17.-22. novembril toimus Kortrijkis, Belgias Erasmus+ rahvusvahelise projekti Play: A Gateway To Learning (PlayGate) esimene õppimis- ja õpetamisnädal, kus osalesid ka kolm Raatuse koolipere liiget. Projekti pedagoogilise poole eest vastutavad õpetajad Kadri Kosk ja Riin Jürgenson ning projekti tehniline koordinaator, kooli arendusjuht Rene Leiner.\nRaatuse kooli tuntakse ja usaldatakse\nEsmalt veid projekti taustast. Projekt keskendub mänguliste elementide paremale ja rohkemale kasutamisele õppetöös ning selles osalevad nelja riigi koolid.\nLisaks Raatuse koolile veel Don Boscocollege Kortrijk Belgiast, Agrupamento de Escolas Alexandre Herculano Portugalist ning meile juba varasemalt ühest Nordplus projektist tuttav Liminganlahden yhtenäiskoulu Soomest. Just nemad olid ka need, kes ühel kenal päeval Rene Leineriga ühendust võtsid ning taas koostööd pakkusid.\n“Oli meeldiv kuulda, et meid nimetati usaldusväärseteks ja töökateks partneriteks, kelle peale saab alati kindel olla ja keda usaldada. Kuna projekti temaatika haakus vägagi kõige sellega, mida õpetaja Kadri Kosk oma draamatundides kasutab ning mille kallal ka oma professionaalses arengus töötab, siis juba järgmisel päeval oli meil soomlaste ja belglastega Skype’i ühendus ning projektikirjutamise seeme sai mulda pistetud,” rääkis Rene.\nProjekt on rahastatud Erasmus+ programmist, mis on Euroopa Liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm aastateks 2014–2020. Projekt kestab 2 aastat ning Raatuse koolist on sinna kaasatud peamiselt 2019. aastal 5-7. klassides alustanud õpilased.\nMäng toob 21. sajandi oskused lähemale\nRene Leineri sõnul on inimesed on oma loomult motiveeritud mängima ning sellele motivatsioonile tugineb ka mängupõhine projekt, kus mängimist kasutatakse kui õppimise konteksti.\n“Teadusuuringud on näidanud, et mängu- ja draamapõhine õpe parandab õpilaste akadeemilisi ja arengutasemega kooskõlas olevaid õpitulemusi. See on eriti oluline 21. sajandil ja kaheksa Eesti ja teiste Euroopa riikide õppekavade preambulas oleva üldpädevuse saavutamise osas,” ütles Rene.\nProjekti pedagoogiline koordinaatori Kadri Kose sõnul on soov töötada kolme olulise tasandi integreerimisega - õppimise, kasvatamise ja mängimise vaheliste seostega.\n“Mängimine on inimkonna oluline osa, sest meie aju eksperimenteerib mängimise ajal abstraktsete mõistetega. Iga elav inimene on "homo ludens" ja elu jooksul on need inimesed, kes tahavad mängida, mitte ainult rohkem õnnelikud, vaid nad kasutavad ka rohkem ära oma aju potentsiaali. Selles projektis tahame uurida erinevaid viise, kuidas kasutada „mängimist“, et motiveerida ja tõhustada laste kognitiivsete ja sotsiaal-emotsionaalsete oskuste kasvu.”\nÕpitoad, spioonimäng ja tuleviku klassiruum\nProjekti käigus viiakse osalevate riikide koolides läbi rida õppimis- ja koolitustegevusi ning rahvusvahelisi mobiilsusnädalaid, millest esimene saigi teoks novembris Belgias.\nProjektinädala neli tööpäeva jaotusid nelja partnerkooli vahel nii, et iga päeva pedagoogilise osa eest lasus vastutus ühel koolil. Soome vastutas lugude loome (storyline), Eesti draamaõppe, Portugal eTwinningu ja Belgia e-õppe õpitoa eest. Lisaks osaleti Brügge tänavatel toimunud aardejahi põhimõttele ülesehitatud interaktiivses spioonimängus, arutati ja tehti kokkuleppeid projekti edasise käigu osas ning utvustati kohalikele õpilastele oma koole. Viimane kujunes õpilaste poolt kohe eriti küsimuste- ja emotsiooniderohkeks, mida oli rõõm näha.\nLisaks külastati Brüsselis European Schoolnetis asuvat tuleviku klassiruumi (Future Classroom Lab), kus toimunud seminari käigus tutvustati õpetajadtele kasulikke e-õppe tööriistu, õppemänge ja – vahendeid, mida mänguliseks õppimiseks kasutada.\nEuropean Schoolnet on Brüsselis asuv 34 Euroopa haridusministeeriumi võrgustik, mille tegevuse sisuks on viia õpetamise ja õppimise innovatsioon peamistele sidusrühmadeni: haridusministeeriumid, koolid, õpetajad, teadlased ja tööstuspartnerid.\nBelgia tulevik on Eesti olevik\n„Belgias toimunud Playgate’i projektinädal oli elamusterohke. Elamusi pakkusid nii füüsiline keskkond kui ka kohalikud inimesed. Vastuvõtt oli soe ja sõbralik,“ räägib Kadri Kosk, keda pani imestama, et heaoluühiskonnas nagu Belgia, on kooli füüsiline keskkond niivõrd vanamoodne.\n„Meie koolimaja on nende jaoks tulevik. Käisime Brüsselis ka nn.tuleviku klassiruumis, mis oli meie jaoks tegelikult vägagi kodune. Belgia koolis oli tegemist traditsioonilise klassiruumi paigutusega, mis on Raatuse koolis möödanik.\nTöötoad, mida partnerid korraldasid olid toredad, kuid paraku mitte midagi totaalselt uut. Mõned nüansid küll. Olen lugude loomet oma tundides ka ise praktiseerinud, kuid mitte päris sellisel viisil. Ootan huviga Soome projektinädalat ja õpilaste fantaasia avaldumist. Praktikas ja koos õpilastega ilmneb kindlasti uusi tahke ja sünnivad värsked ideed, mida edaspidi rakendada.“\neTwinning loob õpetajatele uusi võimalusi\nEriti rõõmustas Kadrit aga Portugali partnerite läbiviidud eTwinningu koolitus, mis oli tema sõnum väga kasulik ja praktiline.\n„Selle eest olen tõeliselt tänulik ja sain juurde päris reaalse oskuse, mis avas tohutult uusi võimalusi suhelda erialaselt kolleegidega üle terve maailma. Tunnen ka, et tutvustasin draamaõpetust nurga alt, millega paljud ei olnud ennem kokku puutunud. Draamaõpetus ei ole pelgalt laval esinemine, vaid suurepärane meetod meeskonnatöö ja erinevate õppeainete omandamiseks.“\nKokkuvõttes meeldiski kõikidele osalejatele kõige enam see, et tegelikult lähenesid kõik riigid mängule õppetöös oma nurga alt ja sellelt tasapinnalt tekkis ka õpetajatel veel edasisi ideid, mida tunnis rakendada.\nKõik, mis viltu sai minna...\nReis ise oli aga parajalt vintsutusterohke, kus kõik, mis hiljaks sai jääda, seda ka tegi. Lennukid, rongid, ajakava. Nagu Murphy juba ütles, et mis untsu saab minna, see seda ka teeb. Mõlemal suunal tühistati lennud. Anti küll hotellivautšerid, aga unetunde jäi ikkagi napiks, kogu pagas tuli jälle välja võtta, mitu tundi vautšerite ja uute piletite järjekorras seista, hommikul kogu registreerimisprotsess uuesti läbi teha jne.\nEga see heale meeleolule just kaasa ei aidanud. Lisaks tuli otselendude asemel nüüd lennata Brüsselisse läbi Kopenhaageni ning tagasilennul läbi Riia, kus tuli läbida erandkorras veel ka eraldi käsipagasi kaalumine. Belgias hilinesid mitmel korral ka rongid, mis lisasid segadusele veel omajagu vürtsi. Aga kuna töönädal ise möödus suurepärases ja sõbralikus atmosfääris, siis ununesid need viperused kiirelt.\n„Oli suur õnn, et kõik see juhtus ikkagi suhteliselt lihtsa logistikaga reisil ning ilma õpilasteta. Ei taha väga ette kujutada nt samasugust olukorda 25 õpilasega projektireisidel,“ võttis Rene Leiner kõik need vintsutused kokku.\nSõbralikud inimesed ja kiivriteta jalgrtturid relvastatud meeste keskel\nRiin Jürgenson alustab oma meenutusi sellest, et tal ei olnud Belgia suhtes erilisi ootusi.\n„Põnev ikka, kuid ega ma peale Brüsseli Belgiast suurt midagi ei teadnudki ja see pole mulle mingit muljet varemaltki avaldanud. Tegin küll enne reisi uurimistööd, kuid isegi selle põhjal midagi eriti riigist kui sellisest ei oodanud. Pean ütlema, et kõik erinevad reisi asjaolud kokku- lendude tühistamine, rongi hilinemine, meeletu rahvamass Brüsselis, relvastatud mehed Brüsseli linnatänavatel ja lennnujaamas, selline üsna mittemidagiütlev linnade eksterjöör ei tekitanud minus sooje tundeid selle riigi vastu.“\nSiiski meeldis Riinule sealsete inimeste sõbralikkus, jalgrataste rohkus ja see, et autojuhid selle juures nii rahulikud olid. Siiski häiris teda autojuhina väga, et jalgratturitel ei olnud kiivreid.\n„Minu arvates olid nad natuke liiga julged ja jalakäijatel ei olnud helkureid. Vesteles ühe õpetajaga, oli tema jaoks üllatav, et mind see nii segas.\nAjal on erinev tähendus\nMinule oli nädal suhteliselt keeruline- eelkõige seetõttu, et kõik toimus inglise keeles ja ma tundsin end ebakindlalt. Suhtluse koha pealt oli see mulle paras väljakutse, mille õnnestumises ei ole ma väga kindel.“\nKadri ja Rene kinnitavad, et Riin oli tegelikult väga tubli ning sai ka keeleliselt hästi hakkama. Eestlased juba kipuvad olema sellised väga enesekriitilised ja perfektsionistlikud tegelased.\nRiinu sõnul sujust tal kõige paremini suhtlus soomlastega. Ikkagi naabrid ning sarnaselt eestlastele on ka nemad harjunud oema täpsed. Kuigi tegevused olid huvitavad ja põnevad, siis nö üleminekul ühelt tegevuselt teisele tekkis sageli pigem Lõuna-Euroopale omane ajaline mõõde, mida eestlased kipuvad hilinemiseks, venitamiseks või aja raiskamiseks nimetama.\nPorised koolipõrandad ja šokobatoonid sööklas\nKuna õppetöö sisulise poolega sügavama tutvuse tegemine ei olnud selle projektinädala eesmärk, siis jäi sarnaselt Kadrile Riinulegi silma ennekõike kooli väline pool, mis pakkus nii mõnegi üllatusmomendi, millest Riin nüüd meile ka kõneleb.\n„Mina olen harjunud maast madalast vahetama koolis jalanõusid. Oli väga kummastav ning isegi suisa imelik, et selles konkreetses koolis, kus meie käisime, olid päev läbi nii õpetajad kui ka õpilased välisjalanõudes. Ma saaks veel aru botastest, kuid saabaste kandmine päev läbi, oli minu jaoks täiesti arusaamatu ning piin. Rääkimata sellest, et tänu sellele olid trepid ja põrandad mullased ja porised ning seal samas hoidsid lapsed oma koolikotte. Riided olid klassiruumides. Sööklas istusid samuti lapsed jopedes. Ning koolimaja oli külm, vähemalt see ruum, kus meie olime.\nMinu jaoks oli imelik ka koolis toitlustamise kohapealt magustoidu valik, mis oli nii ebatervislik kui veel olla saab. Võimalik, et selle kooli õpilased on šokolaaditahvlitega harjunud ja neis see mingeid erilisi emotsioone ei tekita. Ütleme nii, et meie kooliga võrreldes ei olnud Belgias midagi, mis oleks mind pannud millestki puudust tundma. Pigem oli isegi hea taas mõista, et ei ole igalpool mujal rohi rohelisem ja taevas sinisem. Kuid kõik ei olnud sugugi nii must, nagu äkki mu jutust tundub. Sõbralik õhkkond õpetajate ja õpilaste vahel oli tore. Ning õpilased ise väga jutukad ja suhtlemisaltid.“\nUut teadmist ja põnevaid nippe jagus küllaga\nNädal tervikuna, oli Riinu jaoks siiski tulemuslik. Mõni asi, mida projektinädala jooksul kuulda sai, oli juba küll tuttav või siis natuke sarnane sellele, mida ta ise koolis teeb. Näiteks storyline meenutas mingil määral meie koolis toimuvaid teemanädalaid või siis perioodi kokkuvõtvaid töötubasid. Samas on väärt mõte tutvustada seda ka meie koolis.\nStoryline’i saab võtta kasutusele klassitundides, siduda erinevate ainetega, kuid mingi ajavahe tagang, kuna muidu kaob laste jaoks uudsus. See kõik võiks lõppeda ka mõne käegakatsutava tulemuse – õppekäigu või klassihtuga. Seda meetodit saab kasutada ka koostöös mõne teise klassiga, mis viib nt klassiõhtu või ühisürituseni. Võimalusi on palju.\nRiinugi innustas portugallaste eTwinningu tutvustus, mis oli väga kasulik ja pani mõtlema, kuidas temagi saaks seda enda klassiga kasutada. Tema sõnul on eTwinnningu tutvustamine õpetajatele väga mõistlik, kindlasti leiavad paljud seal tegutsemisvõimalust.\n„Õppisin ka seda, et meie koolis juba paljud asjad, mida esimese õppimisnädala jooksul nägin, toimivad. Väikese pettumuse valmistas minu jaoks „future classroom“, kuna ootasin sellest midagi rohkemat. Pigem pedagoogilisi nippe kui asju. Kuid ka sellest õpitoast sain mitmeid huvitavaid ideid, mida kasutada.“\nSelline sai see üsna omanäoliseks kujunenud projektinädal Belgias. Pigem ikka väga positiivses võtmes. Kui ehk lõpetuseks veel mõni äge aspekt lisada, mis reisikirjast välja jäi, siis on see kindlasti koolis asuv ning kuulsa Makarovi flöödiga assotsieeruv, õuealale avanevate klaasist uste ja seintega meeste WC ning eelarve mõistlikku kasutust silmas pidades taotluslikult ööbimispaigaks valitud askeetlike betoonseintega, kohati vangikambrit meenutanud, hostelitoad. See kõik inspireeris jätkuvalt elu võimalikkust maal.\nMuidugi jäi üht-teist kirjeldatud ja kirjeldamata olustikust ka fotokaamera silma ette, millest väikese valiku oleme koondanud lugejalegi vaatamiseks fotogaleriisse.


