olema, siis see nii ka on.\nJALGPALL: Süües kasvab sakslaste isu\nJALGPALL: Rodriguezi iluvärav viis Argentina edasi\nJALGPALL: Lehmann õnnelik, Kahn mossitab\nPortugali treener Scolari võitis MM-il kümnenda mängu järjest\nSamuti edasi pääsenud Mehhiko võib vaid ennast kiruda, et pidi leppima kaotusega.\nNoored upitavad Hispaaniat tippu\nHispaania jalgpallikoondis tagas maailmameistrivõistlustel võitlusliku 3:1 võiduga Tuneesia üle kindla edasipääsu kaheksandikfinaali.\nDalkia/Nybit võib halval juhul laiali minna 3\nSõudjad ajavad Luzernis neljapaadi lõpuks veele\nJämsä ja Endrekson näitasid tõusvat vormi, vanameister Jaanson liigub ülesmäge.\nŠveits parimas seisus, Prantsusmaad aitab võit\nPrantslased lõid lõpuks küll värava, aga pidid Lõuna-Korea vastu leppima 1:1 viigiga.\nKes väärib rohkem kohti?\nEuroopal võiks MM-idel olla 16, Panameerikal 8, Aasial-Okeaanial ja Aafrikal 4 kohta.\nBrasiilia murdis südika Austraalia vastupanu\nArgentina ja Holland said “surmagrupist” edasi\nArgentina tegi MM-i võimsaima etteaste, purustades Serbia ja Montenegro 6:0. MM-i eel paljude spetsialistide poolt tugevaimaks ristitud C-alagrupis sai põnevus ootamatult kiiresti läbi.\nNybit Balti liigast väljas, Tanel Sokk Kalevisse? 1\nBalti liiga juhtkond lükkas tagasi Dalkia/ Nybiti soovi osaleda järgmise hooaja turniiril. See võib tähendada Nybiti langemist amatöörlikule tasandile.\nPrantsusmaa alustas hädise 0:0 viigiga\nPrantslased peavad õnne tänama, et Šveitsi pallurid ühegi väravani ei jõudnud.\nVõimsa lõpuspurdiga tegi Austraalia enda vutiajalugu\nViimase kümne minutiga pööras Austraalia 0:1 seisu Jaapani vastu 3:1 võiduks.\nValmo Kriisa jätkab nii koondises kui ka Groningenis 1\nArgentina alustas väärt võiduga\nKORVPALL: Kokkuleppemängude saagast ei jäänud puutumata ka Audentes 2\nAudentese treener Jaanus Levkoi nõuab valskuseni viinud põhjuste väljajuurimist. 5. mail kirjutas Eesti Päevaleht neidude A-vanuseklassi meistrivõistlustel toimunud sohitegemisest, kus pidamata jäänud mängude kohta vormistati mõlema poole teadmisel fiktiivsed protokollid.


Ravimiamet: numbrid tõestavad koroonavaktsiini ohutust noortele – Pealinn.ee\nRavimiamet: numbrid tõestavad koroonavaktsiini ohutust noortele (1)\nRavimiameti ohutusjärelevalvebüroo juhataja Maia Uusküla selgitas Postimehele, et koroonavaktsiini tüsistusi noortel ei ole olnud või siis ei ole nendest teada antud, vahendas BNS.\nNeljapäevahommikuse seisuga on 26 546 alla 18-aastast eestimaalast saanud vähemalt ühe annuse Covid-vaktsiini, enamik neist Comirnaty vaktsiini. Vaktsineerimiskuur on lõpetatud 9100 noorel.\n«Ravimiametile on 11 korral teada antud alla 18-aastase nooruki vaktsineerimise järel tekkinud reaktsioonidest, neist 8 juhul kirjeldati kergeid reaktsioone, mis möödusid mõne päevaga: nohu, köha, väsimus, üksik hematoom, jäsemevalu, peavalu, iiveldus, oksendamine, palavik, külmavärinad, süstekoha reaktsioonid ehk punetus, turse, valu,» loetles Uusküla.\nKahe juhtumi puhul kirjeldati allergilist reaktsiooni. 13-aastasel noorukil tekkis allergiline reaktsioon vahetult pärast vaktsineerimist. Ta vajas tavapärast ravi ja paranes. «See näitab, kui oluline on jääda pärast vaktsineerimist veel kohale. Tõsine allergiline reaktsioon vajab alati ravi,» toonitas Uusküla.\nTeine allergiline reaktsioon ilmnes 14-aastasel tüdrukul 48 tundi pärast vaktsineerimist, tal lõi välja laialdane urtikaaria ehk nõgestõbi, mis vajas ravi. Tüdruk paranes.\nTäna teatati ravimiametile ka stressireaktsioonist, kus 15-aastane nooruk minestas 13 minutit pärast süsti – seda ei hinnata küll vaktsiini kõrvaltoimeks, vaid ärevusest tingitud reaktsiooniks tõenäoliselt süstimisprotseduurile. Pärast toibumist noormees ravi ei vajanud.\nUusküla hinnangul peaksid numbrid tõestama seda, et vaktsiin on ohutu.\n7. aug. 2021 11:45\nVenemaal näiteks alla 18 - aastaseid kui riskirühma ei vaktsineerita. Enne vaktsineerimist mõõdetakse vererõhku. Raviarst võib vaktsineerimise ka ära keelata. https://ria.ru/20210716/medotvod-1741614835.html?utm_medium=referral&utm_source=lentainform.com&utm_campaign=ria.ru&utm_term=1245878&utm_content=9469185


Tegusa Eesti stipendium | Sotsiaalsete Ettevõtete Võrgustik\nTegusa Eesti stipendium\nStipendiumikonkurss pole hetkel kandideerimiseks avatud.\nHindamine: Avaldusi hindab Olympic Online meeskond jaanuarikuus kahes voorus. Esimeses voorus hinnatakse laekunud avaldusi. Teises voorus kutsutakse kõige huvipakkuvamad kandidaadid vestlusele. Läbipaistvuse huvides märgime siinkohal, et SEV-i meeskond on küll hindamisprotsessi juures, kuid ei osale hääletamisel ega langeta otsuseid.\nNB! Mõnel eelmisel korral oli vestlusest kasu ka mõnel kandidaadil nendest, kes stipendiumit ei saanud. Nimelt otsustas Olympic nende teenuseid osta!\n1. Sotsiaalse ettevõtte ühiskondliku mõju suurus ja ärimudeli tugevus.\n2. Stipendiumi kasutamise väikeinvesteering loob organisatsioonis jääva väärtuse (nt toetab püsiva töökoha loomist).\n3. Kandideeritakse selge väljundiga arendusprojektiga, mille on võimalik stipendiumi saamisel 3 kuu jooksul kindlasti ellu viia. Tähtaja osas on võimalikud erandid.\n4. Stipendiumiga toetava arendusprojekti sihtrühmaks ei ole alla 21-aastased nn tavalapsed ja -noored. Kui arendusprojekti sihtrühmaks on alla 21-aastased, tuleb selgelt põhjendada nende kriitiliselt tõsist olukorda (nt erivajadus, asenduskodus viibimine vms).\n5. Samaväärsete taotluste korral on hindajatel õigus eelistada neid organisatsioone, kes:\n5.1 pole varasemalt Olympic Casino AS-ilt toetust saanud;\n5.2 suudavad ise panustada stipendiumi saamise ja kasutamisega seotud kommunikatsiooni.\nKüsimused ja mured: stipendium [at] sev.ee Mahukaks sisuliseks nõustamiseks SEV-i meeskonnal kahjuks piisavalt vabatahtliku töö aega pole, kuid suhtleme ja oleme sel teemal toeks ikka!