Parim online-raha. Online rulett: parimad mängukohad 2021\nParim online-raha, Tasuta Kasiino Raha & Tasuta Raha Pokkeris\nNii ei pea riskima suurte kaotustega ning samuti saab uus mängija ruletti tundma õppida. Unibet on Rootsi ettevõte. Unibeti valikus pole ainult ingliskeelne ruletimäng, juhuks, kui te inglise keelt ei valda Pange end proovile türgi, araabia või saksakeelses ruletimängus Suurepärane kultuurikogemus: erinevate stiilidega ruleti mängulauad Unibeti online kasiino valikus on 15 erinevat reaalajas ruleti mängulauda.\nInternetikasiinod jagavad jackpot mängudesse tasuta keerutusi, ehk mitmedki kliendid pääsevad proovima jackpoti võitu. Näiteks Divine Fortune boonusmängus on võimalik võita kolme erinevat jackpotti, alates paarikümnest eurost kuni saja tuhande euroni. Miks siis jahtida väikeseid jackpote kui on saadaval ka miljoni jackpotte? Sellepärast, et näiteks Divine Fortune mängus jackpoti võitmine on tunduvalt tõenäolisem, kuna keskmiselt iga nelja päeva tagant võidetakse seal peaauhind.\nSee eest miljonijackpotte võidetakse haruharva mitme kuu tagant.\nIgaüks peaks valima mänge ja jackpotte just enda äranägemise järgi. Jackpoti võidud on maksuvabad ja võid muretult jahtida just nii suurt jackpotti kui ise soovid. Raha kantakse otse sinu pangakontole koos õnnitlustega. Osa internetikasiinodest pakuvad ka spordiennustust ja pokkerit Lisaks slotimängudele pakuvad mitmed internetikasiinod ka võimalust panustada spordile.\nPanustada võib millele iganes ja pakutakse kõiki tuttavaid spordialasid ja liigasid ümber maailma. Mõned lehed on tuntud ka selle poolest, et pakuvad kohalikke meelelahutusennustusi.\nNäiteks Jalgpalli MM-i eel pakuti võimalust panustada sellele, et kas kohtunikul lõppeb vaht, millega märgitakse vabalöökide asukohta. Olümpiamängudele on saadaval tuhandeid koefitsiente. Meelelahutusennustustes võid panustada näiteks Eurovisioon, Eesti otsib superstaari, Sinu nägu kõlab tuttavalt jne peale.\nLisaks veel ka ennustusvalikuid poliitikale. Parimad internetikasiinod pakkusid koefitsiente muuhulgas USA presidendivalimistele ja brittide EU-st välja astumisele. Samuti saab ennustada seda, et kas jaanipäeval sajab või mitte. Pokker on populaarne mäng ka Eestis.\nPokker erineb kasiinomängudest selle poolest, et lõpptulemuse määrab ikkagi mängija ise. Algajal on raske saada pokkeriprofile vastu. Sellisel juhul on profil raske enda oskusi rakendada ja ka amatöör võib võita. Miks mängida kasiinomänge internetis? Suurte kasiinovõitude kohta levib infot peamiselt sotsiaalmeedias. TV-s reklaamitakse tihtipeale Eurojackpotti ja teisi miljonipotte.\nMiks siis mängida internetis ja mitte minna maapealsesse kasiinosse? Kuidas leida parim internetikasiino? Mitmetele nendele teemadele leiab vastuse meie lehel. Need, kes on teadmistejanus, leidub palju infot erinevatest võimalustest ja nende plussidest ja miinustest.\nTeised tooted spordiennustus, pokker 1. Suurepärane klienditeenindus Suurepärane klienditeenindus on väga tähtis element mängupaika otsides. Isegi vägevatest boonustest ei ole kasu, kui veebileht on arusaamatu või makseid pead kaua ootama.