Rimini - reisijuhis Itaalia kuurortlinna - infoViking\nEsileht » Turism ja reisimine » Vaatamisväärsused » Euroopa » Rimini – reisijuhis Itaalia kuurortlinna\njuuni 21, 2022 juuni 29, 2022 infoViking\nRimini on ilmselt Itaalia kuulsaim mereäärne kuurort. Selle miilipikkune liivarand piki Aadria mere rannikut muutis linnast 1960ndatel ja 1970ndatel trendikaks sihtkohaks ning selle populaarsus pole kunagi kahanenud.\nSiit reisijuhendist leiad kõik vajaliku mida vajad Rimini külastamiseks. Saad teada, mis ajal linna külastada, mis on populaarsed sihtkohad ning samuti saad kõik vajalikud broneeringu ideed meie käest teada.\nMeie Rimini reisijuhendist leiad:\nKliima ja ilm Riminis\nMillal on parim aeg Rimini külastamiseks?\nMida teha ja näha Riminis\n5 vaatamisväärsust Riminis\nKeskmise hinnaklassiga hotellid\nOdavama hinnaklassiga hotellid\nKuidas Riminis ringi liigelda?\nReisides tasub veel teada\nRimini on tõenäoliselt üks kõige kuulsamaid mereäärseid kuurortlinnu Itaalias. Selle kilomeetritepikkune rannariba mööda Aadria mere kallast muutis linna populaarseks sihtkohaks turistidele möödunud sajandi kuuekümnendatel ja seitsmekümnendatel aastatel ning menu ei ole ajaga palju vähenenud. Tänapäeval on see tuntud siiski pigem oma hordides pidutsevate noorte ja rannas päevitavate perede poolest.\nSiiski on viimastel aastate linnal populaarsust kasvatanud näiteks uute ja luksuslike hotellide avamine ning arheoloogiliste asupaikade avastamine ja avamine ning muudele ajaloolistele väärtustele suunatud turismi edendamine. Osa sellest on muidugi hotelliärimeeste lootusrikkaist soovunelmaist kannustatud plaanide elluviimise tagajärg kuid teisalt on tõsi, et päevi näinud rannad koos oma baaride, diskoteekide ja värvika ööeluga muudavad Rimini endiselt üsna ainulaadseks paigaks Euroopas.\nLinn jagatud kaheks osaks – ajalooline keskus ning tänapäevane turismikeskus. Ajalooline linnaosa on saanud tugevalt kannatada küll mõlemas ilmasõjas, kuid selles on endiselt kõik traditsioonilise Itaalia linna elemendid. Rimini centro storico on kivimüüridega ehitud Vana-Rooma aegne linn ning sellest ajastust on endiselt säilinud mitmeid vanu ehitisi ja hooneid, mis osaliselt on kasutusel veel tänapäevalgi.\nUuem linnaosa, mille keskme moodustab rannapromenaad koos oma tuhandate ööklubide, kohvikute, restoranide ja hotellidega, on peaasjalikult turistidele suunatud ning esindab enda kujundatud staatust vägagi eeskujulikult. See osa linnast hakkas oma populaarsuses kasvama peale teist maailmasõda. Olgu mainitud, et rand on tänu täielikule kasumiorienteeritusele muutunud üsna monotoonseks ja mitte eriti maaliliseks ning see on jaotatud sadade erastatud osade vahel, kuhu pääseb sisse vaid piletiga.\nIsegi, kui rannas lebamine ei ole antud külastaja meelistegevus, on võimalik Riminis tegevusküllaselt ära sisustada vähemalt mitu päeva ning pidevad odavlennud Suurbritannia ja teiste suuremate riikide lennujaamadest meelitavad turiste aina uuesti ja uuesti siia legendaarsesse paradiisi.\nRimini suved on soojad, niisked ning enamasti on taevas selge. Päevad on sellel aastaajal täis päikest ja see meelitab turiste kohale kogu maailmast.\nTalved see-eest on üsna külmad, tuulised ja pilvised ning kohati võib sadada isegi kerget lund.\nSeetõttu soovitatakse turistidel linna külastada juulist augustini, mil ilmad ja merevesi on kõige soojemad.\nProvincia di Rimini, IT\n2:36 e.l., juuli 3, 2022\nSee on koht, mida paljud inimesed külastavad peaaegu aastaringselt. Kuid kui otsida parimat ajavahemikku, siis see on mai-juuni või siis september/oktoober. Siis ei ole temperatuurid kõrged ega ka madalad ning turiste on hulgaliselt vähem. Suvi on tipphooaeg.\nSuve kõrgajal võib temperatuur seal ulatuda kuni 31 ℃. Talvekuudel võib see öösel langeda kuni 3 ℃.\nRannikulinn, mis eelkõige meelitab kohale neid, kes tahavad päikest ja randa. Kuid sellegipoolest pole see ainuke asi või tegevus mida seal kaunis linnas teha. Lisaks on see strateegiliselt väga heas kohas, näiteks pääseb sealt lihtsa vaevaga San Marino väikeriiki.\n1) Fulgor’i kino – See ajalooline kino taasavas oma uksed peale viieaastast restauratsiooni uuesti 2018. aasta 20. jaanuaril. See kuupäev on eriline, sest just sellel päeval oleks enda 98. sünnipäeva tähistanud maailmakuulus režissöör Federico Fellini. Üheks parimaks filmirežissööriks peetuna, valmis suur osa Fellini filmitööst inspireerituna mälestustest lapsepõlvest, mis sai veedetud just sealsamas. Uus kino paistab silma enda kolme korrusega, millest uhkeima, esimese korruse ja selle võimsa fuajee on disaininud maestro Dante Ferretti 30. aastate Hollywoodi stiilis.\n2) Rand – Üle 15 kilomeetri ilusat valget liiva koos suure valiku lummavate hotellide, rannabaaride ja restoranidega illustreerivad üsna selgelt seda, miks Itaalia kuurortlinn on maailmakuulus. Ranna keskmes asub Marina Centro ja Lungomare Augustore – kõige elujõulisem ja nooruslikum sektsioon, mis on linna ööelu südameks.\n3) Rooma-aegsed varemed – Pärit aastast 286 e.k.r, on Riminil olnud sadamalinnana väga oluline strateegiline positsioon ja tähtsus ning kõige varasemast ajastust pärinevad varemed on säilinud tänapäevani. Kõige võimsam neist on 27 e.k.r Julius Caesari auks ehitatud Arco d’Augusto, mis on kõige vanem säilinud Vana-Roomast pärinev triumfikaar. 62 meetrit pikk Ponte de Tiberio on veel üks hästi säilinud Vana-Rooma reliikvia, mis on rohkem kui 2000 aastat vana.\n4) Naabruskond– Liikudes üle Ponte de Tiberio, leiab enda eest trendika Borgo San Giuliano. Särav naabruskond, mis koosneb väikestest munakiviteedest ja värvikatest seinamaalingutest, on läbi viimase kuuekümne aasta kasvanud väikesest ja rahulikust poisist suureks, populaarseks ja enesekindlaks noorukiks.\n5) Tänavatoit – Linna tänavad on koduks aina kasvavale ja uuenevale tänavatoidu kultuurile, mis pakub autentseid maitseid kohalikust regioonist. Seda ilmestavad tänavatoidu templiteks kujunenud baracchinid, mis asuvad üle kogu linna. Need väikesed kioskid on spetsialiseerunud kohalikele hõrgutistele, alates cassoni alle erbest (vürtsikatest saiadest) kuni piadadeni (sulanud juustuga täidetud saiad).\nKui kavatsed minna Itaaliasse puhkama, siis tõenäoliselt ei tule Rimini kohe esimese asjana meelde. Kuid see linn on kindlasti väärt avastamist. Oma kaunite kuldsete randade, ajaloolise arhitektuuri ja maitsva tänava toiduga on see kindlasti üks Itaalia peidetuid pärleid. Selle kõige nautimiseks leiad soodsad lennupiletid Kiwi keskkonnast.\nGrand Hotel Rimini on linna üks esmaklassilisemaid hotelle, mis asub otse ranna ääres. Lisaks kõikidele mugavustele on hotellil olemas veel enda privaatrand. Hotellikülastajate elu teeb veelgi mugavamaks lennujaamaga otseühenduse võimalus.\ni-SUITE Hotel on kuurortlinna üks uhkemaid hotelle, mis asub otse mere ääres. Hotellil on olemas välibassein, spa, uhked toad ning shuttle ühendus lennujaamaga. Kui tahad täiel rinnal mõnuleda ja nautida head sööki, siis see majutuskoht on arvustuste põhjal üks parimaid.\nAmsterdam Suite Hotel & SPA on kvaliteetne ja paljude arvustuste põhjal üks parimaid hotelle. Kesklinnast asub see majutusasutus 9-minutilise jalutuskäigu kaugusel. Rand jääb kõigest 100 meetri kaugusele ning kui rannas on päikest juba liigselt saadud, siis saad hotellis nautida spa-mõnusid edasi.\nHotel Biancamano on suurepärase asukohaga hotell otse linna südames, mis on väga viisakas ja hea teenindusega. Külastajate elu mugavamaks tegemiseks on olemas shuttle ühendus lennujaamaga. Lisaks rannale, mis on vaid mõne sammu kaugusel, on olemas ka välibassein.\nT Hotel võib olla küll odavama hinnaklassi hotell, kuid seal on olemas kõik eluks vajalik. Vastuvõtt on avatud 24/7 ning rand on vaid väikese jalutuskäigu kaugusel.\nHotel Silvana Beach on täitsa korralik hotell selle raha eest mis maksad. Kõik eluks vajalik on olemas ning rand on vaid 150 meetri kaugusel. Arvutuste põhjal on see üks parimaid odavaid majutusasutusi.\nRiminisse saamiseks on tõenäoliselt suuremal osal inimestel kõige lihtsam kasutada selleks lennukit. Selle jaoks on vaja sul lennata Rimini Miramare lennujaama, tuntud ka kui Federico Fellini rahvusvaheline lennujaam (Federico Fellini International Airport) ja sealt edasi sõita juba linna. Sinna pääsemiseks on sul võimalik kasutada taksot, bussi, rongi või transfeeri. Soodsad lennupiletid leiad Kiwi keskkonnast ja rongipiletid Trainline veebilehelt.\nTaksoga liikumine on enamasti parim kompromiss avaliku ja eratranspordi vahel. See annab sulle parema võimaluse nautida reisimise eeliseid omas tempos ja mitte muretseda oma isikliku sõiduki pärast. Üks kilomeeter maksab tavaliselt 1€, kuid kui sul on pagas, loomad, liigud Riminist välja või sõidad öösel, siis arvesta kuni 1€ lisakuluga.\nBussiühendus on sihtkohas täiesti arvestatav, kus külastajaid teenindavad peamiselt kaks bussifirmat – AM (Agenzia Mobilita) ja TRAM Servizi. Lisaks linnas liiklemisele viivad need samad vedajad reisijaid ka väljaspoole linna.\nRong on väga hea liikumisvahend, kuid kasutada seda puhtalt Riminis ringi liikumiseks ei ole kõige mõistlikum. Rongirööpad tuleksid kasuks siis kui tahad liikuda linnast välja. Ühendus nagu mujal Itaalias on väga hea ning rongid väljuvad umbes iga tunni tagant.\nRiminis jalgrattaga liiklemine on populaarne nii kohalike kui ka turistide seas. Selle tarbeks on linna rajatud üle 30 km jalgrattateid ning renditeenust pakkuvaid ettevõtteid jagub igale inimesele\nRoller on mõnus viis, kuidas kuurortlinnas ühest kohast teise liigelda. See annab sulle vabaduse tutvuda omal valiku Rimini ja ümberkaudse piirkonnaga ükskõik millal.\nRiminis on mitu autorendifirmat, kus saab rentida auto ja avastada linna ümbrust. Auto rentimise eeliseks on see, et saad iga kell minna sinna kuhu hing ihaldab ning avastada Aadria mere kaunist rannikut. Väga hea koht, kus leiab suurel hulgal autorendi võimalusi on Rentalcars veebileht.\nRiminis on olemas ööbussid. Juulis töötavad need reede ja laupäeva õhtutel. Augustis terve nädala vältel. Selleks on liinid 4 ja 11 ning bussipilet maksab 5€. Ostes pileti bussijuhi käest, kehtib pilet kuni kella 07:00 ja seda saab kasutada ka bussides, mis hakkavad sõitma varahommikul.\nKogu Aadra mere Rivieras on sul võimalik bussiga öösiti sõita. Seda kutsutakse siniseks liiniks (Blue Line), mis on mõeldud spetsiaalselt mõeldud peolõvide transportimiseks ühest kohast teise. Sinine liin ulatub Cerviast kuni Riccioneni välja. Seda teenust pakuvad Agenzia Mobilita ja TRAM Servizi.\nRanniku ääres olevates parklates on võimalik parkida kuni 30 minutit tasuta. Parklad, mis on umbes 500 meetri kaugusel merepiirist, on tasuta.\nRiminist põhja pool asuvad rannad on lainete eest kaitstud tehiskivi müüriga (lainemurdja). Nii et kui sulle meeldivad lained, siis ära broneeri hotelli põhjarannikul.\nKas Rimini on väärt külastamist?\nRimini oma vapustavate kuldsete randade, kauni arhitektuuri ja maitsa tänavatoiduga on üks Itaalia suurimaid peidetuid pärleid. Kui sa tahad kogeda midagi uut ja mitte minna klassikalistesse kohtadesse, siis see võib olla just sinu linn.\nMillal külastada Riminit?\nSuvi on kõrghooaeg ja siis on ka kõige rohkem turiste. Kui tahad näha vähem turiste ning pole kõige suurem palavuse nautija, siis tasuks oma reisiplaanid broneerida mai-juuni või september/oktoober ajaks.\nMis on Rimini poodide lahtiolekuajad?\nPoed töötavad esmaspäevast kuni laupäevani kell 08:00-20:00. Lõunapaus on kell 13:00-15:30. Pühapäeviti on poed tavaliselt suletud, välja arvatud kõrghooajal. Alates juuli algusest saab ka rohkem hooajalisi allahindlusi. Ostmisel küsige kindlasti TAX-FREE kviitungit.\nKas ma pean Riminis jootraha jätma?\nKui sa tahad jootraha anda, siis keegi sellele kätt ette ei pane. Kuid itaallased ei anna peaaegu kunagi jootraha. Sellepärast ei pea ka sina seda tegema ja võid rahuliku südamega jootraha andmata jätta.\nMis on lähim suurim linn Riminile?\nKui tahad külastada mõnda suuremat linna peale Rimini, siis selleks on Bologna. Kõige kiirem, lihtsam ning säästlikum viis on selleks kasutada rongi. Rongisõit kestab umbes tund aega ja piletite hinnad algavad umbes 5€, kui oled pileti eelmüügist ostnud. Soodsad piletid leiad Trainline veebilehelt.\njuuni 26, 2022 infoViking\nEelmine: Capri – reisijuhis kaunile Itaalia väikesaarele\nJärgmine: Vatikani vaatamisväärsused: 8 kohta, mida ei saa vaatamata jätta\nSan Marino - väikeriik keset Itaaliat\nSorrento - lummav väike kalurilinn\nSiena vaatamisväärsused - 11 iidse linna saladust\nTorino vaatamisväärsused: 10 lummavat paika, mida uurida!\nCapri - reisijuhis kaunile Itaalia väikesaarele\nSoome vaatamisväärsused: 12 põhjamaa ime!