\nOlympic Casino asutas suvel 2012 koostöös Sotsiaalsete Ettevõtete Võrgustikuga “Tegusa Eesti” stipendiumifondi sotsiaalse ettevõtluse tunnustamiseks ja edendamiseks Eestis. 3000-eurost stipendiumi anti esmalt välja neli korda aastas, alates 2013. aastast taandus see kahele korrale.\nEsialgu on stipendium mõeldud SEVi liikmetele, kuid liikmelisuse kriteeriumidele vastavad organisatsioonid on oodatud võrgustikuga liituma. Liikmelisuse ja liitumisega seotud küsimustele saab vastused SEVi liikmesuhete koordinaatorilt Aune Lillemetsalt.\nPeamiseks valikukriteeriumiks on projekti senised saavutused, edumeelsus ning elujõulisus. Stipendiumeid antakse juba tegutsevatele algatustele, milles näeme tugevat potentsiaali edasiseks arenguks. Stipendium ei ole sihtotstarbeline ning ettekirjutusi preemia kasutamiseks meie poolt ei tule, kuid loomulikult võiksid stipendiaadid toetuse suunata olemasoleva projekti arendamisele ehk siis ühiskonnale kasu toomise suurendamisele.\nsügis 2015 – MTÜ Pohlad/Looming Hostel


Nordika Elukindlustuse erirezhiim ja tegevusload lõppenud\n12. juuli 2002 kell 9:40\nNordika Elukindlustusele mais kehtestatud erirezhiim ja kindlustusandja tegevusload on lõppenud.\nTulenevalt finantsinspektsiooni juhatuse 11.07.2002.a. otsusest ja Nordika Elukindlustuse AS-i kindlustusportfelli üleandmisest ERGO Elukindlustuse AS-ile on Nordika Elukindlustuse AS-i suhtes alates 13.05.2002.a. kehtestatud erirezhiim lõppenud, teatas finantsinspektsioon.\nSamuti on lõppenud Nordika Elukindlustuse AS-i kindlustusandja tegevusload. Nordika Elukindlustuse AS-i kindlustusportfelliga seotud õigused ja kohustused on läinud üle ERGO Elukindlustuse AS-ile.\nFinantsinspektsioon lähtus Nordika Elukindlustuse AS-i suhtes erire?iimi kehtestamisel ja kindlustusportfelli üleandmisel ERGO Elukindlustuse AS-ile kindlustusvõtjate ja kindlustatute huvide kaitsest.\nFinantsinspektsiooni hinnangul aitasid nimetatud meetmed kaasa kindlustussektori usaldusväärsuse tagamisele.


Teisenda AU mõõtühikuks Rooma miil (Astronoomiline ühik mõõtühikuks Rooma miil)\nAU to Rooma miil\nAstronoomiline ühik to Rooma miil\nKui palju on Rooma miil ühes Astronoomiline ühik?\n1 Astronoomiline ühik [AU] = 101 147 985,598 38 Rooma miil - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Astronoomiline ühik mõõtühikuks Rooma miil teisendamiseks.\nTeisenda Astronoomiline ühik mõõtühikuks Rooma miil (AU mõõtühikuks Rooma miil):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '419 Astronoomiline ühik'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Astronoomiline ühik' või 'AU'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Pikkusühikud'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '70 AU na Rooma miil' või '67 AU to Rooma miil' või '41 Astronoomiline ühik -> Rooma miil' või '89 AU = Rooma miil' või '11 Astronoomiline ühik na Rooma miil' või '15 Astronoomiline ühik to Rooma miil'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(48 * 94) AU'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '419 Astronoomiline ühik + 1257 Rooma miil' või '60mm x 35cm x 40dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.


Satechi käivitab USB-tüüpi C-tüüpi Hubi koos Apple MacBook Pro-ga - WebSetNet\nSatechi käivitab USB Type-C Pro Hub Etherneti jaoks Apple MacBook Pro jaoks\nMacBook Pro on paljudele inimestele üsna katastroofiline liiga delikaatne klaviatuur mis on ühine kaebus. Paistab, et tolm võib klahvide alla kukkuda, mis põhjustab nende töö häireid - halvendav kogemus. Teie on tõesti olnud defektne ekraaniga tegelemine - kulukas ja tüütu ebaõnnestumine.\nÜks suurimaid kaebusi MacBook Pro kohta on siiski sadamate puudumine. Apple läks kõik sisse ThunderBolt 3 / USB-C-s, jättes traditsioonilise USB-tüüpi A-tüüpi porti, videoväljundi või kaardilugeja. Õnneks on see hõlpsasti lahendatav dongle ja dokkide ostmisega. Täna käivitab Satechi uus USB-C "Pro" keskus uusimatele MacBook Pro sülearvutitele - nii 13 kui ka 15-tolline. See mitte ainult ei lisa kahte USB-tüüpi A-porti, vaid ka Ethernet-, HDMI- ja mikro-SD-kaardi lugejat. Ja jah, see pakub läbilaskevõimsust.\n"Tõhus keskus pakub Gigabit Etherneti porti, USB-C jõudlust (kuni 87W), kahte USB 3.0 pordi ja micro SD-kaardi pesa, et täita kõik andmeedastuse vajadused. Tänu oma harjatud alumiiniumist viimistlusele on Ethernet-tüüpi tüüp-C-tüüpi jaotur täiendanud Apple'i tarvikuid ja täiustab ideaalse kodu- või mobiilse kontori seadistusi, "ütleb Satechi.\nLisaks sellele ütleb ettevõte: "Rummu sisseehitatud Gigabit Etherneti porti luuakse kiire traadiga võrguühendus, mis sobib ideaalselt madala Wi-Fi-ühendusega kohtadele või suurte failide ülekandmiseks turvalises võrgus. See toetab 10 / 100 / 1000Mbps. Satechi alumiiniumi tüüp-C-tugi Ethernetiga võimaldab kasutajal nautida kristallselget 4K HDMI-videot ühilduvates 4K-monitorides suurepärase suure eraldusvõimega ekraanile. "\nKuigi Satechi USB Type-C Pro Hub koos Ethernetiga saab tehniliselt 4K-i teha, on see piiratud vaid 30Hz-yuck-ga. Paljude jaoks on see vastuvõetamatu. Kui teil on 1080p-monitor, peaks 60Hz olema lihtsalt saavutatav. Kuigi Micro SD kaardi pesa on hinnatud, oleks täisformaadiline variant olnud eelistatud - eriti professionaalsete fotograafide jaoks.\nKui olete huvitatud selle ostmisest ennast, võib see olla nii Amazonase ruumis hallil kui ka hõbedal siin. Kuigi $ 99.99 võib tunduda palju raha, et lisada need sadamad eeldatavale Pro-sülearvutile, on Satechi tuntud kvaliteetsete toodete eest, seega peaks see olema kulukas.\nSildid:õun विंडोज 10 प्रो लैटेस्ट बिल्ड\nSee on pettumus. Apple'i 13-tolline MacBook Pro koos Touchiga ...\nMiks Apple MacBook Pro Touch Bariga skoori 1 / 10 iFixit Repairability Rating\nTim Cook kinnitab Apple'i keskendumist autonoomsetele juhtimissüsteemidele Apple ...\nTim Cook kinnitab, et Apple keskendub autonoomsetele juhtimissüsteemidele\nBrinks Home Security suhtub teistsugusesse lähenemisviisi ...\nBrinks Home Security Array nutikas klapivarjuga laaditakse aku päikeseenergiaga\nSerenity Caldwell on kirjutanud ja räägib ja võrgutanud…\nSiin on watchOS 3 kümme kõige vähem hinnatud funktsiooni