\nTähtsaim põhjus, miks mängida internetikasiinos on suuremad kasud mängijatele nii boonustena, tasuta keerutustena ja kõrgema tagasimakseprotsendiga slotikate näol. Internetikasiinode tervitusboonused Internetikasiinode tervitusboonused annavad mängijatele lahkesti mängimiseks ülemäärast boonusraha ja lisaks veel tasuta keerutusi, mida saab proovida ilma igasuguse riskita.\nLisaks sellele on internetikasiinode tagasimakseprotsendid tunduvalt parema marginaaliga kui maapealsetes kasiinodes. Kui need kaks asja kokku panna, tagavad nad sulle palju suuremad võiduvõimalused ja koos sellega ka suuremad võidud.\nKes ei tahaks saada suuremaid võite, ja see paneb mõtlema, et miks mängida tavakasiinos, kui internetis saad sama raha eest palju rohkem. Internetikasiinos mängides on muidugi ka teisi häid külgi. Näiteks lihtsad rahakanded. Kui juhtud võitma suurema summa tuhanded või miks mitte kümned tuhandedsiis on lihtne raha kanda otse oma pangakontole.\nSissemaksete tegemine on samuti lihtsaks tehtud. Kõik internetikasiinod kasutavad reaalajas sissemakseid kõikidest suurematest pankadest pangalingi kaudu või siis krediitkaardiga. Sissemaksed ja väljamaksed on maksuvabad. Eestis litsentsi omavad kasiinod tasuvad hasartmängumaksu ja nii ei pea mängija võitudelt enam maksu maksma.\nRiik valvab ja kaitseb Riik valvab internetikasiinode tegemisi, nii et võid olla kindel, et rulett, blackjack ja teised mängud järgivad seadusi, reegleid ja omavad õiget tagasimakseprotsenti. Mängude valik internetikasiinodes on eriti parim online-raha. Valikus on kõik tuntud kasiinomängud, aga lisaks sellele võid mängida videopokkerit, või siis erinevate teemadega boonusmänge ja videoslotte.\nInteretikasiinod on sinuga mobiiliseadmes alati kaasas ja kasiinomänge võid mängida millal iganes. Kasvõi sõpradega õhtust veetes võid teha väikese hüppe internetikasiinomaailma.\nVõite on internetikasiinos lihtne jagada sotsiaalmeedias. Internetis mängimisele ei ole lihtne leida halba külge, kuid üheks selliseks võiks olla see, et tekib mängusõltuvus.\nOma lehel meenutame samuti mängusõltuvuste ohtudest, selle ennetamisest ja parandamisest. Mänguprobleemid võivad tekkida nii internetis kui ka maapealses kasiinos. Tuleb meeles pidada, et mängimine peaks olema lõbus ajaveetmine ja tuleks seada endale piirangud aja ja raha kasutamise suhtes.\nInternetikasiinodes on olemas tööriistad enda mängimise jälgimiseks ja limiteerimiseks. Soovitame neid kasutada enda hüvanguks. Mängimine ei tohiks segada enda ega oma lähedaste elu.\nEestis lubatud kasiinod Kõik kasiinod mida oma lehel analüüsime, omavad hasartmängulitsentsi Maksu- ja Tolliametist. Loomulikult on võimalik mängida ka kasiinodes, millel ei ole Eestis väljastatud litsentsi, kuid selline tegevus ei ole kuigi soovitatav. Esiteks on suured ja usaldusväärsed operaatorid Eestis blokeeritud, teiseks ei ole sealt saadud võidud tulumaksuvabad ja kolmadaks ei pruugi see olla turvaline.\nMiks peaks mängima operaatori juures, kellel puudub Eestis tegutsemisluba, kuna tegelikkuses võib neid samu kasiinomänge leida ka Eesti operaatorite juures. Eestis on litsenseeritud üle kümne internetikasiino operaatori ja neid tuleb veelgi juurde. Olybet on üks Baltikumi juhtivaid internetikasiinosid ja nende omanikusuhet Olympic Casino teame me ju kõik. Teistest suurtest tegijatest Betsafe endine Triobet on üles ehitatud Norra kapitalile ja nüüdseks müüdud ühte Skandinaavia juhtivasse gruppi Betsson.