Paljud köögiviljad kasvavad hästi potitaimena. Foto: Shutterstock\nKindlasti tuleks konteineris kasvatamiseks valida mini- või kääbusvormid, siis pääsete taimede toestamisest ja ei teki vajadust neid veel kord ümber istutada. Juurviljade kasvatamisel on oluline valida paraja sügavusega pott, et juurikal kasvuruumi oleks. Siin on valik taimedest, mis tunnevad ennast hästi ka konteineris kasvades. Konteineris kasvatamiseks sobib nii aed- kui põlduba. Ka herneid on lihtne potis kasvatada. Konteinerites võite kasvatada ühtviisi lillkapsast, spargel-, aga ka lehtkapsast. Porgandi kasvatamisel on tähtis valida õige sügavusega pott. Sibulate puhul võib poti asemel kasutada ka madalat laia kaussi. Paprikate ja piparde puhul kehtib reegel, et mida suurem pott, seda paremini nad kasvavad. Kurkide agrotehnika on üsna sarnane teiste kõrvitskultuuride omaga. Melon ja arbuus vajavad kasvuks palju soojust ning seetõttu sobib neile tuulevaikne ja soe terrassinurk. Kõrvitsaliste kasvatamisel potis tasub arvestada, et need taimed vajavad väga rammusat mulda. Pommud kipuvad olema jõulise kasvuga, ja vaatamata sellele, et nad ei vaja väga suurt potti, tasub taimed istutada suuremasse. Punapeedi sordid, mis väga suureks ei kasva, sobivad suurepäraselt konteineris kasvatamiseks.


JK Rowling kritiseerib Šoti politsei suhtumist "transsoolistesse" vägistajatesse - Objektiiv\nMaailm » JK Rowling kritiseerib Šoti politsei suhtumist "transsoolistesse" vägistajatesse\nJK Rowling kritiseerib Šoti politsei suhtumist "transsoolistesse" vägistajatesse\n"Harry Potteri" autor JK Rowling. Foto: Scanpix\nTuntud kirjanik, "Harry Potteri" autor JK Rowling on kriitiline Šoti politsei uue lähenemise suhtes registreerida kurjategija sooline identiteet vägistaja enda ütluse alusel, vahendab ERR.\nŠotimaa politsei teatas The Timesi sõnul, et registreerib mehe sootunnustega vägistaja naisena, kui teo toimepanija isik väidab, et ta on naissoost, olenemata sellest, kas ta on seaduslikult sugu vahetanud.\nRowling kirjutas sotsiaalmeedias: "Sõda on rahu. Vabadus on orjus. Rumalus on tugevus. Peenisega vägistaja on naine."\nRowling viitas George Orwelli teosele "1984", mis kirjeldab karmi diktaktuuri, kus kodanikke sunnitakse uskuma tegelikkusega vastuolus olevaid ideid, et piirata inimeste vaba mõtlemist ja eneseväljendust.\nKirjanik on viimastel aastatel teravalt kritiseerinud poliitikat, mis võimaldab inimestel ise oma sugu "tuvastada". Oma sõnavõttude eest on ta langenud sageli avaliku kriitika alla.\nŠoti politsei uut lähenemist kritiseerib ka Šoti poliitik Kenny MacAskill, kes sõnab, et "olen näinud 20 aastat juristina mõningaid juriidilisi absurdsusi, kuid see ületab kõike. See on füüsiliselt võimatu ja pole kooskõlas terve mõistusega."\nSildid JK Rowling orwellik maailm Šoti politsei transsoolised