Kelli ja Kaarli matkajutud vol.2 - Matkavarustus | MATKaBLOGI - matkajutud matkajalt matkajale\nEsileht/Ferrino, Fjällräven, Jutud, Matkamine, Nõuanded/Kelli ja Kaarli matkajutud vol.2 – Matkavarustus\nNagu kirjutas Tõnu Jürgenson oma raamatus „Seljakotiga looduses. Matkaselli taskuraamat“ (mis on meie arvates parim raamat algajale matkahuvilisele esimeste teadmiste kogumiseks): „Sama varustusega, mida kasutas Edmund Hillary 1953. aastal, on võimalik ka täna Everesti vallutada. Kuid mõistlikum on seda teha siiski tänapäevaste vahenditega, sest teadus ja tehnika on edasi arenenud.“\nMatkavarustuse saab sisuliselt jagada kaheks: vajalik varustus, ilma milleta matkale minek on pigem ellujäämiskursus. Ning mugavusvarustus, ilma milleta saab matkal kenasti hakkama, aga mis suuremal või vähemal määral sisendavad igasse matkaselli sutsuke heaolutunnet.\nVajaliku matkavarustuse alla kuuluvad\nMugav ja inimese anatoomiliste eripäradega sobiv matkaseljakott\nKui on tegemist ööbimisega matkaga ning kannate magamisvarustust kotis ise kaasas, võiks kott olla vähemalt 60-liitrise mahutavusega. Nii saab kõik varustuse mugavalt kotti sisse panna ega pea tundma ebamugavust, kui kotist väljapoole kinnitatud asjad kõiguvad ning raskuskeset pidevalt liigutavad. Kotti tuleb ostmisel kindlasti selga proovida, sest kõik kotid ei sobi kõikide inimeste seljakujuga. Minu lemmik matka seljakott on Jack Wolfskin Denali ja Kaarli lemmik on Fjällräven Kajka.\nFerrino MANASLU 2 – Tehniline telk kahele inimesele aastaringseks kasutamiseks.\nVahend, mis võimaldab määrata enda asukohta\nIlmselt on kõikidel inimestel, kes seda artiklit loevad, olemas nutitelefon – see teeb üldiselt oma töö meie kõrgelt arenenud IT-riigis kenasti ära ning Google Mapsi abiga on võimalik isegi lume alla mattunud rabalaudtee üles leida. Meie ise kasutame RMK äppi, kus on jalgsi orienteerumiseks käepärasem kaart sees. Hea lahendus on ka GPS-iga pulsikell, millel on track-back funktsioon – ära eksides juhatab tuldud teed tagasi (nt. Suunto 9).\nElu on näidanud, et vihmase ilmaga on oluliselt mugavam ja kuivem magada telgis kui lageda taeva all. Kaasaskantava kinnisvaraga on pisut teisiti kui tavaelus – metsas ei loe põhimõte, mida suurem, seda uhkem. Iga liigne kilo lisab kotile raskust. Meie veame kaasas üsna kitsast ja väikest telki, aga ruumikitsikuse kaalub üles kerge kaal ja hea veepidavus. Hea talvetelgi näide kahekesi matkal käies – Ferrino Manaslu ja MSR Elixir.\nMagamismatt ja magamiskott\nKahjuks nullkraadiga ellujäämiseks ainult sellest ei piisa, kui oled öösel kuiv, soe võiks ka olla. Seda soodustavad näiteks temperatuurile vastav magamiskott ja külmast maapinnast isoleeriv magamismatt. Meie vaieldamatud lemmikud on Therm-A-Resti isetäituvad matid, millega ei ole külma tundnud isegi -22 kraadi juures, ning Fjällräveni kolme hooaja magamiskotid oma kerguse ja soojuse tõttu.\nMatkapliit jm. söögitegemiseks vajalikud vahendid\nAlati ei saa lõkkele lootma jääda. Võib juhtuda, et planeeritavas lõkkekohas ei ole kuivi lõkkepuid ning metsaalune on lakkamatust vihmast läbi vettinud. Tänapäevased moodsad akupangad ei ole veel arenenud sellisele tasemele, et võimaldaks ära rahuldada mikrolaineahju energiavajaduse, seega on kõige mugavam lahendus gaas. Alternatiivid on ka piirituspõleti ja bensiinipõleti, ent piirituse efektiivseks kasutamiseks on null kraadi liiga külm ning bensiinipõletid on mõeldud külmemasse kliimasse. Sügisel ja talvel matkamiseks on mõistlikum kaasa võtta talvegaasi, mis külma ilmaga on efektiivsem kui tavaline suvegaas. Meie ustav matkapliit on Primus Express Spider – ämblikpõleti on stabiilsem kui gaasipurgi otsa keeratav põleti, sest raskuskese on maapinnale lähemal.\nÄmblikpõleti on stabiilsem kui gaasipurgi otsa keeratav põleti.\nKorralik taskunuga igasugusteks elujuhtumiteks –\nsuitsuvorsti lõikamiseks, kartuli koorimiseks, lõkke alustamiseks laastude tegemiseks või sideme lõikamiseks. Kõige vastupidavam ja efektiivsem tööriist on meie kogemuste järgi Victorinoxi taskunuga (Kaarli lemmik Victorinox Ranger Grip 79 – suur ja lukustuv tera, korralik saag, millega oksi saagida).\nVeefilter – aitab hõlpsasti muuta järve- või jõevesi joogikõlblikuks ka ilma keetmata. Nt: MSR Trailshot filter.\nPealamp, sest kogemus on näidanud, et metsas ei ole tänavavalgustust ja sokkide käsikaudu leidmine võib aega võtta pool tundi.\nVeidi ka mugavusvarustusest\nMatkapadi. Jope saab ju ka pea alla panna, aga parim padi on ikkagi padi.\nVahtplastist istumisalus, mis kaitseb niiskel ja külmal pinnal istudes põiepõletiku eest.\nMatkakepid – aitavad pikal retkel säästa põlvi ülekoormuse eest, mida tekitab seljas istuv lisaraskus.\nKokkupandava jalaga plastikust või terasest veinipokaal – äärmiselt tore leiutis, kui on soovi matkapäeva lõpus end lemmikveiniga premeerida või mõnd olulist tähtpäeva tähistada.\nLoe ka: Kelli ja Kaarli matkajutud vol.1 – Kus me matkame ja miks see meile meeldib\nAutor Kelli Saar| 2021-03-25T09:53:15+00:00\tjaanuar 31st, 2020|Ferrino, Fjällräven, Jutud, Matkamine, Nõuanded|jalgsimatk, matkamine, Matkasportlane soovitab|0 Kommentaari