\nOma sissemakse võib koheselt välja kanda ehk oma rahaga riskima ei pea. Kuna need kampaaniad kestavad mõnest tunnist kuni mõne päevani, siis võid mitmeid tasuta raha kampaaniad maha magada. Selleks soovitame külastada meie kasiino boonuste lehte ning avada kõik kasiinode parim online-raha. Parim reaalajas rulett: Betsafe Suurim valik pärisdiileriga mänge: 17 erinevat ruletilauda Kuuekohalised võidud ja suurepärased boonused ruletis Kui soovite parim online-raha ja ehedat kasiinokogemust kodust lahkumata, Maailma Kaubanduskeskuse toiduvalikuvoimalused teile kõige paremini reaalajas diileriga rulett.\nPanused tehakse reaalajas ning teiega mängib pärisdiiler, kellega saab ka interaktiivses jututoas suhelda. Parimat valikut live diileriga ruletimänge pakub Betsafe samuti: 17 erinevat ruleti mängulauda! Mängimist saab alustada juba väga väikestest panustest: alates 0.\nNii ei pea riskima suurte kaotustega ning samuti saab uus mängija ruletti tundma õppida. Reaalajas tegutsevad diilerid pakuvad suurepärast meelelahutust ning mängukogemust. Kuigi inglise keelt valdab väga suur osa rahvastikust, võib mõni mängija soovida ka mõnes muus keeles mängida. Kui soovite proovida ruletti mõnes teises keeles mängida, leiab Unibeti valikust näiteks saksa, araabia või türgikeelset ruletti.\nUnibeti valikus pole ainult ingliskeelne ruletimäng, juhuks, kui te inglise keelt ei valda Pange end proovile türgi, araabia või saksakeelses ruletimängus Suurepärane kultuurikogemus: erinevate stiilidega ruleti mängulauad Unibeti online kasiino valikus on 15 erinevat reaalajas ruleti mängulauda. Mängimist saate alustada juba väga väikestest panustest: alates 0. Samas on võidud suured, ulatudes lausa kuuekohaliste arvudeni.\nSeda tänu erinevatele boonustele, mida erinevad ruleti mängulauad pakuvad. Unibetis saab ruletti mängida ka saksa keeles. Betsafe pakub uute mängijate jaoks palju põnevaid tasuta boonusraha pakkumisi või tasuta keerutusi parim online-raha mängudega tutvumiseks. Lisaks saate end proovile panna erinevates uutele mängijatele mõeldud turniirides, suurendades oma võiduvõimalusi.\nTutvuge live kasiinoga riskivabalt!\nUued eripakkumised kõikidele mängijatele igal nädalal. Pange end proovile live kasiinos, mänguautomaatides või spordiennustustes. Betsafe pakub laia valikut reaalajas diileriga ruletimänge: valikus on 17 erinevat mängulauda.\nUute mängijate jaoks parim online-raha väga põnev olla näiteks Lightning Roulette, kus on ka väikeste panustega võimalik suurelt võita, kuna iga mängu ajal läheb käiku eriline boonusmäng — tutvuge juba täna! Kiired väljamaksed: Ninja Casino Garanteeritud kohesed väljamaksed: kas teie valitud kaardile või e-rahakotti Toetab erinevaid valuutasid Ninjacasino.\nSissemakse tegemine ei nõua mitte ühtegi registreerumist: nii saate mängimist kohe alustada! Väljamaksed tehakse 5 minutiga, te ei pea iga võidu puhul väljamakset tegema, vaid võite lihtsalt välja logida ja raha ootele panna. Kuidas läbimängimise nõue töötab? Tavapäraste kasiinoboonuste puhul antakse kasiinos läbimängimise nõuete täitmisel erinevatele mängudele erinev kaal. See tähendab seda, et iga slottidel tehtud panus aitab sind lähemale läbimängimise nõuete täitmisele.