28. juuni 2012 kell 21:00\nEttevõtjast riigikogu liige Andrei Korobeinik ületab oma avalikult deklareeritud miljonieurose investeerimisportfelliga mitu korda kolleege riigikogus ja valitsuses.\nKõige rohkem on suhtlusportaali rate.ee asutamisega jõukaks saanud Andrei Korobeinik investeerinud aktsiafondidesse ja aktsiatesse. Korobeiniku majanduslike huvide deklaratsioonis koondsummana märgitud portfell on vaid jäämäe tipp, lõviosas investeerib ta oma ettevõtete kaudu. Portfelli viimase aasta käekäigu kohta sõnas Korobeinik, et see on jäänud enam-vähem nulli.\n“Suurem osa minu portfellist on minu firmade nimel. Deklaratsioonis on need investeeringud, mis on minu kui eraisiku nimel,” sõnas Korobeinik. Oma deklaratsioonis märgitud investeeringute kohta ütles ta, et nende hulgas on kusagil sadakond erinevat positsiooni, nii fondiosakuid, võlakirju kui ka aktsiad.\n“Investeerimise eesmärk on pikaajaline. Igapäevaselt ma kogu portfelli mahus kindlasti ei kauple,” rääkis Korobeinik ja lisas, et tal on siiski mõned aktsiapositsioonid, mida ta isiklikult jälgib, kuigi nad moodustavad väikse osa portfellist.\n“Mul on mõned tehnoloogiafirmad USA börsil, nende käekäiguga olen rohkem kursis,” märkis Korobeinik. Südamelähedaseks Korobeinik ühtki investeeringut ei nimeta, aga kui ta ise aktiivselt investeerib, siis enda sõnul ikka sinna, kus ta asjadest enam-vähem aru saab. Ülejäänud osas abistavad Korobeinikut erinevad varahaldurid.\nEraisikuna pole kasulik investeerida. Tulevaste investeeringute kohta ütles Korobeinik, et ilmselt suurendab ta pigem firmade portfelli kui investeerib eraisikuna. “Sest esiteks helistatakse siis ajalehtedest vähem ja teiseks on see maksude mõttes kasulikum,” teatas ta.\nKorobeinikule kuuluvad OÜd Andrei Invest, Serenda Estonia ning ligi pool rate.ee portaali haldavast Rate Solutions OÜst, mille ta kevadel EMT-lt tagasi ostis. Nimetatud firmad kajastuvad ka Korobeiniku riigikogu liikme deklaratsioonis, kuid seda osaluste nominaalväärtuses ehk vaid mõne tuhande eurona.\nKui Korobeinik ja veel mõned keskmisest mitmekesisema investeerimisportfelli omanikud nagu justiitsminister Kristen Michal, riigikogulased Mart Laar, Jevgeni Ossinovski, Kalev Lillo, Jaanus Tamkivi, Kalev Kallo ning Rannar Vassiljev välja arvata, on Eesti riigikogulased ja valitsusliikmed börsifirmadesse või fondidesse investeerimisel tagasihoidlikud. Üksikuid fonde ja aktsiaid leiab mitmete poliitikute deklaratsioonidest, ent mõnevõrra üllatuslikult on tõeline hitt erinevad kohustuslikud ja vabatahtlikud pensionifondid. Kohustuslikus korras enamik riigikogulasi pensionisambasse raha paigutama ei pea.\n“Aga miks ka mitte?” küsis rahandusminister Jürgen Ligi vastu küsimusele, miks on ta investeerinud just pensionifondidesse kokku ligi 90 000 eurot. “Need on tugeva järelevalve ja regulatsiooniga fondid ja eks suurem rahapuudus ootab ju inimest ikka pensionieas,” sõnas ta.\nLigi on valinud kaks Swedbanki pensionifondi, aktsiatesse panustava strateegiaga K3 ja V3, kuhu ta investeerib tavaliselt korra aastas ning mille käekäiku ta pingsalt ei jälgi. “No ma loodan nende (pensionifondide juhtide – toim) peale, ütleme niimoodi,” sõnas Ligi.\nPühapäevainvestor Ossinovski. Oma portfelliga riigikogulaste esiritta kuuluv Jevgeni Ossinovski ütles, et on selgelt pühapäevainvestor, kes ei veeda pikki öid aktsiaturgude graafikuid jälgides. “Investeerides olen püüdnud munad erinevates korvides hoida nii piirkondlikult kui ka majandusharuti,” sõnas ta.\nOssinovski on investeerinud USAsse, Soome, Eestisse, Bulgaariasse ja Rumeeniasse, valdkondadest uraani rikastusse, elektroonikasse, kommunaalteenusesse, kinnisvarasse ning pangandusse. “Olen pikaajaline investor, mistõttu viimase paari aasta turuolukorras ei ole eriti investeerimistehinguid teinud, vaid pigem oodanud situatsiooni paranemist,” märkis Ossinovski.\nPensionifondide suhtes on Ossinovski skeptiline, kuigi on ka ise ühte neist panustanud.\n“Minu pensionivara on võrreldes sissemakstud kapitaliga suurenenud täpselt 26 eurot – sama tootluse puhul teeniks mu fond mulle 65. eluaastaks kuskil 250 eurot. Võib-olla sellepärast mul kolmandat sammast veel ei olegi,” nentis riigikogulasest investor.\nPaljude poliitikute autoliising ületab 700 eurot\nAjal, kui haridus- ja teadusminister Jaak Aaviksoo lubab õpetajatele miinimumbrutopalga tõusu 700 euroni, löövad paljude riigikogu liikmete igakuised autoliisingukulud seda summat pika puuga. Pea iga kümnes riigikogulane maksab majanduslike huvide deklaratsioonide järgi autoliisingut 700 eurot või enam. Neljarattalise sõbra omamise kuluedetabeli tipus troonivad Keskerakonna ja Reformierakonna poliitikud.Nii maksab keskerakondlane Valeri Korb Lexuse linnamaasturi RX 400h ja Volvo S80 eest 1084 eurot kuus. Tema riigikogu liikme palk on 3900 eurot kuus. Lisaks saab ta majanduslike huvide deklaratsiooni andmetel vaid ASi Biopuhastus ja SA Ida-Viru Keskhaigla nõukogu liikme tasu.Korbist veelgi enam maksis aga kevadel deklaratsiooni esitamise ajal teine keskerakondlane Olga Sõtnik, kelle rahakotist võttis Hyundai linnamaasturi IX55 ning Lexus IS 250 liisimine igas kuus 1101 eurot. Sõtniku kuupalk on 3380 eurot ja muid tasusid tal sel nädalal avalikustatud deklaratsiooni kohaselt ei ole. Sõtnik on ka riigikogu liikmete laenuedetabeli eesotsas.Sõtniku kinnitusel on Lexuse liising lõppenud, aga ta ei ole jõudnud deklaratsiooni muuta. Küll tunnistas ta, et kahe auto liisimine on päris suur kulu ja teist autot Sõtnik praegu liisingusse võtta ei kavatse. Teist autot kasutas tema abikaasa.\nRandpere kasutas Volvo-alet. Keskerakonna poliitikutest ei jää kaugele maha reformikas Valdo Randpere, kahe Volvo linnamaasturi liisimine viib temalt kokku 976 eurot. Just Randpere oli hiljuti Eesti Päevalehes avalikustatud riigikogu liikmetele tehtud Volvo-soodustuste Info-Autolt väljakaupleja. Info-Auto omanik on Viktor Siilats. Volvode allahindlus riigikogulastele võib ulatuda 20 protsendini, mis näiteks Volvo XC60 mudeli puhul tähendab umbes 10 000 euro suurust allahindlust.“Ei liisinud kumbagi sellepärast (Info-Auto pakkumine – toim). Liisisin seetõttu, et mul on alati Volvod olnud viimasel ajal ja pidin mõlemad ära vahetama,” lausus Randpere. Teise autoga sõidab Randpere sõnul tema naine. Eelmise aasta deklaratsioonis oli Randperel samuti kaks Volvot, aga need olid välja ostetud ning vanemad mudelid: Volvo XC90 (2005) ja Volvo XC70 (2009).\nOsa poliitikuid automarke ei avalda. Volvost ongi saanud riigikogu liikmete lemmikmark, 16 saadikut deklareerib, et maksab liisingut või kasutusrenti Volvo eest. Päris suur hulk rahvaesindajaid ei ole auto marki aga deklaratsioonis märkinud ning ka nende hulgas võib olla mitmeid Rootsi automargi sõpru.Vähemalt kahe auto liisingut maksis kokku 14 riigikogu liiget, kellest ainsana on kolme auto liisingud kukil reformierakondlasel Rein Aidmal. Hyundai, Mazda ja Volkswagen Golfi eest tuleb tal igas kuus tasuda 681 eurot. See summa on suhteliselt suur? “Ei ole. See on suht pisike summa,” märkis Aidma. Tema sõnul sõidab ta ise ühe autoga, sellel on riigikogu parkimiskaart ja ülejäänud autod on sugulaste kasutuses, keda ta selliselt aitab. “Need on minu isiklikud asjad, kuidas ja kellega, ja nendest ei räägi ma rohkem, kui on deklaratsioonis kirjas,” lõpetas Aidma autoteema.Ka ühe auto liisijate hulgas on neid, kes kulutavad ühes kuus auto peale rohkem kui on plaanide järgi uuel aastal pedagoogide miinimumpalk.\nEsikümnel on väga erinev investeerimisportfell\ninvesteeringute väärtus eurodes ja suurimatel investoritel olevad osakud ja börsifirmade aktsiad\n1. Andrei Korobeinik 1 099 958pole majanduslike huvide deklaratsioonis täpsustanud oma investeerimisportfelli koosseisu\n2. Valdo Randpere 279 332Nordea PensionifondSwedbank Pensionifond V2Fondiplaankoolifond koolifond võlakirjafond\n3. Mart Laar 205 429Ishares Eur Corporate Bond Eastern Europe Real Estate Investment Fund Swedbank Pensionifond V3 EVLI European High Yield Lyxor Etf Russia DJ Russia Dgr Pimco Gis Bond Inst Hdgd Ishares Markit Iboxx JB BF Euro EUR B Pictet Global Emerg Debt Hi DB X-Trackers MSCI TRN Index GER DB X-Trackers MSCI Europe EUR DB X-Track DBLCI OY Balanced ETF DB Trackers MSCI EM Asia TRN ETF East Capital Russia Fund Swedbank Pensionifond K3 Nokia OYIJ Bigbank FRN\n4. Jürgen Ligi 97 791Swedbank Pensionifond K3 Swedbank Pensionifond V3 Swedbanki Fondiplaan\n5. Lembit Kaljuvee 96 000Fond S2 RUC SF2 (kaasomandis)\n6. Jevgeni Ossinovski 80 778SIF Moldova (RON) Bulgarian Real Estate Inv Fund PKB-Compensation Voucher Swedbank Pensionifond K3 AS Tallinna Vesi Elcoteq SE First Investment Bank USEC INC\n7. Andres Jalak 77 450LHV Pensionifond Nordea Pank Nordea Pank LHV Croatia LHV Fiateur LHV PKO Bank LHV SFCAT LHV TALIT LHV TKMIT LHV BSPB LHV GAZP LHV EDD\n8. Jaak Aaviksoo 74 726SEB Progressiivne Pensionifond SEB Aktiivne Pensionifond\n9. Aivar Sõerd 62 266SEB Progressiivne Pensionifond AS Tallink Grupp\n10. Jaanus Tamkivi 59 324SEB Kasvufond Swedbank Ida-Euroopa Aktsiafond Swedbank Venemaa Aktsiafond SEB Aktiivne Pensionifond SEB Aasia Fond JF China AD Swedbank Fondifond 60E Medical Fund AS Tallinna Kaubamaja\n11. Margus Hanson 47 086 SEB Progressiivne Pensionifond Swedbank Pensionifond V3 Swedbank Ida-Euroopa Aktsiafond Swedbank Venemaa Aktsiafond JPMFF Pacific Equity Fund Tallink Grupp\n12. Imre Sooäär 43 825 Swedbank Pensionifond K3 Swedbank Pensionifond V3\n13. Remo Holsmer 43 694 SEB Progressiivne Pensionifond Tallinna Kaubamaja OEG Baltika\n14. Kristen Michal 40 401 SEB Kasvufond Geneetilise Farmaatsia Fond (väärtus dekl) Trigon Uus Euroopa Top 10 fond (väärtus dekl) SEB Progressiivne Pensionifond iShares MSCI Brazil Index Fund (väärtus dekl) Tallinna Kaubamaja Merko Ehitus AS Järvevana Nordecon International Olympic Entertainment Group Arco Vara Baltika China Mobile Ltd (hind ADR)\n15. Kalev Kallo 40 351 SEB Aktiivne Pensionifond SEB Ida-Euroopa Võlakirjafond SEB Global Chance/Risk Fund SEB Corporate Bond Fund SEB Asset Selection Fund SEB High Yield Fund EXS1 AAXJ LHV World B EENERG 181120\n16. Juhan Parts 31 723 Swedbank Pensionifond K3 Swedbank Pensionifond V2 Swedbank investeerimisriskiga elukindlustus AS Tallink Grupp\n17. Indrek Saar 27 210 Swedbank Pensionifond K3 Swedbank Pensionikindlustusfond Swedbank Ida-Euroopa Aktsiafond Swedbank Ida-Euroopa Kinnisvara Aktsiafond Swedbank Kesk-Aasia Aktsiafond\n18. Arto Aas 25 706 SEB Progressiivne Pensionifond Tallink Grupp Olympic Entertainment Group\n19. Marko Pomerants 25 622 Swedbanki pensionifond K3 Swedbank Fondifond 60\n20. Aadu Must 25 591 Swedbanki pensionifond\n21. Maret Maripuu 24 730 SEB Aktiivne Pensionifond SEB Progressiivne Pensionifond\n22. Viktor Vassiljev 24 329 Swedbank Pensionifond K1 Swedbank Pensionifond V2\n23. Rannar Vassiljev 22 658 Swedbank Fondiplaan Nordea Pensionifond Deutsche Lufthansa Isheares MSCI Sweden Index Sixt AG American Telecom Services Arco Vara Nordecon Tallink Grupp\n24. Andrus Ansip 20 672 SEB Progressiivne Pensionifond\n25. Mailis Reps 20 458 Swedbank Pensionifond\n26. Tõnis Lukas 19 984 Swedbank Pensionifond K3 AS Baltika AS Harju Elekter Olympic Entertainment Group\n27. Eiki Nestor 19 688 Swedbank Pensionifond K2\n28. Urmas Paet 19 106 Swedbank Pensionifond K3\n29. Rein Randver 18 896 SEB Tasakaalukas Pensionifond SEB Aktiivne Pensionifond SEB Progressiivne Pensionifond\n30. Keit Pentus 18 491 SEB Progressiivne Pensionifond\n31. Väino Linde 18 364 Swedbank Pensionifond K2\n32. Rein Lang 17 733 Swedbank Pensionifond K3\n33. Jüri Ratas 17 522 SEB Progressiivne Pensionifond\n34. Ester Tuiksoo 16 936 Sampo Pension 50\n35. Toomas Tõniste 16 682 Swedbank Pensionifond V1 Swedbank Pensionifond V3 Swedbank Pensionifond V2 Swedbank Pensionifond K3\n36. Kalev Lillo 16 67837. Urmas Reinsalu 16 10438. Jaan Õunapuu 16 09639. Heimar Lenk 16 04540. Tõnis Kõiv 15 12741. Siim Valmar Kiisler 14 96542. Sven Sester 14 69043. Taavi Rõivas 14 63744. Urmas Klaas 14 56445. Karel Rüütli 14 29346. Hanno Pevkur 13 85947. Marianne Mikko 13 52748. Liisa-Ly Pakosta 13 24049. Mati Raidma 13 20450. Kalvi Kõva 13 07251. Deniss Boroditš 13 05052. Andres Herkel 12 98253. Kaia Iva 12 86154. Mart Meri 12 26555. Heljo Pikhof 12 00056. Lauri Luik 10 73257. Kajar Lember 10 54958. Aivar Riisalu 10 07859. Ülo Tulik 10 01160. Kalle Palling 9 73961. Andres Anvelt 8 91162. Neeme Suur 8 88363. Helmen Kütt 8 83564. Rein Aidma 8 38865. Priit Toobal 6 81666. Terje Trei 6 58367. Annely Akkermann 6 55268. Peeter Laurson 6 50069. Sven Mikser 6 40670. Peep Aru 5 84971. Olga Sõtnik 5 79872. Aivar Kokk 4 38573. Marika Tuus-Laul 2 14374. Rait Maruste 1 40075. Paul-Eerik Rummo 70376. Jaak Allik 24377. Siim Kabrits 234\nAllikas: riigikogu ja valitsuse liikmete majanduslike huvide deklaratsioonid.Märkus: Koondsumma arvutamisel on võetud aluseks võimalikult värske osaku või aktsia hind, Osade investeeringute puhul on aluseks võetud poliitiku enda märgitud osaluse väärtus aprilli lõpu seisuga.\nRiigikogulased liisivad korraga mitut autot\nKogu liisingmakse kuus eurodes, arvutatud majanduslike huvide deklaratsiooni andmetele tuginedes\nOlga Sõtnik Liisib kahte autot, Hyundai IX55 ja Lexus IS 250 1101Valeri Korb Liisib kahte autot, Lexus RX 400h ja Volvo S80 1084Valdo Randpere Liisib kahte autot, Volvo XC 90, Volvo XC 60 976Tõnis Kõiv Liisib kahte autot, Honda CR-V ja Honda FR-V 782Peep Aru Liisib kahte autot, millede marki pole märkinud. 771 Abikaasaga ühisomandis olevaks on märkinud Mazda 626 (2002)Tarmo Leinatamm automarki ei ole märkinud 760Margus Hanson Liisib kahte autot, automarke ei ole märkinud 756Mihhail Stalnuhhin On märkinud, et talle kuulub Mitsubishi Outlander (2011) 720Jüri Jaanson On märkinud, et talle kuuluvad Audi (2011) ja 700 Renault (2005)Helmen Kütt Liisib kahte autot, BMW 525D ja Audi A6 699Andres Anvelt Liisib kahte autot, automarke ei ole märkinud 696Priit Toobal Liisib kahte autot, automarki ei avalda, on märkinud, 692 et talle kuulub Chrysler Sebring (2004)Rein Aidma Liisib kolme sõidukit, Hyndai, VW Golf ja Mazda 681Taavi Rõivas Liisib kahte autot, Audi ja Fiat 649Urmas Klaas Audi A6 610Aivar Sõerd Volvo XC60 580Eldar Efendijev Honda Accord 577Lauri Luik Volvo S60 569Maret Maripuu Liisib kahte autot, Audi A3 ja Toyota Yaris 560Urve Palo Volvo XC60 560Arto Aas Volvo Xc60 551Heljo Pikhof Volvo XC60 549Vladimir Velman Volkswagen Passat 539Kalev Kallo Volvo S80 537Meelis Mälberg Volvo XC70 525Peeter Võsa Liisitavat automarki ei ole märkinud 520Enn Eesmaa Nissan, täpsemat marki pole märkinud 509Andrei Korobeinik Honda Accord 500Kalle Palling Chrysler 300c 495Inara Luigas Liisitava auto marki pole märkinud, talle kuuluvad 480 Volkswagen Vento (1993) ja Peugeot 308 (2011)Kalle Jents Subaru Outback 472Marko Mihkelson Volvo XC70 470Aare Heinvee Honda CR-V 461Tõnu Juul Liisitavat automarki ei ole märkinud 452Remo Holsmer On märkinud, et talle kuulub Lexus (2007), 450 liisitavat autot pole märkinudLiisa-Ly Pakosta Liisitavat automarki ei ole märkinud 445Väino Linde Volvo XC60 440Jaan Õunapuu Liisitavat automarki ei ole märkinud 430Marianne Mikko Liisitavat automarki ei ole märkinud 425Rein Randver Liisitavat automarki ei ole märkinud 425Deniss Boroditš Liisitavat automarki ei ole märkinud 420Ester Tuiksoo Subaru Outback 410Margus Tsahkna Liisitavat automarki ei ole märkinud 409Aivar Riisalu Liisib kahte autot Nissan Patrol ja Peugeot 308 400Kajar Lember Liisitavat automarki ei ole märkinud 387Andrus Saare Mazda 5 374Jaak Allik Liisitavat automarki pole märkinud, 362 ühisomandis Mazda 323 (2003) ja Opel Corsa (2001)Andres Herkel Liisib kahte autot, Honda Jazz ja Honda FR-V 362Lauri Laasi Audi A6 362Kalvi Kõva Mazda 6 360Jaanus Tamkivi Liisitavat automarki ei ole märkinud 355Kalev Lillo Liisitavat automarki ei ole märkinud 355Kalle Laanet Mitsubishi ASX 333Indrek Saar Volvo S60 331Marika Tuus-Laul Volvo V60 323Heimar Lenk Volvo V60 323Karel Rüütli Volvo T/S80 307Andres Jalak Volvo XC60 306Mart Meri Honda CR-V 290Kadri Simson Škoda Superb 283Andre Sepp Volvo S80 283Kaja Kallas Volkswagen Tiguan 274Mati Raidma Nissan Qashqai 261Aadu Must Liisitavat automarki ei ole märkinud 255Marko Pomerants Nissan Qashqai 246Imre Sooäär Liisitavat automarki ei ole märkinud 246Urve Tiidus Škoda Octavia Ambiente 224Tarmo Tamm Toyota Avensis 210Tõnis Lukas Toyota Corolla Verso 194Rainer Vakra Liisitavat automarki ei ole märkinud 114Yana Toom on märkinud, et talle kuulub Nissan Qushqai (2011), samuti, et maksab autoliisingut, konkreetset liisingmakset pole aga aruandesse märkinud\nRiigikogu liikmed on aktiivsed laenajad\ndeklareeritud laenusummad kokku eurodes, laenuandja nimi ja selgitus\nTõnis Palts 911 219 Swed, SEB, Nordea, Kaamos Group, Pambos Holdings eluasemelaenud ja investeerimislaenud Andrei Korobeinik 330 560 Swed, Danske 3 eluasemelaenu, kaks nendest Sampost Toomas Tõniste 270 790 SEB, Nordea 2 eluasemelaenuDeniss Boroditš 269 355 Nordea, Swed eluasemelaen, laen Karel Rüütli 259 575 Swed, Nordea õppelaen, eluasemelaen Indrek Saar 258 352 Swed eluasemelaenOlga Sõtnik 234 757 Swed eluasemelaen, laenLauri Laasi 220 939 Nordea, eraisik eluasemelaen, Oleg Harlamovilt 6500 eurotMailis Reps 215 713 SEB eluasemelaenMargus Tsahkna 204 874 SEB 2 eluasemelaenuMargus Hanson 197 932 Swed 3 eluasemelaenu, summa hulgas on 57 410 euro suurune laen, kus ta on kaastaotleja. Nordea Bank Finlandis käendab 68 852 euro suurust laenu, lisaks käendab 5750eurost õppelaenu.Marko Mihkelson 190 000 Swed eluasemelaenTaavi Rõivas 171 910 Danske, Swed 2 eluasemelaenuArto Aas 158 254 SEB 2 eluasemelaenuTõnis Kõiv 147 507 SEB 2 eluasemelaenuSiim Kabrits 139 931 Swed, SEB õppelaen, eluasemelaen, lisaks on SEB ees korteriliisingumakse kohustus, iga kuu maksab 320 eurot. Veel on käendanud 2 õppelaenu (6000 ja 1937 eurot), samuti on SEB pangas käendusleping, mis on seotud tema ettevõtlustegevusegaMihhail Stalnuhhin 135 861 SEB eluasemelaenRait Maruste 135 741 SEB 2 eluasemelaenuPriit Sibul 129 656 SEB 2 eluasemelaenuKajar Lember 127 762 Nordea remondilaen ja eluasemelaen, lisaks on käendanud Nordeast võetud 80 000 eurost OÜ Vudila investeerimislaenu.Andres Herkel 119 601 Swed eluasemelaenYana Toom 115 689 Swed eluasemelaenSven Sester 99 724 Swed, Baltic Real Investments 2 eluasemelaenu, summa sees on ka 45 249 euro suurune laen firmast Baltic Real Investments Urve Palo 83 120 Swed eluasemelaenTarmo Leinatamm 78 000 Swed eluasemelaenRemo Holsmer 77 760 SEB ja Danske 3 eluasemelaenuEne Ergma 76 386 SEB eluasemelaenHelmen Kütt 69 392 Nordea, Swed, SEB summa on kolme laenu käendus kokku, kaks neist on õppelaenudAndres Anvelt 66 817 Swed eluasemelaenAndrus Saare 64 470 SEB eluasemelaenIgor Gräzin 60 000 Danske eluasemelaenKadri Simson 56 645 Swed eluasemelaenUrve Tiidus 50 993 Swed 2 eluasemelaenuEiki Nestor 50 100 Swed eluasemelaen, kaaslaenajaAndre Sepp 47 851 Swed eluasemelaenMati Raidma 46 135 Swed eluasemelaenTõnis Lukas 44 227 Swed 2 eluasemelaenuNeeme Suur 42 759 Swed 2 eluasemelaenuRannar Vassiljev 41 676 Nordea eluasemelaenPriit Toobal 37 311 SEB, Swed 2 eluasemelaenu, õppelaenKalle Laanet 32 894 Swed eluasemelaenTerje Trei 30 612 SEB, Swed eluasemelaen, õppelaenLaine Randjärv 28 853 SEB eluasemelaen, lisaks on käendanud teist eluasemelaenu summas 18 921 eurotAivar Riisalu 28 704 Swed eluasemelaenUrmas Reinsalu 26 247 Swed eluasemelaenUrmas Klaas 25 883 Swed eluasemelaen, lisaks on Swedbanki ees liisingu- ja järelmaksu käendus summas 14 578 eurotEster Tuiksoo 22 005 Oliver Kruuda laenusumma kokku on 61 997, kogusummat pole aga kasutanudAivar Sõerd 21 956 SEB 3 hüpoteeklaenu, ei ole täpselt märgitud, kas on laenu jääk või kogusummaKalvi Kõva 20 000 Swed eluasemelaen, lisaks on riigimaa järelmaksuvõlg summas 5726 eurot ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonna laenu käendus 138 848 eurotMeelis Mälberg 19 775 Nordea eluasemelaenTõnu Juul 19 260 Swed kodukapitalilaenMaret Maripuu 18 665 SEB eluasemelaenErki Nool 18 093 Swed eluasemelaenKalev Kotkas 14 100 Swed laen\nMinistritest on suurim võlglane panga ees välisminister\nlaenusumma eurodes, laenuandja nimi\nUrmas Paet välisminister 316 195 SwedbankKristen Michal justiitsminister 224 104 SwedbankKen-Marti Vaher siseminister 168 830 SwedbankJuhan Parts majandus- ja kommunikatsiooniminister 108 837 Swedbank, SEBSiim Valmar Kiisler regionaalminister 71 498 SwedbankRein Lang kultuuriminister 71 090 SwedbankHanno Pevkur sotsiaalminister 68 037 SwedbankJaak Aaviksoo haridus- ja teadusminister 49 272 SEBUrmas Reinsalu kaitseminister 25 604 SwedbankHelir-Valdor Seeder põllumajandusminister 21 441 Nordea\nAndrus Ansip peaminister, Mart Laar eelmine kaitseminister, Jürgen Ligi rahandusminister, Keit Pentus keskkonnaminister on laenukohustusest priid.