Pea iga viies töötaja on töökohal kogenud vägivalda | Bioneer\nPea iga viies töötaja on töökohal kogenud vägivalda\nUuringud näitavad (Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur), et 5-20% Euroopa töötajatest on töökohal kogenud vägivalda ja ahistamist. Pärnus Rannahotelli konverentsikeskuses on käimas kahepäevane üle-eestiline laste asendus- ja turvakodude töötajate koolitus „Toimetulek agressiivse käitumisega“.\nSEB Heategevusfondi tegevjuhi Triin Lumi ütlust mööda on väga oluline toetada asenduskodudes töötavate inimeste enesearengut, et neil oleks rohkem teadmisi sellest, kuidas olla lapsele toeks tema kriisihetkel – et neid paremini mõista ja aidata ning väheoluline pole ka töötajate enesekaitse, kui teenusel viibiva noore käitumine võib olla ohtlik: „Suurimaid väljakutseid on lapsed, kes kasutavad oma haigetsaamise, viha ja agressiivsusega toimetulekuks meetodeid, mis teisi või neid endid kahjustavad,” rääkis Lumi.\nKursus tutvustab lähenemisviise ja annab osalejatele oskused väljakutsuvates – ähvardused, agressioon, vägivald - olukordades efektiivselt ja professionaalselt sekkuda. Fookus on olukordadel, kus lapse ja nooruki käitumine võib olla enesele ja teistele ohtlik.\nAiriin Demir, kliiniline lastepsühholoog ja verge-koolitaja: „Vägivallaga kooselu ei tohiks kuuluda meist kellegi igapäeva, probleem tuleb tõstatada ja sellega tuleb tegeleda. Asendushoolduse süsteemis töötavate inimeste jagatud lugudest selgub, et agressiivsusega toimetulek on nende töö lahutamatu osa. Verge metoodika baaskoolitus annab osalejatele oskused, kuidas inimväärselt ja turvaliselt sekkuda füüsilist agressiooni sisaldavatesse olukordadesse: laste omavahelised kaklused, vara lõhkumine, enesevigastamine, ähvardamine, füüsilised rünnakud jmt.“\nKoolitajad Airiin Demir ja Martin Kallavus on sertifitseeritud verge metoodika treenerid. Airiin on kliiniline lastepsühholoog, kes on pikaaegselt töötanud tõsiste käitumishäiretega noortega. Martin on lõpetamas õpinguid õigusteaduses ning ta on verge metoodika peatreener Eestis.\nVerge metoodika on Eestisse jõudnud Norrast, kus seda on efektiivselt 20 aastat kasutatud eelkõige sotsiaal-, haridus- ja tervishoiu valdkonnas. Sõna“verge“ tähendab hoolima ja kaitsma ning fookuses on nii kliendi kui ka töötaja turvalisus vägivalla ennetamisel kui ka sekkumisel.\n09. 11. Algas kampaania „Milline meeskuju tahad sina olla?“\n15. 06. Täna on eakatevastase vägivalla teadvustamise päev\n21. 10. Inimkaubanduse ohvritele on abi, kaitse ja toetus olemas\n06. 10. Riik tahab tunnustada inimesi, kes on aidanud vägivalda ära hoida


Läti automüük lööb rekordeid\nLäti autoturg on tänavu hüppeliselt kasvanud. Kui mullu registreeriti nelja kuuga 1239 uut autot (valmistamisaasta 1996 ja 1997), siis tänavu on 1997. ja 1998. väljalaskeaastaga autosid registreeritud juba 2258. Nagu Eestis oli eriti edukas aprill, mil Lätis registreeriti 753 autot (senine edukaim kuu oli märts 609 autoga).\nMudelitest on Lätis nagu Eestis populaarseimad väikesed keskautod ja keskautod. Nelja kuuga on arvele võetud 58 Honda Civicut ja 47 Ford Mondeod.\nVäga hästi lähevad Lätis kaubaks ka maastikuautod -- aasta alguses paaril kuul Eestiski absoluutses tipus trooninud Honda linnamaasturit CR-V on registreeritud 44, õige napilt jääb Hondale alla Mitsubishi Pajero, mida on registreeritud 40.\nMaikuised müügikokkuvõtted selguvad lähipäevil, aga kõigi eelduste kohaselt löödi aprilli tulemus üle, sest aprillis toimunud Riia autonäitus mõjus Läti autoelule elavdavalt.\nLäti majanduslehe Business & Baltija autoanalüütik Anatoli Koleda kinnitas, et näitusel sõlmiti hulganisti ostu-müügi lepinguid ja need autod jõudsid enamikus kohale mais.\nKuna Lätis ei kehti autode maaletoomisel nii ranged reeglid kui Eestis, on sealne autoturg meie omast märgatavalt kirjum. Kui ÄP igakuises müügitabelis on 32 automarki, siis Läti omas tervelt 49 -- eksootilisematest näiteks Isuzu, Plymouth, Eagle, GMC, Porsche ja isegi Tata (India maastikuauto).\nVõrreldes mullusega pole pilt siiski enam nii kirju -- siis registreeriti ka üks uus Dacia ja üks Maruti.


Külaelanikud ei taha sadamasse tuugenit - Saarte Hääl\nKülaelanikud ei taha sadamasse tuugenit (30)\nMustjala valla Pahapilli küla elanikud on mures Varese sadama arendaja Harry Raudvere plaani pärast püstitada sadamasse võimas tuulegeneraator.\nARUTELU EEL: Krista Saarna, Tiit Vimberg ja Grete Karvak (pildil koos tütar Girteliga) loodavad arendajalt oma küsimustele vastused saada.\nEile ennelõunal oli Mustjala vallamajas kavas Varese sadama detailplaneeringu avalik arutelu, kuhu saabusid ka sadama naabruses asuva Pahapilli küla elanikud.\n“Tahame saada arendaja Harry Raudvere vastuseid, mis plaanid tal Varese sadamaga täpselt on ja miks tal nii suurt ja võimsat, 2,5-megavatist tuulegeneraatorit tarvis on,” ütles enne eilset arutelu Pahapilli külavanem Krista Saarna. “Päris mitu elamut asub kavandatavale tuulikule liiga lähedal – lähemal kui 300 meetrit.”\nKui Pahapilli elanikest osalesid eilsel arutelul peale Saarna veel Tiit Vimberg ja Grete Karvak, siis Varese sadama arendaja Harry Raudvere kohale ei ilmunud ega saatnud kokkusaamisele enda asemel ka kedagi teist. Vallavalitsust esindas kokkusaamisel vaid maanõunik Ilmar Pungar, kes pidi tõdema, et teab vaid seda, mis on detailplaneeringus kirjas, täpsemaid vastuseid peaksid külaelanikud küsima arendajalt.\nEhkki Pungar luges detailplaneeringu dokumendi kuulajatele ette, jäi Tiit Vimbergi sõnul talle seadusesätete rägastikus selgusetuks, millised oleksid Varese sadama teised funktsioonid peale kalasadama ja missugune on arendaja lõplik eesmärk.\n“Praegu näeb meie külakogukond, et arendaja põhiline eesmärk on püstitada sadamasse elektrituulik,” tõdes Vimberg. “Me ei mõista aga, miks on sadamasse, inimeste elamute lähedusse vaja nii võimsat, 2,5-megavatist tuulikut?”