\nSee tähendab aga omakorda seda, et neid mänge mängides kulub sul boonuse vabastamiseks 10x rohkem aega kui enamikel slottidel mängides. Loe alati boonuse tingimusei ja nõudeid!\nBoonuse tingimused on igavad, aga olulised. See on ainuke viis vältida ebameeldivaid üllatusi ja mängida targalt. Ning Mängides Tea oma limiite ja piiranguid — see on kõige lihtsam viis probleemide vältimiseks.\nMillised on erinevat tüüpi boonused ja millised on sinu jaoks parimad? Online kasiinode boonused võivad olla väga erinevad. Alates tavapärasest liitumisboonusest kuni erinevate raha tagasi boonusteni. Järgnevalt tutvustamegi mõndasi kõige populaarsemaid boonuse tüüpe, mida Eesti kasiinod pakuvad.\nMängige netikasiinos pärisrahaga — parimad ruletimängud Online rulett: parimad mängukohad Mängige online ruletti pärisraha eest Leidke siit veebilehelt parimad netikasiinod ruleti mängimiseks Nõuanded online ruleti mängimiseks Kuidas võidetud raha välja võtta Kuidas oma kontot tõendada Rulett on klassikaline ja põnev mäng, mida leiab igast tavalisest kasiinost.\nLeia Parimad Eesti Online Kasiinode aasta boonused!\nTervitusboonus ehk uue mängija liitumisboonus Kasiino tervitusboonus ehk uutele mängijatele mõeldud liitumisboonus on mõeldud mängijatele, kes varem vastavas kasiinos ei ole endale kontot veel loonud. Ehk siis tervitusboonus on mõeldud mängijatele, kes endale konkreetses online kasiinos alles konto registreerivad.\nMõnikord on tervitusboonuse saamiseks vaja deposiidi tegemisel kasutada ka mõnda konkreetset kasiino boonuskoodi. Sissemakseta boonus Kui sa tahad saada kasiinoboonust vaid kasiinos konto loomise eest, siis sissemakseta boonused on sinu jaoks. Sissemakseta boonus on boonus, mille saamiseks ei ole sinu sissemakse vajalik. Kasiino annab sulle kas tasuta raha või näiteks tasuta spinne koheselt, ilma et sa midagi tegema peaksid.\nSissemakseta boonus on sinu jaoks täiesti riskivaba. Tasuta spinnid boonusena Kasiino võib anda sulle boonusena ka mingi arvu tasuta spinne. Tasuta spinnide boonuse puhul annab kasiino sulle ühel või teisel põhjusel tasuta spinne, mida sul on võimalik kasutada ilma enda raha kasutamata tavaliselt ühes konkreetses slotimängus.\nKõige tavalisemalt on iga saadud tasuta spinni väärtus selle slotimängu kõige madalam panus. Tasuta spinnid võivad olla ka tervitusboonuse või tavapärase sissemakse boonuse üheks osaks. Taaslaadimis- ja lojaalsusboonused Taaslaadimisboonust pakuvad parim online-raha kasiinod juba olemasolevatele mängijatele või siis mängijatele, kes pole mõnda aega enam kasiinosse sisenenud.\nTaaslaadimisboonuse eesmärgiks on tavaliselt lihtsalt pakkuda sulle kui mängijale lisamotivatsiooni uue kasiino sissemakse tegemiseks.\nVõi siis samuti juba talveunne jäänud mängijate taasaktiveerimiseks. Mõnikord saadab kasiino sulle aga hoopis lihtsalt tasuta spinne. No wager boonus ehk läbimängimise nõudeta boonus Kuigi läbimängimise nõudeta boonused ei ole kasiinode seas just liiga populaarsed boonused, on mängija jaoks tegemist ühe kõige parema kasiinoboonuse tüübiga üldse.