Kutsekool - Põllumajandus - Agronoomia\nKultuurtaimed jaotatakse põlvnemise käigu järgi:\n1. Primaarsed ehk otseselt võetud ja valitud looduslikud vormid. Nisu\n2. Sekundaarsed, Levisid algul umbrohuna, kuid hiljem hakati\nkultuurtamedena kasvatama. Rukis\nSort- kultuurtaimede kõige madalam süsemaatika üksus. Isetolmlevatel sort on\nliin , vegetatiivsetel sort on kloon . Risttolmlejatel kitsam või laiem populatsioon .\nKasutusviisi järgi põllukultuurid :\n3. Tehniliseks tarbeks\nI Tera ja kaunviljad :\n1. Tavalised teraviljad (taliteraviljad, suviteraviljad)\n2. Mujal maailmas: Riis , hirss , sorgo , mais\n3. Mittekõrrelised teraviljad: tatar\n4. Kaunviljad ( hernes , uba, lääts\nII Mugul ja juurviljad , kõrvitsalised\n1. Kartul , maapirn , naeris , porgan\n1. Üheaastane raihein, Mitmeaastased kõrrelised timut, Mitmeaastased\nliblikõielised lutsernid IV Õli - ja eeterõlikultuurid\n1. Sinep, raps , piparmünt , roos\nVI Narkootilised taimed\n1. Tubakas , oopium , India kanep\nAgrotehnika : Kasvukoha valik, mullaharimine : (külvieelne, sügisene , külvijärgne),\nkülvit ööd , seemne ettevalmistamine, hooldamine, koristustööd, umbrohutõrje ,\nkülvieelne väetamine .\nKevadel külvatavad kultuurid:\n1. Kõige varem külvatavad,kui põllule saab, enamasti kõik suviteraviljad,\n2. Vara külvatavad, vajavad idanemiseks ja täramiseks natuke kõrgemaid\ntemperatuure. lina, põlduba , kartul\n3. Hilja külvatavad, mais ja tatar, võivad muidu ka idaneda, aga külm võtaks\nSegavili ja segatis, milline erinevus?\nSegavili läheb viljaks, teraks, aga segatis läheb haljasmassiks ( silo ). Viljavaheldus - kultuuride põhjendatud vahetamine\nTaimede saagikuse määrab miinimumis olev taimekasvutegur.\n1. Toite ja mikroelementide vähenemine\n2. Füüsikalis, keemilisete omaduste struktuuri halvenemine,\n3. Fütopatogeenne mikrofloora ja kahjurid\nMilline erinevus ?\nkultuurtaimed, iv õli, viljavaheldus, võõrkultuur, suviteraviljad, oras, päeva lühenemine, külmumine, vettimine, lumiseen, kartuli mugul, mitte kn2k, valgu hektarisaak, rohi, rohusöödad, pealisheinad, alushein, võsundilised, põuakindlad\nSegavili läheb viljaks, teraks, aga segatis läheb haljasmassiks (silo)\nValguproteiini probleemid heintaimede kasvatamisel\nHeintaimede kasvatamise ökonoomiline hinnang\nSeemnesegude koostamine ja heintaimede agrobioloogilised erinevused


Elamispinnad (489 Objekti)\nÄripinnad (140 Objekti)\nKorruseid min. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 12 14 22\nKorruseid max. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 12 14 22\n13.08.2019\tMeelelahutus Liia Koreline\n*Võõraste all mõtlen tegelikult enda tuttavaid, kes otsustasid oma kuumast lõunamaa suvest põhjamaale sõita, siin ringi vaadata ja suve nautida. Koos veedetud päevad andsid mulle hulga mõtteainet, mida tahan ka teiega jagada. Elame avatud ja kirevas maailmas, üha enam liigub ringi erineva kultuuritaustaga inimesi ja pole välistatud, et just sinu kodu saab kaugete rändurite peatuspaigaks. Kuidas olla lahke ja mõistva võõrustaja rollis, et teelised end meie kodukatuse all mugavalt ja turvaliselt tunneks?\nTallinna lennujaamas kohtun väga värvika keskealise abielupaariga. Mees on sportlik ja oma parimais aastates, naine väga meigitud ja uhkelt riides. Sõit on pikk, kohale saabudes teen ettepaneku pesta ja ümber riietuda. Jagan ohtralt kiidusõnu oma saunale, püüdes viidata põhjamaa inimeste aastaringsele lemmiktegevusele, saunamõnude nautimisele. Minu külalistele on aga saun, pesukauss ja veekopsik kümblemiskogemuseks, millest ka hiljem viisakalt loobutakse.\nIstume lauda. Meie värske kala, kohalik sealiha, kartul ja kaste on õnneks õige valik. Suurüllatajaks on külalistele mitte minu kiidetud rääbised, vaid roosa Himaalaja sool, mida järgmisel päeval õnnestub meie külapoest osta. Lauas räägib ainult mees ja teeb seda väga tulihingeliselt: põhiliselt poliitikast, korrumpeerunud riigikorrast, kohalikest miljardäridest, väikestest palganumbritest ja suurest vaesusest. Külalistega maailma asjadest arusaamise üle ma vaidlema ei hakka – mõistan kohe, et talitan targu, kui püüan olla lihtsalt kuulaja rollis, sest olen ikkagi võõrustaja. Peale selle, et kuidas meil ikka rohi nii roheline on ja kas me kastame seda pidevalt, muid erilisi küsimusi minu elukorralduse kohta ei esitata. Mu külalised elavad suurlinnas ja unistavad küll suvekodust, aga ei aiast ega murust, mida peaks niitma, vaid hoopis betoonpõrandaga väikesest hoovikesest ja lauast, mille ääres võiks naabritega mõnusalt vestelda ja aega veeta.\nMu külalisi üllatab, et kuhu jäävad kõik naabrid – miks nad ei ole tulnud külalisi uudistama? Neil on see suur sündmus, kui kellelegi saabuvad külalised. Siis pole naabreid vaja kohale kutsuda, nad tulevad ise. Jutuajamisest jääb mulje, et nende kandis saavad ümberkaudsed mehed pidevalt seltskonniti kokku, istuvad ja vestlevad tundide viisi. Ja mehed laulavad, palju ja valjult, peletades sellega endast eemale päevaga kogunenud negatiivse energia.\nAktiivne suhtlus olevat nende ühiskonna prioriteet. Julgen poetada kommentaari, et ehk nad ei jõuagi oma asjadega kuhugi, kui pool päeva istuvad, vestlevad ja laulavad – kes siis tööd teeb? Tänu aktiivsele suhtlusele ja kergetele kohalikele veinijookidele ei ole neil aga depressiooni, enesetappe ega lahutusi, kusjuures viimane on ühiskonnas äärmiselt häbiväärne ja taunitav.\nAiakiigel kiikudes õnnestub pereemalt kuulda, millega koduperenaine oma päevi sisustab. Kuulen, et tema tutvuskonna naised ei tööta. Hommikul korrastatakse elamist, tehakse lõuna valmis, siis saadetakse mehele sõnum, et saada luba kodust lahkumiseks. Üksi minna ei tohi, minnakse kas naabrinaise, sõbranna või mõne pereliikmega. Kui ostud on tehtud, käiakse sõbrannadega kohvikus. Kogu asjaajamine, paberimajandus ja otsuste vastuvõtmine on peres mehe kohus. Naisi õpetatakse juba maast-madalast mehe sõna kuulama ja kuuletuma.\nTunnen huvi ka oma külaliste tulevikuplaanide kohta. Saan teada, et nende kõrgharidusega tütar on juba teist aastat mehel ja vanemad enam tema elusse ei puutu: nüüd on tal mees, keda ta kuulab. Üliõpilasest pojal on juba kolm aastat pruut ja vanemate suurim mure on paari aasta pärast pojale uhked pulmad korraldada. Siis tuleb poeg koju elama ja hoolitseb koos naisega oma vanemate eest kuni nende surmani.\nElame kiirete muutuste maailmas, aga kas ikka kõik meie Maa elanikud? Teame, et iga ühiskonna areng nõuab oma kodanikelt pidevat ja mitmekülgset teadmiste ja oskuste täiendamist, vilumuste omandamist ja uute harjumustega leppimist. Nii püüab elada tänapäeval kogu põhjamaade rahvas ja teist alternatiivi meie jaoks ei ole.\nAga muutuv maailm ootab, et peame õppima mõistma, aktsepteerima ja austama ka neid väga väikestest ja vaestest ning väga suurtest ja rikastest riikidest saabuvaid kaasteelisi. Nad on elanud omal maal sajandite jooksul sisse sööbinud traditsioonide, teadmiste ja harjumuste järgi, ise nad neid muuta ei soovi ja enamgi veel, ei näe selleks ka vajadust, sest sajandite pikkune eluviis on rahuldanud kõiki osapooli.\nOma elukogemusest tulenevalt julgustan kõiki kaasmaalasi kireval ja konarlikul kultuurimaastikul oma esimest sammu tegema, sest suhtlemine erineva kultuuritaustaga inimestega on meile kõigile hariv, emotsionaalne ja põnev.\nKasulik teada 251\nOstan (Harju maakond, Tallinn, Kesklinn)\nOstan elamumaa (Harju maakond, Saue vald, Laagri)\nSoovin üürida kaubanduspinna (Viljandi maakond, Vi ...


Kiidil tuleb sõirapäev ja avatakse piimapukk – Külauudised\nKiidil tuleb sõirapäev ja avatakse piimapukk\nReedel, 26. augustil tuleb Võrumaal Kiidi turismitalus sõira ja piimapuki päev, mille laiem eesmärk on taas arutada selle üle, kui küps on aeg taas maal lehmi hakata pidama. Sõiraseminar algab juba hommikul kell 10 Heifer programmi tutvustusega, mis on Võrumaal kiirelt jõudu koguv. Nii jagataksegi siin taludele tasuta loomi tingimusel, et need jällegi sellelt saadud järglase teise talusse edasi. Sõirapäeval saabki rääkida nende peredega, kellel kogemus Heifer programmist olemas.\n“Samuti võib see huvi pakkuda ka sotsiaaltöötajatele või arengutegelastele, kes töötavad maaelanikkonnaga, et neid aidata,” ütles päeva korraldaja, Kiidi talu peremees Aigar Piho. “Eesmärk on ikka jõuda nendeni, kellele seda looma – lammast, kitse, lihaveist, lehma, hobust – on väga vaja.”\nFolklorist Marju Kõivupuu kõneleb teemal “Sõir: püha- ja argipäevane süük”, ning Heifer programmi Läti eestvedaja Lasma Kronberga Veclaicenest kõneleb sealsest jaanisõirast. Samas toimub ka sõirategemise õppus, kus oma kogemusi jagavad selle ala meistrid. Siia on oodatud kõiki sõirahuvilisi, kaasa võiks võtta ka omatehtud sõira konkursile, samuti võib müüa sõira.\nSiis algab suur piimapukipidu. Kell 18 avatakse Kiidi piimapukk, mille ehitamist alustavad järgmisel nädalal talus vabatahtlikena töötavad noored Lätist, Türgist, Venemaalt, Iisraelist ja Prantsusmaalt. Enamik pole neist piimapukki seni veel näinud. Räägitakse piimapukist kui kohalikust küla raadiost ja ajalehest, kui kohaliku elu keskpunktist aastail 1960 -1990. Esimese kõne uuelt piimapukilt on lubanud pidada põllumajandusminister Helir-Valdor Seeder.\nPiimapukk ei tohi seista tühjalt. Seega saab siia tuua ka piima. Kell 19 saabub ka piimaauto koos laborantidega, kes piima kvaliteeti hindavad. Kelle piim on hea kvaliteediga, see saab piimapukipeole tasuta, teised peavad lunastama pileti. Kogutud piimast valmistatakse samas taas sõira.\nPäeva kava saab lugeda www. kiidi.ee\nPostitatud 18/08/2011 05/09/2011 Autor Kadri ValnerRubriigid Eesti,Kiidi küla,Rõuge vald,VõrumaaSildid piimapukk,sõir\nEelmine Eelmine postitus: Soovid küsida otse presidendikandidaadilt?\nJärgmised Järgmine postitus: Loodava Otepää lasteaia direktor on selgunud