\nVimberg tõi võrdluseks Virtsu sadama lähedal kõrguvad tuulikud, mille võimsus on tema andmeil 2,3 megavatti ja kõrgus koos rootoriga 125 meetrit.\n“Kas tõesti ei näe keskkonnaamet ja vallavalitsus siin mingit probleemi ja võimalikke mõjusid?” imestas Vimberg. Tema sõnul oleks naiivne arvata, et nii võimas tuulik ei põhjusta erilist mürareostust, rääkimata visuaalsest reostusest.\n“Sadama kordategemist me loomulikult pooldame, aga tuulikut nii oma kodude lähedal mitte,” lausus Grete Karvak.\nKuna Harry Raudveret ega tema esindajat kokkusaamisel polnud, jäi külaelanikel saamata vastus küsimusele, kuidas arendaja tagab selle, et Varese sadamat tulevikus aktiivselt kasutama hakatakse, kui lähedal asub süvasadam.\nPahapilli esindajate sõnul ei saa nad praegu kindlad olla ka selles, et ehitustööde ajal ei hakka raskeveokid sadamasse sõitma läbi küla.\n“Kas meie ümbruskonna harrastuskalurid pääsevad oma paatidega edaspidi sadamasse?” muretses Karvak. “Vahepeal lasi Raudvere ju sadama väravad sulgeda.”\nTiit Vimberg luges planeeringust välja, et kütusekäitlemispunkt on plaanis rajada kõrvalkinnistu piirist kõigest meetri kaugusele, ja juhtis sellele Ilmar Pungari tähelepanu.\n“Kui tõesti nii on, tuleb see teistmoodi planeerida,” nõustus Ilmar Pungar.\n27. jaanuaril võttis Mustjala vallavolikogu vastu otsuse Pahapilli küla Varese sadama detailplaneeringu algatamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise koostamise mittealgatamise kohta.\nHarry Raudvere, Varese sadama arendaja:\nMiks ma detailplaneeringu avalikule arutelule ei tulnud? Kas see oli tõesti täna (eile – toim.)? Mul oli kalendris kirjas, et homme, kolmapäeval. Teadsin raudselt, et see on homme.\nPahapilli külarahvas võib ju arvata, mida tahab, ega siis külarahvas ela teiste inimeste elu. Mille peale see külarahvas leilis ei ole? Nad on kõige peale leilis. Praegu kestab kaks kohtuasja, arvavad, et kui sadama muuli süvendada või seal ehitada, siis see segab kõiki ümberkaudseid inimesi, võtab nende koerte karva lahti, nende une ära.\nNeil on alati midagi viga. Nad ei tee ise mitte midagi, ainult istuvad ja vinguvad. See on selle küla raudne trend.\nMina ei saa külaelanike kartusi ära võtta. Väikesed lapsed arvavad ka, et koll elab kapis, mida ma teha saan. Kui inimesed ei ole kaasaegse eluga kursis, ei ole mina mingi õpetaja, kes selgitab neile, et tegelikult on asjad teistmoodi. Kuidas ma saan neile selgeks teha, et see tuulegeneraator ei põhjusta vähimatki probleemi külaelanikele? Kui tuult ei ole, siis tuulegeneraator seisab, ja kui on kõva tuul, on Varese rannas selline mühin ja mürin, pole tuulegeneraatori häält sugugi kosta.\nMul on väga palju kogemusi tuulegeneraatorite planeeringutega. See on ikka nii, et alguses on kõik vastu, aga kui neile raha pakkuda, siis tuulegeneraatori müra muutub muusikaks.\nKas see investeering, et sadam korda ja ilusaks saab, ei ole siis külarahva jaoks tõesti boonus?\nLisatud: 28.06.2017 / 01:00\nOi-oi. Härra Raudvere võiks ennast suhtlemiskoolitusele kirja panna. Või et matsirahvas ainult istub ja vingub. Kindlasti oleks meeliülendav tuugeni seljast matsirahvale pähe sülitada. Praegune vastu tuult sülitamine ei anna mingil juhul soovitud tulemust.\nLisatud: 28.06.2017 / 01:31\nVäga piinlik lugeda, et sellise suhtumisega ametnik on olemas. Kuupäevadest kinni ei oska pidada või on tõesti inimliku eksitusega tegu? Kahtlen, sest ülbus ja üleolevus matavad ju enda alla. Kangesti tekib tahtmine küsida, et kas linnahärra tuli matsidele kultuuri tooma, kuid enda on millegipärast ilma jätnud?\nLisatud: 28.06.2017 / 02:33\nSelline keelan-käsen-poon-lasen suhtumine muutus tavaliseks tänu Reformierakonnale, otsa tegid omal ajal lahti nii sm Ansip kui ka sm Ligi. Ja nagu näitab ka muu maailma kogemus (nt Trump, Putin jne), siis just naistele meeldivad sellised mehed, kellel nö mööda maad järele lohiseb … Kuna naised on usinad hääletajad, siis reeglina nemad otsustavad kas nn kõva mees saab kuhugi valitud või mitte.\nLisatud: 28.06.2017 / 07:51\nSee Pahapilli küla on saanud oma elanike järgi küll õige nime. Neil on iga asja peale pill lahti. Ei oskagi kohe kokku arvata neid leheartikleid, kus nad jälle millegi peale vinguvad. Küll ei meeldi neile, kui keegi sadamat arendab, siis ei meeldi neile kui ralliautod läbi küla vuravad. Ära hakkab tüütama see Pahapilli külainimeste vingumine. Arendajale heidetakse ette konstruktiivset koostöö puudumist. Lugesin ju lehest, et see Raudvere erastas külarahvale Varese sadama, mida külaelanikud lõpuks ei omale ei tahtnudki. Ja külarahva paadid on tasuta võõras sadamas? Kes siis ei ole konstruktiivne? Sadam kuulub ju Raudverele ja tal on õigus sinna mitte kedagi lubada. Aga tuleb välja, et see Raudvere polegi nii halb inimene nagu eelkirjutajad väidavad.\nTront, kah elanik\nLisatud: 28.06.2017 / 08:32\nElanik – loe oma kommentaar ise ka läbi enne kui postitad. Milleks rääkida asju, millest sul pole halli aimugi. Süvene, uuri, tee järeldused ja alles siis kommenteeri. Muidu jääbki ekslik mulje, et külarahvas on selle vastu, et sadamat arendatakse, et külarahvas on selle vastu, et ralliautod läbi küla mitte täiskiirusel ei kihuta vaid vuravad…\nLisatud: 28.06.2017 / 09:23\nRaudvere muuseas on Keskerakonnaga mestis, pole vaja siia reformi segada\nLisatud: 28.06.2017 / 09:38\nRaudvere äride kohta vt seda mitme aasta tagust Äripäeva artiklit: http://www.aripaev.ee/uudised/2011/02/20/takerdunud-tuuleari-viis-naistepesu-juurde\nLisatud: 28.06.2017 / 10:20\nüks tüüpiline joon kõigi nende “arenduste” juures – neid ei tehta oma tagahoovis vaid ikka teiste. Katsuge mõne nn arendaja naabruses millegi samalaadsega välja tulla. Saate teada.\nLisatud: 28.06.2017 / 10:22\nKingi naistele pesu, ehk leebuvad vähekene …\nLisatud: 28.06.2017 / 10:41\nRaudvere tabas korra naelapea pihta ja mulle tuli kohe Nasva meelde.