\nLäbimängimise nõudeta boonus ehk inglise keeles no wager boonus on kõige parem boonus, kuna olenemata sellest, kas sulle pakutakse läbimängimise nõudeta boonusraha või siis tasuta spinne — selle boonusega saadud võitudele ei rakendata läbimängimise nõudeid. Selle boonuse kaudu saadud võitude näol on tegemist pärisrahaga, mida sa saad soovi korral kasiinost koheselt ka välja võtta. Põhimõtteliselt võiks tinglikult läbimängimise nõudeta boonuseks nimetada ka kõiki kasiino boonuseid, mille läbimängimise nõue on vaid 1x.\nLäbimängimise nõudeta boonuse puhul saad sa soovi korral kohe kõik oma võidud kasiinost välja kanda. Raha tagasi boonused Raha tagasi boonus on üks pisut teist tüüpi boonus kui teised eelnevalt mainitud boonused. Raha tagasi ehk cashback boonuse puhul annab kasiino sulle kaotuse puhul mingi protsendi sinu kaotatud rahast tagasi. Sellise boonuse puhul lisaks kaotada pole sul midagi, seega tasub see alati vastu võtta. Mõnikord harva on kasiinodes näha olnud ka raha tagasi boonuseid, mis ei sõltu sinu kaotustest, vaid sa saad mingi väikse protsendi raha tagasi igalt oma tehtud spinnilt.\nViimast tüüpi raha tagasi boonus ei ole aga väga laialt levinud, kuna see parim online-raha selgelt kasiino maja eelist. Live kasiino boonused Live kasiinod muutuvad üha populaarsemaks viisiks tavakasiinode mängude internetis mängimiseks.\nHD-kvaliteediga lauas mängitavad mängud, mida viib läbi professionaalne krupjee, annavad parim online-raha autentse tavakasiino mängukogemuse kasutades selleks vaid oma arvutit või nutitelefoni. Tänapäeval pakuvad mitmed kasiinod kahte erinevat liitumisboonust — üks on sellisel juhul mõeldud eelkõige just slottidel mängimiseks ja teine live kasiino mängude proovimiseks.\nLive kasiino boonuse puhul annab kasiino sulle näiteks boonusraha, mis on mõeldud vaid live kasiinos mängimiseks. See annab sulle võimaluse mängida boonusraha eest mõni käsi live blackjackis või panna oma õnn proovile live ruletis.\nPluss 500 kauplemise strateegiaid


Klaus Modick (Germany) - Prima Vista\nKlaus Modick (Germany)\nSaksa kirjanik ja tõlkija Klaus Modick (s. 1951, Oldenburg) on avaldanud mitmeid kultuuriloolisi biograafilisi romaane. Nii on ta kirjutanud näiteks Bertolt Brechti ja Lion Feuchtwangeri sõprusest („Sunset“, 2011) ning luuletaja Rainer Maria Rilke ja kunstnik Heinrich Vogeleri keerulistest suhetest („Konzet ohne Dichter“, 2015). Rilke-romaanist „Kontsert ilma poeedita“sai tõeline bestseller, mille võtsid soojalt vastu nii kriitikud kui ka lugejad.\nPrima Vistale tuleb Klaus Modick esitlema oma seni viimast romaani „Keyserlingi saladus“ („Keyserlings Geheimnis“, 2018), mille üheks tegevuspaigaks on Tartu. See on romaan baltisaksa päritolu kirjanikust, saksa kirjanduse impressionistist Eduard von Keyserlingist (1855–1918). Kuramaal sündinud Keyserling õppis 1875–1877 tollases Dorpati ülikoolis õigusteadust ning tema kogu elu kiivalt hoitud saladus on seotud just Tartus veedetud aastatega. Kultuurilooliselt Eestiga seotud romaani annab välja kirjastus Eesti Raamat, tõlkija on Anne Arold.\nLisaks kunstnikuromaanidele ka ajaloolisi ning perekonnaromaane avaldanud Modicki loomingut võib kõige lühemalt iseloomustada kui hõrku intelligentset meelelahutust. „Keyserlingi saladuse“ kohta on kriitikud öelnud, et see on kirjutatud anglosaksi kirjandusele omases kergesti loetavas, nauditavas ja detailitäpses keeles. Keyserlingi loominguga tuttavad lugejad tunnevad romaanis ära Eduard von Keyserlingi teoste stiili ja atmosfääri. Autor on ka ise kinnitanud, et püüdis kirjutada romaani nii, nagu oleks seda võinud kirjutada Keyserling.\nKlaus Modicki romaan võiks olla ajendiks, et tutvuda ka kirjandusklassiku enda teostega. Eesti keeles on ilmunud „Õhtused majad“ (1989), „Lained“ (1996), „Helged päevad“ (1912) ja „Pastori armastus“(1931, orig. „Dumala“).\nFoto autor: Isolde Hohlbaum