Kuidas $ 300 miljoni Ponzi skeemi maandas poiss Band Mogul Lou Pearlman föderaalvanglas - NETWORTH\nBill Murray läheb šotimaale, puhastab, lehed November - 2020\nKeith Urban leiab seda kauboi rehabile November - 2020\nCelebrity Haiku võistlus: Jack Nicholsoni rihmakoor November - 2020\nKuidas $ 300 miljoni Ponzi skeemi maandas poiss Band Mogul Lou Pearlman föderaalvanglas\n90-ndate aastate lõpus pani poissibaasutaja Lu "Big Poppa" Pearlman endale nime enda suurepäraseks talundi kohtunikuks. Uskuge või mitte, oli aeg, mil Louit peeti üheks popmuusika kõige innovaatilisemaks ja võimsamaks kingmakeriks. Ilma temata ei oleks maailm kunagi õnnistatud selliste ansamblite nagu Backstreet Boys, "NSync ja LFO" muusikaväärtus. Ilma Lou Pearlmanita täna on Justin Timberlake tõenäoliselt populaarseim TGA reedeti kuskil Tampa populaarseim server, selle asemel et olla üks kõige andekamaid ja populaarsemaid kuulsusi maailmas. Kahjuks ei olnud hea aeg Lou Pearlmanil. 2008. aastal algas Lou kogu elu pärast seda, kui ta vahistati jooksu eest, mida praegu peetakse üheks Ponzi kõige suuremate ajakavade järgi.\nLou Pearlman - Ponzi skeem / Lawrence Lucier / Getty Images\nLouis Jay Pearlman sündis 19. juunil 1954. aastal Flushingis Queensis. Ta oli ainuke lapsehoidja Reenie Pearlmani ja keemilise puhastiga Hy Pearlman. Väikesel Louisil oli kaks lapsepõlve huvi: muusika ja lennundus. Tema imetlus muusikatööstusega tekkis pärast tema esimese nõbu Art Garfunkeli kuulsuse ja edu tekkimist. Pearlman alustas ansambli juhtimist teismelisena, kuid kui edu osutus näiliselt kättesaamatuks, keskendus ta tähelepanu lennukompaniile.\n1970. aastate lõpus käivitati Lou'ga edukas helikopteri taksoteenus, mis veeti inimesi New Yorki ja sealt välja. Kuigi see äri buumieris, käivitas ta avalikult kaubeldava ettevõtte, kes prahistas klientidele ja privaatsetele lennukitele ettevõtteid ja jõukaid inimesi. Blimpsid renditi peamiselt sellistesse ettevõtetesse nagu Met Life ja McDonald's, et neid saaks kasutada hiiglaslike ujuvate stendide jaoks, mitte transportimiseks. Enamik rendis eralennukeid rikastele ärimeestele, kes reisisid edasi koosolekutel. Enamik kliente oli igav ärimees, kuid 1980ndatel saatuslikul päeval muutus Loui elu igavesti, kui poissi New Kids On The Bocki juures oli tema kallim lennuk oma Põhja-Ameerika turismis. Pearlman oli šokeeritud, et avastasin, et poissibaas sai endale lubada sellise hinnaga eraviisilise jõuülekande kogu riigis. Kui ta tegi matemaatika, lisati see ühele järeldusele: Lou Pearlman pöördus tagasi muusikakõrgkoolide juurde.\nLühidalt teatas Lou Pearlman, et kopeerida kogu New Kidsi blokaadi ärimudel. Ta isegi palkas NKOTB endist juhti. Koos moodustasid nad Trans Continental Records. Pärast kõrget profiili 3 miljonit dollarit rahvuslik talentide otsing, äsja moodustatud ettevõte edukalt kokku pandud Backstreet poisid. Backstreet poisid kopeerisid New Kidsi mudelit suurepäraselt, ja enne kaua päästis Pearlmani loomine isegi NKOTB-i kui kogu aeg kõige kasumlikuma poissibaasi. Pearlman kordas Backstreet Boysi saavutusi Timberlake'i juhitud tegevustega 'NSync.\n"NSync 90-ndatel / Brenda Chase / Online USA, Inc. / Getty Images\nÄrimudel osutub edukaks taas ja uuesti ja uuesti. Trans Continental Records jätkas raha teenindamist rohkemate küpsiste lõikamise muusikarühmadega nagu O-Town, LFO, Natural, US5, Take 5 ja isegi Backstreet Boysi liige Nick Carteri väike vend Aaron Carter. Ükski neist uutest poiste ansamblitest ei osutunud sama kasumlikuks kui esialgsed kaks rühma, kuid kõik olid raha tegijad sama.\nBackstreet Boys ei olnud mitte ainult esimene Pearlmani projekt, mis tõuseb tähtkuju, vaid ka esimene tema ansambel, kes kaebas teda pettuste ja valeandmete esitamise eest föderaalses kohtus. Küsimus, miks ansambel sai napi $300,000 nende töö eest, samal ajal kui Pearlman ja salvestusettevõte maksid ise endale miljoneid, kutsus bändi liige Brian Littrelli advokaadi palgama ja taotles tagasimaksmist. Piisavalt varsti sarnased küsimused põhjustasid "NSyncile oma uurimise avamise ja lõpuks kõik Pearlmani ansamblid, välja arvatud US5, järgnesid sõna otseses mõttes. Pearlman leidis kiiresti, et ennast võltsida mitu kohtuvaidlust inimestelt, keda ta aitas kuulsaks teha. Kõik kohtuasjad lõpuks lahendati kohtuväliselt avalikustamata tingimustel. NSynciga teame, et Pearlman nõustus oma juhi kõrval minema, kuid finantssuhetes jäi ta sisuliselt bändi kasumile võrdseks aktsionäriks igaveseks.\nKuid see ei olnud Pearlmani juriidiliste probleemide lõpp. Aastal 2006 avastati, et ta oli investeerinud investorite hulka, mis leiti olevat pikaajaline Ponzi skeem. Kasutades fiktiivset ettevõtet, mis eksisteeris ainult paberil, Transcontinental Airline Travel Services, Pearlman meelitas investoreid võltsitud maksudeklaratsioone, võltsitud rahalisi vahendeid ja valmistatud dokumente. Ta pani isegi paljusid kõrgeid netoväärtpabereid investoritele, pakkudes Backstreetile ja NSynci kontsertidele VIP kõiki pääsu pileteid.\nKokku hoiab Lou varastada 300 miljonit dollarit 1000 üksikinvestorist, kellest paljud olid sõbrad ja sugulased. Ta sai ka fruadulently 150 miljonit dollarit erinevatest pankadest. Nagu enamike Ponzi skeemide puhul, suutis Lou kaua seda kelmust kinni pidada, makses varakult investoritele hilisemate investorite poolt saadud raha.\nKui föderaalsed uurijad tabasid suurt pettust tuult, läks Lou Pearlman edasi jooksma. Mõned kuud olid Pearlmani märkused üle kogu maailma. Siis 14. juunil 2007 tappis ta luksushotelli Indoneesias. Hommikusööki Rootsi lauas täheldas ta veetlik Saksa turistide paar.2008. aastal mõisteti Lou'ile 25 aastat föderaalvanglasse, tunnistades süüdi kahe võlakoormuse, ühe rahapesu loendamise ja ühe pankrotikohtu kohta valede väidete esitamise arvuga. Praegu hääletavad Pearlmani bilked investorid oma kaotatud varade taastamise plaani. Nad peaksid oodatust vaid 4 senti dollari suhtes tagasi maksma. Ülejäänud miljonitele saavad nad öelda: "Bye, bye, bye".\nPearlmani plaanitakse vanglast vabastada 24. märtsil 2029. aastal, kui - ennetähtaegse surma korral - ta saab 74-aastaseks. Kas sa arvad, et poistebändi mogul läheb halvasti, võib tema vanglakaristust ellu jääda?\nLeona Lewis võidab peaaegu Zero Brit auhindadest\nTantsimine Ice Betting Odds: Gareth Gates võita?\nTantsimine Ice Betting Odds: Zaraah Abrahams võita?


Parim kõrvalosa sündis Kuressaare linnateatris\n– 29/03/2011Rubriik: Maakond\nTÄNA KURESSAARES: “Hinda” ja hinnatud Guido Kangurit näeb Kuressaare Linnateatris täna õhtul.\n“See roll tuli tal kuidagi märkamatult,” iseloomustas tunnustatud kolleegi tööd kaasnäitleja Aarne Mägi (lavastuses Walter Franz). “Tegelikult mängib ta ju ilma grimmita kaheksakümne üheksa aastast meest, kuigi on ise 55. See on haruldane! Seda on nauditav vaadata. Seda ei õpi, see kõik tuleb kogemusega. See roll sündis kusagil tema sees või õigemini oli see kusagil juba olemas. Seda kuju oli näha juba päris prooviperioodi algul.” Mägi sõnul on Kanguri puhul oluline iga pisiasi, ka iga nüanss enne lavale minekut.\nVäga hingeminevad olid Guido Kanguri tänusõnad, kus ta märkis ära ka Kuressaare Linnateatrit ja soovitas kõigil, kellele tehakse ettepanek selles teatris mängida, see pakkumine kindlasti vastu võtta. “Seda oli nii soe kuulda, mul oli tunne, nagu ma oleksin ise preemia saanud,” tunnistas Mägi. “Meie teater oli siin vaid vahendaja. Tänu ka lavastajale Heiti Pakile, kes selle lavastuse kõik kokku pani, auhind on ju ikka Guido oma!”\nAarne Mägi sõnul on Kuressaare Linnateatriga seotud inimesi olnud nominentide hulgas varemgi, kuid tänavu jõuti esimese tunnustuseni. Teatritöötaja auhinnale etendust ettevalmistavas kategoorias oli nominentide hulgas ka Ahto Matt. Mägi sõnul on ka nominentide hulka jõudmine suur tunnustus. “Ka see on tegelikult võit.”\nLisatud: 29.03.2011 / 18:34\nAsendusema Piret Harmon: Olen väga rahul lõpptulemusega\nSaaremaal ruulivad Anned ja Andresed\nToiduabi jagamine võib osutuda kallimaks\nAntiigiaed – põnev paik keset linna\nVahur Kraft: Pangandus liigub laiemalt…\nSiis kui valged kiired laevad tegid lustireise Riia linna\nSädelevad pärlid kammermuusika kees\nNoortekeskus sisustas koolivaheaega seiklusrikkalt\nPaljudes kodudes puuduvad olmemugavused


Meestel - EroFertil\nMeeste nõrk potentsi: mida teha?\nMeeste nõrk potentsi: mida teha? Mõne mehe nõrgeneb ühel või teisel põhjusel tugevus. See võib juhtuda nii vanas kui ka nooremas eas.\nMida teha meeste seksuaalfunktsiooni tugevdamiseks? See sõltub erektsioonihäirete põhjusest ja seksuaalsest soovist. Selle põhjuse kõrvaldades saate probleemi lahendada igaveseks ajaks või seksuaalvahekorra jaoks piisavaks ajaks.\nNõrk tugevus psühholoogilistel põhjustel\nMeestel, kellel ei ole reproduktiivsüsteemi orgaanilisi haigusi, võib tugevus olla nõrk.\nSeksuaalfunktsiooni halvenemist võib seostada patsiendi psühholoogilise seisundiga, nimelt:\nSiin on märgid, mis viitavad psühholoogilise päritolu tugevuse nõrgenemisele:\nerektsioonihäired tekivad äkki;\nilmub ainult aeg-ajalt - mitte iga vahekorra ajal;\nseksuaalne aktiivsus sõltub olukorrast;\nerektsioon võib vahekorra ajal kaduda;\nerektsiooni võib puududa ainult üks partner;\nsäilivad hommikused ja öised erektsioonid.\nMida teha?Normaalse elurütmi taastamiseks. Ärge pingutage tööl üle. Looge suhted oma abikaasaga. Võtke antidepressante. Minge psühhoterapeudi-seksuoloogi vastuvõtule.\nVaskulaarsetest põhjustest tingitud nõrk tugevus\nUmbes 50% -l meestest on 40 aasta pärast probleeme tugevusega. See nõrgeneb orgaaniliste põhjuste tõttu - testosterooni tootmise vähenemine ja veresoonte seisundi halvenemine. Sageli on need põhjused kombineeritud, mis nõuab terviklikku lähenemist ravile.\nJärgmiste märkide järgi saab mees otsustada, et tugevuse nõrgenemine on põhjustatud pigem orgaanilistest kui psühholoogilistest põhjustest:\nerektsioonihäired ilmnevad järk-järgult ja progresseeruvad;\nrikkumised on püsivad, ei sõltu olukorrast ja partnerist;\nerektsioon ei kao vahekorra ajal;\nöösel erektsiooni ei toimu või on neid episoode harva.\nDiagnoosi kindlakstegemiseks peate pöörduma arsti poole - kodus on peenise anumate ja corpora cavernosa seisundi kindlaksmääramine võimatu. Seda tehakse spetsiaalsete uuringute abil.\nMida teha?Kõrvaldage erektsiooni halvendavate ravimite kasutamine ja asendage need analoogidega. Ravige põhihaigusi, mis põhjustavad kehva vereringet. Võtke PDE-5 inhibiitoreid enne iga vahekorda.\nKasutage LOD-ravi (lokaalne negatiivne rõhk). Tulemuste puudumisel rakendage intrakavernous ravi - ravimite süstimine peenisesse 10 minutit enne vahekorda. Kui see ei aita, jääb vaid operatsioon.\nEndokriinset päritolu tugevuse nõrgenemine\nTestosterooni koguse vähenemine veres on meeste tugevuse nõrgenemise teine põhjus. Kui see juhtub nooruses, diagnoositakse hüpogonadism. Vanematel inimestel on see seisund normaalne. Seda nimetatakse vanusega seotud androgeenseks defitsiidiks ja rahva seas nimetatakse seda meeste menopausiks.\nMida teha?Minge arsti juurde ja laske end diagnoosi kindlakstegemiseks testida. Kui testosterooni puudus on kinnitatud, kasutage hormoonasendusravi. Ravimite annuse määrab arst testi tulemuste põhjal. Tõenäoliselt on vajalik PDE-5 inhibiitorite samaaegne kasutamine.\nNeurogeenset päritolu tugevuse nõrgenemine\nPeenist innerveerivate perifeersete närvide kahjustuse tõttu võib tugevus nõrgeneda. See juhtub kõige sagedamini suhkurtõve tõttu.\nSee haigus areneb tavaliselt vanemas eas. Seetõttu kaasneb sellega sageli vanusega seotud androgeenne defitsiit. Ja lisaks halvendab suhkurtõbi veresoonte seisundit, mis põhjustab vaskulogeenset päritolu erektsioonihäireid. Seetõttu ravitakse selliseid patsiente terviklikult.\nMida teha?Vere glükoosisisalduse kontrollimine süstide, dieedi, antihüperglükeemiliste ravimitega. Võtke alfa-lipoehappe preparaate annuses 600-1200 mg päevas pidevalt ja kogu elu. Need ravimid võivad aidata ära hoida või aeglustada paljude teiste diabeetiliste komplikatsioonide teket. Paralleelselt võib osutuda vajalikuks kasutada testosterooni asendusravi.\nNagu näete, on meestel tugevuse nõrgenemisel palju põhjuseid. Selle probleemi lahendamiseks pole universaalseid retsepte. Seetõttu peate kõigepealt patoloogilise protsessi põhjuse väljaselgitamiseks pöörduma arsti poole ja alles pärast seda jätkama sihipärast ravi.