\n“Paku neile raha ja tuulegeneraatori müra muutub muusikaks”\nNasval oli sama seis. BWB soovis genekat püsti panna, toonane külavanem A.Tinno oli koos elanikega vastu. BWB andis raha klubi püstipanekuks ja jutt oli kohe teine.Ja keegi ei vingu!\nLisatud: 28.06.2017 / 12:33\nkuuldavasti 300 000 kanti laoti Nasval avalikult letti\nLisatud: 28.06.2017 / 12:42\nMeelis. Raudvere vähemalt midagigi teeb, mis ka töökohti loob, erinevalt sinusugusest nokunäppijast ja ilkujast. Pealegi – ära arva, et oled maailma naba ja ainuke tarkpea – me kõik siin oskame Googlit kasutada…\nLisatud: 28.06.2017 / 12:46\nKurb, kui palju on neid inimesi, kelle peamiseks elu mõtteks on olla nui neljaks millegi vastu; seda isegi juhul, kui see absoluutselt nende elu ei puuduta. See on Eestis mingi väärastunud vabaduse tunnetamine pärast pikka okupatsiooniaega, mil millegi vastu ei juletud olla, sest kardeti… mida? Vaba inimest peaks iseloomustama vastupidine arusaam vabadusest – vabadus midagi TEHA, mitte vabadus mitte midagi muud teha peale kõigele vastuolemise. Nirk kirjutas ülal õigesti – paku sellistele raha ja iga müra muutub muusikaks. Päris närune…\nLisatud: 28.06.2017 / 13:00\nHämmastav! Inimesed vinguvad, et neile ei meeldi taastuvenergia tasu, aga samas on nad ka selle vastu, et sellest lahti saada!? Ja lahti saamine on tegelikult peaaegu imelihtne – tuleb ehitada neid taastuvenergia allikaid niipalju, et teatud tootmismaht saab täis ja taastuvenergia maksu kasseerimine lõpetatakse. Jääb ainult valida, kas lasta neid tuulikuid ehitada rahva raha eest (Eesti Energia) või siis ärimeeste rahade eest. Valik on selles osas inimeste endi teha…\nMis puudutab tuulikute poolt tekitatavat reostust, siis rääkida mere ääres oleva elektriveski helireostusest näitab ainult seda, et inimesel puudub kaine mõistus. Ka väikese tuulega on merekohin tuuliku poolt tekitatavast võimalikust sahinast kordades üle (võtke aeg maha ja minge neidsamuseid Virtsu tuulikuid „kuulama“, kui muidu ei usu) ja tuulevaikse ilmaga paraku seisab ka tuulik. Visuaalne reostus? Ilu on vaataja silmades. Mis ühele teemant, see teisele tuhk. Mis ühele progressi määratleja, see teisele – ma nüüd ei teagi mis…\nKõige kehvem asi, mis tuuliku lähedal elades saab olla, on nn. strobo efekt, kui tuuliku liikuvad labad varjutavad perioodiliselt päikest, kuid kui vaadata nüüd kaarti ja päikese liikumist, siis selle antud konkreetse juhtumi puhul jääb see efekt mere poole ja ei tohiks kuidagi segada rannal elajaid…\nLisatud: 28.06.2017 / 13:42\nGunnar, ehk täpsustaksid, milliseid töökohti see midagigi tegev Raudvere siis loonud on?\nLisatud: 28.06.2017 / 13:58\nKüsijale. Loe Meelise antud linki ja siis mõtle, kas pesu õmbleb ennast ise kokku või teevad seda siiski kellegi töökad käed.\nJa pealegi pole see olnud tema ainuke panus. Eks ta ole nii mõndagi ka varasemalt korda saatnud ja tema poolt kokku loodud töökohtade arv on loendatav mitmetes sadades. Rääkimata projektidest, mis annavad tööd ja leiba ka juba olemasolevatele töökohtadele…\nMis sul, küsija, vastu on panna?\nLisatud: 28.06.2017 / 14:21\nEt siis Anonüümne on arvamusel, et õigem oleks matsirahvas ilusate valedega ära petta? Ma ise olen arvamusel, et rumalust ei tohiks õlale patsutada ja nunnutada. Jah, sa teed seda – oled viisakas – üks kord, teed ka teist korda, aga mis sellest muutub? Kas see rumal inimene saab targemaks? Ei – see on hoopis vesi tema rumaluse veskile.\nParem aus otsekohesus, kui valus ja labane see ka välja ei paista. Tõde ongi alasti ja seetõttu paljudele labane. Kui me kiidame oma last, et oi nunnuke, kui hästi sa laulad, samas teades, et ega ta seda nüüd hästi ei tee küll, pigem suisa vastupidi, siis keda süüdistada, kui seesamune lapseke läheb sellest innustatuna talendivõistlusele ja seal rahva naerualuseks jääb?\nAinult ühes asjas jään ma Raudverega eriarvamusele tema kommentaaris – inimesi tuleb harida. Lapsele tuleb selgeks teha, et tegelikult on kapis ainult koid ja ehk ka natuke kopitanud haisu, aga mitte ühtegi kolli. Samamoodi võiks ka täiskasvanud inimestele meenutada elementaarseid füüsikaseadusi, elik looduse toimimise printsiipe, et nad saaksid aru, et kõik, mis loosungitel kirjas, ei pruugi alati õige olla ja neid püütakse hoopis Anonüümse soovituste kohaselt lollitada pooltõdede või suisa valedega…\nAga see, armsad inimesed on tegelikult üks lõpmata Kolgata tee, kuniks ilmeksimatu on see, kes midagi ei tee…\nLisatud: 28.06.2017 / 16:36\nVäga omapärased probleemid, nt “…Pahapilli esindajate sõnul ei saa nad praegu kindlad olla ka selles, et ehitustööde ajal ei hakka raskeveokid sadamasse sõitma läbi küla. …”\nVarese sadam asubki Saare maakond, Mustjala vald, Pahapilli küla — kui raskeveokeid ei hakata laevaga sadamasse vedama või üle jää, siis ainus võimalus ongi läbi Pahapilli küla.\nLisatud: 28.06.2017 / 20:51\nSee rahvas peaks ise olema taiplik ja moodustama energiayhistu,ning ise paigaldama tuuliku selleks,et mitte osta elektrit.\nGunnarile või kes sa iganes oledki\nLisatud: 28.06.2017 / 21:58\nKüsid, mis mul, küsijal vastu panna. Järgmiseks küsid ehk juba mu pangaarve numbrit ja slasõna. Ei anna!\nAga öelda tahan sulle seda, et ei maksa siin oma lõõritamisega inimestele kärbseid pähe ajada. Kui artiklit lugesid, siis said ehk natukenegi aimu, millest juttu oli – detailplaneeringu avalikust arutelust. (DP-)arutelu muide tähendabki seda, et ühed küsivad ja teised vastavad. Vähe sellest, et arendaja ehk tähtsaimsubjekt oma puudumisega arutelu pekki keeras, hakkas ta lisaks veel siin artiklile kommentaari andes oma loomulikku põmmpealikku mõminat ajama. Kas see on sealse külarahva süü?\nNii et kui kommenteerida korra tahtsid, siis räägigi asjast aga ära leelota siin mingitest koidest kapis, mustast-valgest maailmast ehk vaiksest ja tormisest ilmas (justkui vahepealset ei olekski) ja isakese vitsaõpetusest matsirahvale. Kui sul artikli teemal tarka öelda ei ole, siis vaikigi selles kommentaariumis igaveseks.\nLisatud: 28.06.2017 / 22:33\nOh vaeseke – ära nüüd lahmi ja valeta. Ei ole mina siin tormist ega mustvalgest maailmast rääkinud. Seega oled hoopis sina see kes siin kärbseid lennutab. Ja kui sa vähegi asja selgemalt näed, siis siin on võimalik ka kommentaaridele vastata, mitte ainult artiklit kommenteerida. Ma olen teinud mõlemat, aga paistab, et sul sellest ats ära on läinud ja midagi tarka sa seetõttu öelda ei oska.\nNagu ma artiklist aru sain, oleks ideaalis see arutelu toimunud kolme täiskasvanud ja ühe alaealise külaelaniku ning arendaja vahel. Mis arutelust me siin räägime? Jah, arendaja magas selle „arutelu“ maha, olgu selle põhjuseks siis mis iganes, aga kas sulle ei tundu, et kolme ja poole inimese vastuseis kohaliku eluolu edendamisele on natuke imelik. Inimesed, kel pole tahtmist ja ehk ka võimalust midagi ära teha, et nende elukeskkond areneks, takistavad seda teha ka teistel. Pealegi pole see tõepoolest laias laastus kellegi asi, mida maaomanik oma maa peal ette võtab. Kohalikul kogukonnal vist oli ju võimalus see sadam endi kätte saada, aga kuna tegutsemistahe puudus, siis läks asi nii nagu ta läks. Praegune haukumine näitab juba lihtsalt inimeste piiratust. Ära kullake unusta, et tegu on siiski eraomandiga, mitte ühiskasutuses oleva pinnaga, et iga sell saab käskida ja otsustada, mida sellega peale hakata. Jah – oma väiklusest on võimalik neil õnnetutel inimestel kaikaid kodaratesse loopida, aga see on ka ainult ajutine võimalus, sest seadus on paraku maaomaniku poolel.\nKüsitakse, et miks on tarvis 2,5 megavatist tuulikut. Aga miks mitte, kui võimalusi on? Mida võimsam tuulik, seda kiiremini see ennast ära tasub. Labad käivad neil ikka ühtemoodi ringi – sõltumata võimsusest. Jah, kindlasti ei kulu sadamakompleksil niipalju võimsust iseenesest ära, aga kuna iga tund just tuul ei puhu, siis saab soodsate päevade energia akumuleerida (müüa) energiavõrku, et vajadusel siis seda sealt ilma liigsete kuludeta tarvitada. Ja ainuüksi juba talvel ei kulu seda mitte vähe…\nJa ära muretse. Milleks mulle sinu pangakonto salasõnad? Mida ma nende nullidega su kontol peale hakkan?\nLisatud: 29.06.2017 / 00:00\nLisatud: 29.06.2017 / 00:20\nCool! :D Soovitan kõigil lugeda selle video kommentaare, kes vähegi inglist mõikavad. :)\nVahemärkusena veel – mida väiksem on tuulik, seda kiiremini ta labad pöörlevad ja seda suurem ja kõrgema komponendiga on see roosa müra, mida ta tekitab. Seega on võimsamal tuukenil kodurahu osas eelis. Samas ei saa ma ikka mainimata jätta mere enda kohinat. Ja lisan ka omalt poolt siis ühe lingi: https://www.youtube.com/watch?v=zKgN2G9d0dc\nEhk on abiks…\nLisatud: 29.06.2017 / 07:35\nGunnar = lootusetu juhtum…\nLisatud: 29.06.2017 / 07:52\n:D Hea Lootusetu. Õnneks ma ei ole sinuga ühes paadis, seega ei tunne ennast ohustatuna. Aga kus on sinu argumendid, faktid? Millega sa oma valemit tõestad? Lahmida ja nimesid panna oskab igaüks, aga millistele alustele sinu võrrand tugineb? Oh lasteaed… :D\nelektritsaa btasuta.blo gspot .com\nLisatud: 29.06.2017 / 18:46\nElektriarved on tervisele kahjulikud.\nLisatud: 30.06.2017 / 19:13\nKommentaaridest paistab et vend Sõnajalg ka äge Raudvere eest kostja. Neil ju äri nipp käes; kirjuta kõik ämma nimele, siis pole võlausaldajatel midagi võtta.\nLisatud: 20.07.2017 / 13:08\nKõva harimist vajab kõigepealt hr Raudvere ise.\nLisatud: 20.07.2017 / 13:14\nTuleb välja, et hr raudverel siiski ei ole võimalusi selle tuuliku tegemiseks. Tema kommentaar kõneleb sellest, et mehel on raha ja ülbust rohkem kui mõistust.


Kurikuulus laager sattus Vene võimu pihtide vahele - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nKurikuulus laager sattus Vene võimu pihtide vahele\n25. juuli 2014, 21:02\nGulagi vangilaager Perm-36. Pildil Perm-36 vangilaagri muuseum.\nMart Niklus ja Kalju Mätik, kes on istunud nõukogude ajal aastaid kinni kurikuulsas poliitvangide koloonias Perm‑36, mäletavad, kui sõbralikult neid seal eelmisel kümnendil kahel korral vastu võeti.\nMõelda vaid: mehed saabuvad välismaalt, aga räägivad puhtalt vene keelt. Võõrustajad uurisid, kuidas Eestis elu edeneb. Nende auks oli masti tõmmatud isegi sinimustvalge lipp.\nKeset Venemaad, Uurali mäestiku lääneserva lähistel asuv Perm‑36 polnud koht, kuhu keegi vabatahtlikult oleks läinud. Sinna saatis nõukogude võim karmidesse tingimustesse ümber kasvama eriti ohtlikud tegelased – need, kes nõukogude võimu vastu avalikult sõna julgesid võtta. Nende seas olid ka Niklus ja Mätik, samuti Enn Tarto, Tiit Madisson, Viktor Niitsoo jt.\nKui enamik Gulagi süsteemi kuulunud vangilaagreid on nüüdseks hävitatud või lihtsalt hävinud, siis Perm‑36‑ga läks teisiti. Euroopa ja Aasia piiril asunud laager lõpetas 1988. aastal tegevuse, aga ajaloohuviga inimesed avasid seal seitse aastat hiljem muuseumi. Ainsa seesuguse Venemaal.\nNüüd aga tulevad uudised, et Nõukogude poliitiliste repressioonide muuseum Perm‑36 on suletud. Ja mitte pelgalt suletud, vaid seda on asutud isegi lammutama. Puittara ja metallväravad on juba lõhutud.\n«Arvestades, mis Venemaal viimased kümme aastat on toimunud, on suund võetud mineviku kustutamise peale,» lausub Heiki Ahonen (57), kes töötas tunamulluseni Okupatsioonide Muuseumi direktorina. Ta veetis 1980. aastate keskel kolm aastat Perm‑36 naaberlaagris Perm‑37, süüks nõukogudevastane agitatsioon ja propaganda. «Seal taastatakse tsaarivõimu koos õigeusu kiriku ja pärisorjusega.»