praegune kellaaeg 27.01.2021 17:32\nrmc, sinu jutu loogika põhjal saaks ka uute maanteetrasside kohta sama öelda, et olemasolevat saaks parendada, milleks uus teha\nPaned jala pange praegu. rmc jutuga olen nõus. Laiendada olemasolevat Tartu raudteetrassi alust ja ehitada sellele laiendusele euroopa laiusega rööpapaar. Selmet ehitada täiesti uut\ntrassi sohu. Pealegi parendatakse maanteetrasse. Tallinn-Tartu, Tallinn-Narva ehitatakse 4 realisteks.\nviimati muutis HDvurle 23.11.2020 21:53, muudetud 1 kord\njägaja, seal, kus võimalik, ongi seda mõistlik teha.\nHDvurle, rmc, see olemasolev raudtee on niivõrd sinka-vonka ja kõver, et sellest ei saa normaalset asja.\nKui te pole tähele pannud, siis Tallin-Tartu raudtee kohta ka öeldakse, et see tuleks kohati mitmes punktis uus ehitada, ehk õgvendada, selleks, et saaks 120kmh kiirustki arendada.\nRB peaks olema kiirrong, mis kiirusest rääkida saab 90kmh arendava susla kohta?\nReisirong sõidab kiirusel kuni 240 kilomeetrit tunnis.\nMa saan sellest kõigest aru, ent säästvam nii keskkonnamõju kui ka kulu mõttes oleks siiski vanade trasside kasutamine. Uute trasside loomine on absoluutselt ogar.\nEt siis teeme 120km/h kiirrongi?\n1) kiiremate kiiruste eeltingimusteks pole just projekti vedajate poolt valitud trassi geograafiline asukoht\n2) KUNI 240 km/h, eks näis, mis sellest lõpuks alles jääb - sellega tuleb ka arvestada, et aeglasemad kaubarongid liiguvad ka seal... st. kiirem rong üle sõita ei saa\nSaksamaal on tihti kohalikud rongid ja ICE ühe trassi peal. Kohalik peatus asub k6rvalteel. Kaubaliiklus näib toimuvat ööseti.\nVõiks teha küsitluse?\nKas pooldad Rail Balticat\nJa hind ning energiaefektiivsus?\nKui reklaamitud jutt hakkaks tõele vastama, Tallinaast 40 minutiga Pärnusse, siis poleks ju paha. Tegelikkuses, ma ei oleks nii optimistlik soovitud kiiruste osas.\nMillegi majanduslik tasuvus on alati kaheotsaga asi. Keskkonna kohapealt hommikult autoga tööle ja 6htul tagasi s6ita, ei pruugi k6ige tasuvam olla. Kuid me ei m6tle sellele. Mugavus on meile olulisem.\nSama on ka RB. Lähitulevikus see projekt kindlast ennast ära ei tasu, kuid ma usun, et see avab meile uued v6imalused tulevikus.\nKui tasuvusest veel rääkida: Tagesspiegel kirjutab: Gutachter stellen katastrophale CO2-Bilanz für neue Tunnel auf\nEelmine nädal avati siin U5 metrooliini 2,2km pikendus, mis maksis 540M€. Samal ajal avaldati ka uuring, millest järeldub, arvestades CO2 bilanssi, keskmiselt tasub/amortiseerub 5 plaanitava metrooliini pikendus ennast ära alles 139 (109-230) aasta pärast.\nHaakub kaudselt: https://www.err.ee/1199545/tallinna-ringraudtee-projekti-on-nous-toetama-nii-tallinn-kui-erafirmad\nneed pigistavad 600kmh välja. ulme muidugi\nEi tea kas see uudiselõik on siit läbi käinud\nTasuline, aga pealkiri räägib sisu ära. https://leht.postimees.ee/7133372/ulemistele-plaanitakse-mitut-rail-balticu-alust-tunnelit\nHüvasti, 1,5 tunniga Tartusse- Pärnusse-\nKorda tehakse siiski raudteetranspordi jaoks, reisijad pühkigu suu puhtaks? Nii ma artiklist aru sain.\nKorda tehakse kuni 40km/h sõitmiseks, kes tahaks reisirongiga 40km/h Pärnusse sõita?\nNo sestap, ma mõtlesingi, et 40km/h.., pole ist reisijatele mõeldud\naga jalamees täiesti sõidaks kasvõi sellise kiirusega\nSee oli juba varasemalt teada, et nii tehakse... Pärnu liini väljasuretamine oli ju lisaettekääne RB rajamiseks, sest inimesed vajasid seda liini.\neitea, sellest põlevkivi ülejäägist saab asjalikku kildu ka?\nHinnavaatlus » Vaba Mikrofon » Rail Balticu ja Soome-Eesti tunneli teema mine lehele eelmine 1, 2, 3 ... , 9, 10, 11 järgmine


Kas agendid konfiskeerisid 3000 USA stiimulitšekki piiril?\nFöderaalagendid konfiskeerisid USA-Mehhiko piiril 3000 USA stiimulikontrolli COVID-19.\n5. aprillil 2021 a lugu järgmise pealkirjaga jagati Facebookis: “Agendid konfiskeerivad piiril kolm tuhat stiimulikontrolli.” Paistis, et see lugu süüdistab väidetavat juhtumit USA presidendi Joe Bideni administratsioonis:\nPaljud murelikud Ameerika kodanikud on Joe Bideni administratsiooni avatud piiride poliitikaga vastuolus olnud. Kui sadu dokumentideta pagulasi valab iga päev tööd ja meie naisi otsima, saab ka majandus löögi, tõstes palgamäära ja ähvardades meie hoolekandeprogrammid pankrotti ajada halvemini kui Donald Trumpi toetatud peenise laienemise ettevõte.\nmassitulistamised obama vs trump\nTundub, et sel nädalal on vasakpoolsetel veritsevatel südametel palju plätserdamist pärast teadet, et immigratsiooniagendid konfiskeerisid hiljuti Mehhiko Las Nalgasega Texase piiri ääres mitu varjatud saatekonteinerit, mis sisaldasid ligi kolm tuhat stiimulikontrolli alla kirjutanud president 1400 dollari eest.\nUurijad arvavad, et tšekid võisid olla ekslikud süsteemi teatava ebapädevuse tõttu, mis oleks muidugi Joe Bideni süü. Teised ametivõimud väidavad, et välismaalaste kuritegelikel elementidel on allikas Ameerika finantssüsteemis. Arukamad teadlased väidavad, et kogu lugu on väljamõeldis, mille leiutas mõni schlubi Interneti-satiirilehel.\nLugu lõppes hiljem: 'Ja piir pole' avatud ', te reaktsioonilised rassistlikud lollid. Te kõlab vastikult rumalalt. '\nSee kirje ei olnud tegelike sündmuste faktiline ülelugemine. Lisaks ei paistnud Põhja-Ameerikas jäädvustatud loo pisipilti.\nLugu sai alguse Facebooki lehelt ja veebisaidilt, mis kirjeldab selle väljundit humoorika või satiirilise iseloomuga järgmiselt:\noli George Floyd vägivaldne kurjategija\nKõik sellel veebisaidil on väljamõeldis. See pole vale ega võltsuudis, sest see pole tõeline. Kui usute, et see on tõeline, peaksite laskma oma pea üle vaadata. Kõik selle saidi puhta fantaasia ja tegelike inimeste, kohtade ja sündmuste sarnasused on puhtalt juhuslikud ning kõiki pilte tuleks pidada muudetuks ja satiiriliseks.\nmis on suitsu puhumise päritolu\non Tom selleck, kes pärast seda hooaega siniverelisi jätab\nmis on George Floydsi karistusregister\n"las see olla" covfefe\nkõik takokellad sulgeda 1. juuni


Kunstnik Martin Saar: "Kui ma alkoholi oma elust ära lõikasin, sain hakata ärkama päiksega, millest olin pikka aega unistanud." | Elu\nKunstnik Martin Saar: "Kui ma alkoholi oma elust ära lõikasin, sain hakata ärkama päiksega, millest olin pikka aega unistanud." (5)\nKais Allkivi, 8. jaanuar 2015 07:00\nTÖÖHOOS: «Ma olen harjunud mitme tööga korraga töötama. Tegelen ühe tööga, aga vaatan samal ajal teist. Praegu on mul seitse tööd, mida ma samal ajal timmin,» loeb kunstnik intervjuu ajal oma Pärnu mnt ateljees kokku. Foto: Mati Hiis\n"Enam-vähem igal külalisel, kes uksest sisse tuli, oli käes mingi pudel, ja tuttavaid ikka jagub. Mul polnud ühtegi kohtumist enne kella 12. Kuidas sa siis ei võta sõbraga klaasikest veini, kui ei pea hommikul vara tõusma? Aga see ei jää ju kunagi üheks klaasiks. Lõpuks jood ikka kolm või neli," kirjeldab kunstnik Martin Saar oma elu enne seda, kui ta otsustas alkoholiga lõpparve teha.\n"Ameerikas on päris palju andekaid kunstnikke lõpetanud oma elu 27aastaselt. Selles eas hakkab kunstivallas juba midagi välja tulema, teised inimesed märkavad seda ka, saad meeletu taganttõuke ja palju tähelepanu," räägib tosin aastat oma elu Tallinna ja New Yorgi vahel jaganud Martin Saar. Tähelepanuga kaasnevad aga aktiivne seltskonnaelu ja suur surve.\nVIDEO | Toyota rallitiimis lauldakse bemmi uutest kummidest\n"Järsku on sul ümber palju inimesi ja käeulatuses terve Mendelejevi tabel. Kui sa ei ole selleks kõigeks valmis, siis võid ennast väga katki teha. Minagi olin allakäiguteele ülilähedal. Kui maalid hakkasid välja tulema, siis olid suured ootused, eeldused ja panused, julm press. Ma olen iga päev tänulik, et ma selle aja üle elasin," kinnitab kunstnik.\nTeine märgiline vanus, kus loomeinimesed kipuvad elupõletamisele alla vanduma, on tema sõnul 33. "Olen ise 34. Nüüd tunnen, et asjad liiguvad õiges suunas. Esimene raju on justkui üle elatud," ütleb Martin rahulolevalt ja avaldab: "Jõudsin poolteist aastat tagasi nii kaugele, et ma sain aru: alkohol ei ole mulle. Tõmbasin kriipsu alla ega hooli sellest enam üldse." Alkoholist loobumist peab ta tähtsuselt teiseks otsuseks oma elus. Esimene oli otsus minna New Yorgi kunstiakadeemiasse magistriõppesse, mille Martin läinud kevadel lõpetas.\nKainena tehtud töödega rohkem rahul\n"Kui ma alkoholi oma elust ära lõikasin, sain hakata ärkama päiksega, millest olin pikka aega unistanud. Päiksevalguseta maalimine on nii silmade, maali kui ka värvide narrimine," sai ta õpingute käigus selgeks.\nArusaam, et parimad kunstiteosed sünnivad uimastite mõju all, on tema meelest rumalaim kujutelm kunstnike kohta. "Tule, ma näitan sulle alkoholijoobes tehtud töid," kutsub Martin loo autorit oma Pärnu maanteel vana ajakirjanike maja seitsmendal korrusel asuvas ateljees nii-öelda koledate tööde tuppa, kus ootavad kohendamist maalid, mida ta peab äpardunuks. "Kõigi nende tööde puhul oli mul promill sees. Ma ei joonud ilmtingimata iga päev, aga väike vein, džinntoonik või rummikoola oli sees. Tulemuseks oli hunnik ebaõnnestunud töid," möönab Martin.\n"Õnneks saan ma need tööd ära päästa," lausub ta. Ajakirjaniku silme all saabki üks süngemates, külmemates toonides töö hoopis soojema ja rõõmsama ilme – talvine taevas muutub suveõhtuseks.\n"Edukad kunstnikud peavadki kained olema. Samamoodi ei saa kirurg, jurist või õpetaja mälus peaga oma tööd hästi teha. Selle võtab kokku Salvador Dali tsitaat: "I don’t use drugs, I am drugs" ("Ma ei tarvita uimasteid, ma olengi uimastid"). Kunstnikus peab endas nii palju sürreaalset olema, et ta ei vaja selleks mingit hävitavat ainet," on Martin veendunud.\nJoonistamisõpingud New Yorgis tõid tema ellu muidki muutusi. Kui varem maalis ta töid sihilikult kas müügiks või iseendale, siis nüüd ta seda piiri ei tõmba. Kunstiakadeemias iga poole aasta tagant toimunud avatud uste päevadel märkas ta, et enim huvi äratasid just need tööd, mida ta polnud esile tõstnud, sest ei plaaninud neid müüa. "Ühel hetkel sain aru, et ma ei tohi rohkem mõelda, kas töö on müümiseks või mitte. Maalid tulevad välja seda paremini, mida rohkem ma teen neid iseendale. Kui mind ennast see töö köidab, siis ongi juba võit. Kui keegi soovib seda osta, on see boonuseks," arvab Martin.\n"Mõni töö toob mulle endale nii palju rõõmu, olen sellesse pannud nii palju mõtet, mahti ja armastust, et ma ei tahagi sellest loobuda," tunnistab ta, kuid tõdeb: "Aga ma pean töödest lahti laskma, muidu jään neisse kinni. Nagunii on iga kuu laual uus arvehunnik ja jälle saavad värv ja linaseemneõli otsa – kogu aeg on raha vaja. Midagi peab müüma." See võimaldab tal vähemalt keskenduda südamelähedaste tööde maalimisele ja rutiinseid tellimustöid tulevikku lükata.\n"Mul ootavad paar aastat mõned tellimustööd, mida ma ei ole alustanud. Tavaliselt tellitakse midagi sellist, mis ma varem teinud olen. Keegi on mu tööd tuttava seinal näinud ja tahaks samasugust. Aga iseenda koopiat ei ole äge teha. Teen seda siis, kui mingi arve peale pressib," seletab Martin.\nMüüs kooliminekuks korteri maha\nVarem oli ta Eesti kunstiakadeemias lõpetanud graafilise disaini eriala. "Logod ja veebidisain olid viis–kuus aastat minu igapäevane leib, aga ma ei tahtnud vahepeal kümme aastat sellega tegelda. Kuna ma tegin kõik otsast lõpuni arvutiga, tundsin, et enda kätt oli liiga vähe mängus. Arvuti areneb iga aastaga paremaks ja sinu roll on lihtsalt olla juurvili, kes natuke arvutihiirt vajutab. See viis mind endast välja ja oli ka üks põhjusi, miks ma jälle kooli läksin – põhimõtteliselt ei osanud ma joonistada. EKAs oli liiga vähe joonistamist," leiab kunstnik, kes kujundab logosid nüüd käsitsi.\nPlaan uuesti kooli minna tiirles tema peas mitu head aastat. "Sain aru, et ilma lisahariduseta ei saa edasi liikuda. Tänu vanemate toetusele, oma Tallinna korteri müügile ja headele sõpradele, kes raha laenasid, osutus see võimalikuks. Elamiskulud hoidis all see, et ma sain peatuda sõbra juures," räägib Martin. "Megasuur risk oli 60 000 dollarit õpingute alla panna, aga ma ei kahetse mitte ühtegi päeva, minutit ega sekundit sellest ajast! See oli viimase kümne aasta parim otsus," on ta kindel.\nKuigi Martin õppis New Yorgis joonistamise erialal, arenes ta oma sõnul ka maalijana, sest võttis mõningaid tunde koos maalitudengitega. Ühtlasi kuulus ta seitsmepealisse entusiastide ringi, kes pärast kella viie–kuue või üheksani kestvaid tunde südaööni koolis koos aega veetsid. "Kuna mul oli nii palju puudujääke igasugustest teadmistest ja praktilistest nõuannetest, siis täitsin need kaks aastat ennast isukalt. Näiteks oli mul siiamaani puudu oskus vanade meistritega paralleele tõmmata, ja arusaamine, miks nad tõmbasid mingi joone just nii. Nüüd ma tean, kui alguses ma alles olen," muigab Martin.\nVahepeal ettevõtlusega tegelenud, näiteks oma t-särke teinud mees keskendub praegu täielikult kunstile. "Ma sain kooli ajal aru, et olin korraga seotud liiga paljude asjadega. Mul oli üle kümne kunstivälise projekti – paljud neist olid ettevalmistusjärgus –, mis ei võtnud eraldi kuigi palju aega, aga kokkuvõttes neelasid terve aja. Maalimiseks jäid ainult ajalüngad. Panin kõik muu pausile ja ainult maalin. Pidin endale selgeks tegema, kes ma olen ja millega tegelen."\nKiire elutempo kasvatas pruudist lahku\nSuveks naasis värske magister kodumaale, üüris ateljeeruumid, kus ta Eestis peatudes ka elab, ja asus innukalt kujutama Tallinna linnamaastikke ja olustikku. Oma sõnul pages ta Suure Õuna pöörase elutempo eest: "Eestis sain rahulikult loomingule keskenduda, sest New Yorgis on kogu aeg mõni näituse avamine, õhtusöök või muu üritus, kuhu on vaja minna, sest kohal on mõni kollektsionäär, kellega peaks kindlasti rääkima. Kasulik on pidevas infovoos sees olla, aga annad endast liiga palju ära."\nOktoobri algul avas Martin ajakirjandusmajas oma isikunäituse "Eventually Everything Connects". Kuigi tema töödele leidub ostjaid nii siin- kui ka sealpool ookeani, tuleb tema põhileib siiski New Yorgist. Nii sõidab Martin sügisest taas Eesti ja Ameerika vahet.\nSellest, mis sai saatuslikuks tema ja ta viimase muusa, juuksur Kati Vaikre pea neli aastat püsinud suhtele, ei soovi Martin eriti rääkida. "Tegelikult otsustasime suvel, et teeme praegu väikse pausi. Distantsiprobleem oli vaid üks asi. Meie mõlema elutempo on nii kiire, et kasvasime veidi eri suundades. Heas mõttes. Suutsime jääda sõpradeks," kinnitab ta ning kiidab, et just Kati oli talle alkoholist loobumisel suureks toeks, sest nad võtsid selle sammu ette koos.\nMaalide hinnad 50 eurost 26 000 euroni\nTaieste hinda kujundavad Martini väitel kunstniku tuntus ja kogemustepagas, tööle kulunud aeg ning eelkõige see, kui rahul kunstnik ise tööga on. "Esimene ja kõige tähtsam: sa vaatad tööd ja on kaks varianti, see kas meeldib või ei meeldi, sa kas tahaks seda veel vaadata või mitte. Selle taga, et tööd oleks huvitav vaadata, on mingid tunnid, päevad, nädalad tööd," selgitab ta.\nLõuendi suurus ei pruugi hinda määrata. Martin toob näiteks, et mõni pisike töö võib maksta 500 eurot, samas kui kümme korda suuremast, aga tema silmis mitte kõige paremini välja kukkunud tööst loobuks ta 50 või 100 euro eest. Suuremate ja tema meelest hästi õnnestunud tööde hinnad küündivad mitme tuhande euroni.\n"Hinna tekitavad ühelt poolt see, mis on lõuendi peal, teiselt poolt kunstniku nimi ja töö valmimisaasta. Kui arutletakse, miks mõni töö nii palju maksis, siis vaadake esiteks, kelle töö see oli ja kui palju töid on kunstnik teinud enne seda taiest," ei saa Martini sõnul võrrelda alustavat ja pikki aastaid tegutsenud kunstnikku.\n"Enne, kui mul oma stuudio oli, alustasin maalimist vanemate garaažis. Sõbrad istusid juures ja arutasime, et davai, paneme hinnaks sada tuhat krooni. Polnud üldse aimu, kuidas asi tegelikult käib. See olnuks põhjendamatu. Nüüd on minu esimesest näitusest möödas 14 aastat ja mu pintslilöögis peaks ideaalis neid 14 aastat näha olema. Olen teinud mosaiikportreesid, akvarelle ja õlimaale. Kui kõik mu tööd ritta panna, tuleb arvatavasti kokku üle tuhande töö," kõrvutab Martin.\nSeni soolaseima, 26 000-eurose hinna on ta määranud ühele pooleliolevale tööle, mis on maalitud hõbedakarva metalliga kaetud kaardus puidule ja mille allosas ilutseb inglise keeles tekst: "Kui sa millegi hinnast aru ei saa, siis pole see arvatavasti sulle mõeldud". "Hind ja tekst lähevad kokku. See tundub veidi kallis, aga kui töö õigesse kohta üles panna, võiks rohkemgi küsida," arvab autor. See sobiks näiteks hästi kunstikollektsionäärile, kelle tutvuskond tema hobi ei mõista.\n"Point oligi tekitada küsimus," märgib Martin. "Olen näinud, kuidas inimesed vaatavad mõne minutiga ära mu näitusel olevad 12 tööd, millega ma terve aasta tegelesin. See on sama tunne kui see, et lähed näitama oma vastsündinud last, aga tuttav hakkab rääkima, kuidas tal tööl läheb. Ma tahan publikult rohkem osalemist."\nKes on Martin Saar?\nEesti kunstiakadeemia graafilise disaini bakalaureusekraad (2002), New Yorgi kunstiakadeemia joonistamise magistrikraad (2014).\nTeinud mosaiike, akvarelle ja õlimaale.\nOsalenud 35 näitusel USAs ja Eestis, neist 12 on olnud isikunäitused.\nKlientide hulka kuuluvad Nancy Reagan, Diane von Furstenberg, David Copperfield, Carolina Herrera ja Iraani endine šahhinna Farah Pahlavi.\n2009. aastal valis ajakiri Avenue Martini 400 mõjukaima newyorklase hulka.\nMartini tehtud muusikavideo räpiansambli 42GO tümakaloole "Bemmi kummid" purustas 2008. aastal Youtube’is Eesti muusikavideote vaadatavusrekordi, kogudes 1,3 miljonit vaatamist.