\n«Ei julgegi enam Venemaale minna,» tunnistab Niklus (79) oma kodus Tartus Tähtvere linnaosas. «Seal on olukord nii hull, et sind võidakse arreteerida ja ei tea, mis külge kleepida.»\nPoliitvangidele pühendatud muuseumi likvideerimine tuleb nii mõnelegi endisele laagris kinniistunule uudisena.\n«Ahoo, või on hakanud seda maha lõhkuma ...» võtab Tarto (75) teadmiseks. Ta tunnistab, et kuni 2007. aasta pronksööni pidas ta sidet nendega, kes hoiavad Permi krais elus mälestust nõukogude aja õudustest. Näiteks saatis ta neile uusaastakaarte. «Pärast pronksööd ei julgenud nad meiega [Eestis] enam suhelda,» lausub Tarto.\nTiit Madisson (64), kelle nõukogude võim saatis 1980. aastate algul laagrisse Perm‑37 ja sealt edasi ligi kaheks aastaks laagrisse Perm‑36, saadab Hispaaniast e‑kirja, kus pakub järgmise versiooni: «Loodan, et Perm‑36 poliitlaagri, kus mulgi õnnestus nõukogudevastase agitatsiooni eest pisut «tervist parandada», lõhkumine ei ole mingiks pöördeks Venemaa poliitikas ehk sovetirežiimi restauratsioon. Vaid kohalike töömeeste vene moodi tegutsemine.»\nParaku käivad asjad Venemaal siiski teistmoodi, kui soojast Hispaaniast mõelda võib.\nInseneriharidusega Mätik (81), kes töötab Eesti Mereakadeemias poole kohaga õppejõuna, sõitis esimest korda vaba mehena Permi kraisse tagasi 2005. aastal. Ta oli 1970. aastate esimesel poolel osalenud innukalt Eesti Demokraatliku Liikumise töös. Ühenduse eesmärk oli taastada Eesti Vabariik. Selle eest saatis Eesti NSV ülemkohus ta kuueks aastaks range režiimiga vangilaagrisse. Nii sattuski ta Perm‑36‑sse.\nSõna «surmalaager» pole siin meelevaldne iseloomustus. Sealse laagri ülemused, nagu on meenutanud Tarto, olid talle saabumise puhul öelnud: «Meie teid siin ei tapa, kuid piiname niikaua, kuni te ise surete.» See polnud tühipaljas ärplemine: Tarto väitel suri laagri rangeimas, erirežiimiga osas, kus eestlastest istusid vaid tema ja Niklus – mõlemad võimude hinnangul lakkamatu nõukogudevastase tegevuse tõttu eriti ohtlikuks retsidivistiks tembeldatud –, mõnel aastal koguni viiendik vangidest.\nAga nende venelaste kohta, kes on püüdnud Perm‑36 laagrit muuseumina säilitada, jagavad Mätik ja Niklus üksnes kiidusõnu. Vene ajaloohuvilistest vabatahtlikud on restaureerinud nii laagrit ümbritsevad piirded kui osa barakke ja kambreid, loonud arhiivi ja raamatukogu ning koguni väikse konverentsikeskuse.\nKarmist surmalaagrist oli Nikluse hinnangul saanud igati arvestatav uurimisasutus, kus ei puudunud isegi teaduslikud töötajad. «Permi ülikooli ajalootudengid käisid seal kursuse- ja diplomitöödeks materjali kogumas,» meenutab Niklus, kes on lõpetanud Tartu Ülikooli bioloogi-zooloogina. «Nad kuulasid meid [endisi vange] nagu inimeksponaate – nagu omal ajal käis rahvaluule kogumine vadjalaste ja liivlaste hulgas. Neile oli see uskumatu, et sellised asjad on Venemaal olnud.»\nÜks vene noormees, 23‑aastane üliõpilane, tuli Nikluse ja Mätiku ette koguni vabandama, et venelased on eestlastele nii palju liiga teinud.\nVastutasuks ja tänutäheks kinkisid eesti mehed talle Gulagi sümboliga särgi. Samasuguse särgi sai kingiks ka muuseumi direktor Viktor Šmõrov, kes seepeale päris: «Kas teil toodetakse selliseid särke?» «Ainult individuaaltellimuse peale,» vastas Niklus.\nSurm riigi käte vahel\nTänavu kevadel hakkasid Venemaalt saabuma esimesed teated, et Perm‑36 muuseumi tulevik paistab tume. Mittetulundusühing Perm‑36 oli koos vabatahtlike abiga rajanud selle riigimaale ja riigile kuuluvaisse hooneisse. Aastani 2008 tuli raha, kokku viis miljonit rubla (106 000 eurot) muuseumi ülalpidamiseks võrdselt Permi krai eelarvest ning MTÜ toetajatelt ja grantidest. Seejärel, pärast uue kuberneri ametisseastumist, suurenes eelarve tervelt neli korda.\nEnt mullu suvel teatas krai kultuuriminister, et muuseum Perm‑36 läheb uuest aastast riigi alluvusse.\nUueks direktoriks määrati senise direktori Šmõrovi abikaasa, kes aga kõigest kolm kuud hiljem teadmata põhjusel vallandati. Tema koha võttis üle Permi krai kultuuriministri endine asetäija.\nTagatipuks jäi muuseumile tänavuseks krai eelarvest raha eraldamata, nii et gaas, vesi ja elekter tuli välja lülitada. Muuseumi töötajad, kel kadus sissetulek, olid sunnitud töölt lahkuma. Kaks kuud tagasi peatas muuseum, mida varem külastas aastas keskmiselt 35 000 inimest, oma tegevuse. «Pärast riigi kätte minekut muuseum suri,» nentis opositsiooniline ajaleht Novaja Gazeta.\nNiklus nendib, et küllap on Perm-36 muuseumi sulgemine seotud stalinismi restaureerimisega Venemaal. «Ettekäändeks tuuakse, et raha on vähe, kõike ei jõua finantseerida,» lisab ta. Tegelik põhjus peitub muus, väidab Niklus: «Liiga palju tuleb avalikuks asju, mida ei soovita.»\nSelle peale toob ta oma maja alakorruse tagatoast koti, kust võtab välja Permi vangi puhta ja korraliku rohelise-pruunitriibulise vormi. Ta peitis selle kotti ja tõi endaga Eestisse kaasa, kui juulis 26 aastat tagasi vabadusse pääses. Kinnituseks, et tema on Perm‑36‑s olnud ja Perm‑36 on olemas olnud.\nMis oli Perm-36?\n• Poliitvangide sunnitöölaager Kutšino küla lähedal Tšusovoi rajoonis Permi krais, Permist veidi üle 100 km kirdes.\n• Asutatud 1946, suletud 1988.\n• 1972. aastast kuni sulgemiseni kõige karmimate tingimustega laager poliitvangide kinnipidamiseks.\n• Laagri erirežiimiga osa, kus istusid kinni Mart Niklus ja Enn Tarto, nimetati surmalaagriks.\n• Aastast 1995 tegutseb endise laagri alal Venemaa ainus endises vanglakoloonias asuv muuseum.\n• Muuseumi on aastas külastanud keskmiselt 35 000 inimest ehk ligi sada inimest päevas.\n• Muuseumis töötab 39 inimest (viis kuraatorit), kogudes on 1500 eksponaati.\n• Aastast 2005 on muuseumis toimunud igal aastal rahvusvaheline foorum Pilorama (eesti keeles Saekaater).\n• UNESCO on arutanud Perm‑36 lisamist maailmapärandi nimistusse.