10 strateegiat, mis aitavad ettevõtetel valmistuda ette aasta suurimateks ostupäevadeks Top 10 strateegiat\nTop 10 strateegiat. Recommended\nNüüd on kanaliteülene turundus selle täiustatud või laiendatud versioon. Selles kiirema tempo ja kurguvõistluse ajastul vajavad ettevõtete omanikud midagi enamat kui tööriistakomplekti. Seega on väga oluline kasutada kõiki analüüsi tööriistu, millele teil on juurdepääs. Strateegiaraamatu ülevaade: See parim strateegiaraamat on kirjutatud, pidades silmas keskmist lugejat. Siin on, kuidas tagada, et ettevõtted saavad leida.\nVähesed inimesed suudavad lihtsalt panna taotluse saada intervjuu, ja maal tööd tänapäeva konkurentsivõimelise, võrgu juhitud tööturul. Kõige edukamad tööotsijatele kasutada erinevaid strateegiaid alates luua sotsiaalne kohalolekust suunatud ettevõtted, et aidata neil seista välja tõrjuda.\nGet märganud Teie Dream Company Tööturul on ülerahvastatud ja üks tähtsamaid tööotsimise strateegiaid saab kasutada, on veenduda, et Top 10 strateegiat seista välja tõrjuda ja näidata rentimise juht, et teil on kandidaat, kes kindlasti tuleks valida intervjuus. Otsi õige Jobs Kasutage töö otsingumootorid leida tööd, kasutades märksõnu, mis vastavad teie huvidele ja asukohta, kus soovite töötada.\nKitsendamine otsingukriteeriumid säästa aega, aitab teil keskenduda oma tööotsimise, ja annab teile väga asjakohane töökuulutused vaadata ja vähem mitte-asjakohane nimekirjad weed läbi.\nKonkurents konkurentide vahel Asendustoodete rõhk See parim äristrateegiat käsitlev raamat tutvustab kõigepealt konkurentsieelise kontseptsiooni ja seda, kuidas see võib aidata organisatsioonil edu saavutada. Isegi kui see kirjutati Porteri toodud näited on uskumatud. Näiteks seisis HP Selgub, et mida parem on teie otsuste tegemine, seda paremad oleksid teie eduvõimalused.\nKohanda oma CV ja kaaskirja See on oluline võtta aega, et kirjutada sihitud uuesti ja kaaskirjad, mis spetsiifiliselt siduda oma kvalifikatsiooni palkamine kriteeriumid töökohta te taotlete. Pealegi on sisuturunduse juures kõige imetlusväärsem see, et see suudab töötada mis tahes tööstusharuga, erinevusi pole.\nTop 10 Anime Where The Main Character is a War Genius Strategist\nJa see on ka väga tasuv. Mida saab veel küsida?\nVeebisaidiraamistik ja kasutajakogemus Veebisaidi toimivus mitmes seadmes on hädavajalik, kuid see on kriitilisem ainult mobiilseadmete jaoks, sest kasutajad võivad otsida vastuseid igal ajal ja soovivad seda kiiresti. Pakun välja mõned asjad, mis võivad teid suunata veebisaidi parema toimivuse poole: Minimeerige serveri reageerimisaeg.\nMobiililehe kiiruse suurendamiseks vältige ümbersuunamisi. Mõõtke edasi-tagasi aega sageli. CSS- ja JS-failide optimeerimine ja minimeerimine. Vähendage faili suurust gzip-tihenduse abil Viimastel aastatel on sõna Sihtlehe optimeerimine teatud tähelepanu pälvinud tänu oma tõhususele CTR-i ja konversioonide soovitud tulemuste parandamisel. SEO-sõbraliku sihtlehe käsitlemisel peate arvestama mitmete teguritega.\nLubatud muljetavaldavad allahindlused võivad aga ka ettevõtetele tõeliseks peavaluks olla, kui nad ei alusta varajast ettevalmistust.\nSiin on mõned kiired tegurid, mida peate tegema, et sihtleht oleks täiuslik: Avaldage oma leht kohandatud URL-il Keskenduge märksõnadele Rakendada tõhus sideme loomise strateegia Hoidke oma sihtlehte võrgus Kiirendage oma lehte Muutke oma sisu jagatavaks See võib tunduda vananenud SEO-tegurina, kuid kasutajakogemusel on SERP-i edetabelis siiski oluline roll.\nIgatahes on seos kasutajate kogemuste ja paremusjärjestuste vahel kaudne. Samuti on tõestatud, et teie asetuse ja CTR-i vahel on seos. Kujutage ette, et teil on otsingumootoris parem positsioon, kuid teie CTR on teiste konkurentidega võrreldes madal, uskuge mind, te ei pruugi oma edetabelit kaua hoida.\nMääratlege uuesti oma videoturunduse strateegia aastaks Videod on tuntud allikad, mis hoiavad teie kliente huvitatuna ja meelelahutusena.\nKuid kas teate videoid kui SEO-tegurit, mis võib teie otsingumootorites paremusjärjestust parandada? See osa loost on kõige selgesõnalisem. Kõlab inspireerivalt?\nMis takistab teil tõhusat videoturunduse strateegiat rakendama? Peale selle on Google hakanud kaaluma segatud tulemusi või otsinguid. Ja saidi quicksprout.\nKui on vaja videoid otsingutulemitesse lisada, võib see olla võimalik, laadides oma video YouTube'i üles või kasutades video-SEO-d. Ja tehke sihitud märksõnadele rohkem pühendumisi, et Google saaks teid üles leida ja indekseerida. Duckeri pakutavatele märkustele - "Tehes pole midagi nii kasutut kui ka tõhusalt, mida ei peaks üldse tegema. Selles kiirema tempo ja kurguvõistluse ajastul vajavad ettevõtete omanikud midagi enamat kui tööriistakomplekti.\nMainardi See parim raamat äristrateegia kohta on oma lähenemisviisi ja ulatuse poolest erinev. Seda raamatut võib nimetada sillaks strateegia ja teostuse vahel. See tähendab, et õpid, kuidas teha lünkade analüüsi ja tegutseda saadud teadmiste järgi. Strateegiaraamatu ülevaade: Raamatus rõhutatakse vajadust keskenduda identiteedile, mis läbistab müra ja suudab selle tulemusena tagada kasvu, selle asemel, et teistpidi teha. Kui teie konkreetne identiteet on paika pandud, saate seejärel sama strateegilise lähenemisviisi oma igapäevases ülesehituses tõlgendada.\nPõhjus, miks enamik organisatsioone selle tühimiku probleemi all kannatab, on see, et nad keskenduvad liiga palju mõtlemisele ning veel vähem teostamisele ja tagasisidestamisele. Raamatut lugedes saaksite aru, kus on vead ja kuidas neid parandada.\nSelle parima strateegiaraamatu peamised võtmed Top 10 strateegiat raamatust saate teada 5 üldist asja - Identiteedi loomine ja pühendumine sellele Tõlgi sama identiteet strateegiliseks lähenemiseks Võtke oma kultuuri eest vastutusele ja pange see tööle Alamjõu tugevdamiseks vähendage kulusid Kujunda oma tulevik Selles parimas strateegiaraamatus on parim osa autorite rääkimine ebatraditsioonilistest viisidest, mille kaudu saate oma strateegia toimima panna.\nSaate teada, miks tavapärane strateegia ainult suurendab lõhet strateegia ja teostuse vahel. Kaplan ja David P. Eelkõige on soovitatav selgitada suurima allahindlusperioodi eesmärke, näiteks kuidas hoida olemasolevaid ja meelitada uusi kliente, Top 10 strateegiat tooteid reklaamida ja milliseid parandusi reklaamikampaaniates teha.\nStruktureeritud plaan aitab teil müügiperioodiks selge eesmärgi ja konkreetseid tegevusi. E-ettevõtete suurenenud töökoormuse korral jagage vastutust, edastades teatud ülesanded otse pakiagentuuridele.\nTabelid Teadmusgraafikud Ja ilma igasuguste erinevusteta saab iga veebisait hankida Google Featured juppe.\nValides kiiresti kasvava e-kaubanduse kohaletoimetamisteenusekus Venipaki pakiveoteenus teostab kaupade pakendamist, märgistamist, valimist ja lähetamist, saate kokku hoida oma töötajate aega ja tagada, et teie klientide tellitud kaubad tarnitakse õigeaegselt. Hinnake oma laovarusid Peaksite kontrollima oma eelmise aasta finantsandmeid, turul valitsevaid kaupu, müügitulemusi ja vastavalt sellele olemasolevaid laovarusid täiendama.\nMõelge ka kaasaegsetele lahendustele, nagu varude automaatne sünkroniseerimine oma e-poe sortimendiga. Hea uudis on see, et sellisele automatiseeritud lahendusele on e-kaubanduse kohaletoimetamisteenuse kaudu hõlpsasti juurdepääs.\nSeega, kui olete enne müügikaost oma varud korralikult ette valmistanud, väldite võimalikku kaubanappust ja klientide pettumust, kui nende soovitud toodet enam pole.


Tele2 ka suvel Eesti Telefonist soodsam - Äripäev\nTele2 ka suvel Eesti Telefonist soodsam\n18. mai 2001, 16:05\nMerike Ojasson 18. mai 2001, 16:05\n'Hoolimata Eesti Telefoni poolsest suvisest sooduskampaaniast on TELE2 kaudu helistamine jätkuvalt kõige odavam,' teatas Tele2 avalike suhete juht Inga Jagomäe vastuseks Eesti Telefoni tänasele teatele.\n1.juunist kuni 31.augustini maksab TELE2 kaudu Soome ja Rootsi helistades kõneminut 67 senti. Soome ja Rootsi mobiiltelefonidele helistamisel on\nkoneminuti hind 1.67 krooni.\nTELE2 juhatuse esimees Ivar Luki sõnul on TELE2 telefoniteenuste\nhinnaliider. 'TELE2 kliendid saavad alati helistada hindadega, mis on\nsoodsamad ükskõik millisest Eesti Telefoni poolsest parimast pakkumisest,'\nAlates 2.juunist alandab TELE2 rahvusvaheliste kaugekõnede hindu enamustes\nsuundades. TELE2 tariifid on Eesti Telefoni hinnakirjast soodsamad\nkeskmiselt 25 protsenti.