Välisminister Urmas Paet märkis täna Tallinna Ülikoolis Läänemere strateegia konverentsil, et tuleb jõuda Läänemere piirkonna nähtavuse ja konkurentsivõime tõusule, et inimesed, kaubad, teenused, kapital ja ka teadmised Läänemere piirkonnas ilma igasuguste tõketeta liiguksid.\nVälisminister Paet rõhutas, et Eesti koostöö põhjamaade ja Balti riikidega on juba praegu väga tihe. „Näiteks 2011. aasta esimese 11 kuuga läks Eesti ekspordist 12% Balti riikidesse ja 37% Põhjamaadesse ning kogu Läänemere piirkonda, sealhulgas Venemaale, Norrasse ja Islandile 66%. Impordi osas on piirkondlik seotus veelgi tugevam ning 71% meie impordist tuleb Läänemere regiooni riikidest,“ ütles ta. Välisminister lisas, et ka suure osa Eestisse tehtavatest välisinvesteeringutest moodustavad meie lähedal asuvad riigid. „Eelmise aasta suve seisuga tuli Läänemere piirkonnast Eestisse ligi 73% kõigist välisinvesteeringutest. Näiteks Rootsi on teinud Eestisse investeeringuid 4,3 miljardi euro ja Soome 3,2 miljardi euro ulatuses,“ märkis ta. Ka suur osa Eesti investeeringutest läheb Läänemere piirkonna riikidesse. Investeerisime eelmise suve seisuga 1,5 miljardit eurot Leetu ja 1,2 miljardit Lätti.\nVälisministri sõnul on Eestile Läänemere strateegia kontekstis kõige olulisem uute transpordiühenduste loomine Läänemere idakaldal, uute energiavõrgustike rajamine, innovatsiooni ja teadusasutuste koostöö edendamine ning siseturult takistuste eemaldamine.\nTäna Tallinna Ülikoolis toimuva konverentsi „Riigi, ülikoolide ja kohalike omavalitsuste partnerlus Eesti tõhusamaks kaasamiseks Euroopa Liidu Läänemere strateegiasse” eesmärk on arutada riigiasutuste, ülikoolide ja omavalitsuste partnerluse arendamist, mis on vältimatu eeldus nende lülitumiseks EL Läänemere regiooni strateegiasse.\nLisainfot konverentsi kohta: http://www.tlu.ee/?CatID=2470&LangID=1


15 | aprill | 2011 | Persona in fieri\nViha vabariik III – Pavlik Morozovi tagasitulek\nÜhel ilusal septembrikuu päeval leiti Inglismaal Wigani lähedal pooduna 31-aastane Terry Newton. Paljudele meist ei ütle see nimi midagi, kuigi võiks. Kes oli Terry Newton? Omal ajal päris tuntud ragbimängija, kes on esinenud nii Suurbritannia kui Inglismaa rahvuskoondise värvides ja oli üks väheseid sportlasi, kelle kontosse jäi 15 hooaega ragbi Superliigas. Kahe lapse isa oli esimene sportlane, kes andis positiivse näidu kasvuhormoonide testis enne Andrus Veerpalu ja Saksamaa jalgratturit Patrick Sinkewitzit. Newtonit karistati kahe-aastase võistluskeeluga. Seitse kuud hiljem poos elu hammasrataste alla sattunud Newton end üles.\nHiljuti käivitas ajaleht „Postimees“ meediakampaania eesmärgiga lüüa risti Andrus Veerpalu, Mati Alaver ja Eesti Suusaliit. Kampaania eesmärk väljendas soovi mängida eestlasele nii iseloomulikel viha emotsioonidel ning paisata rahva poolt armastatud olümpiasangar põrmu. Viha kui eestlaste prototüüpseim emotsioon tuleb karmist minevikust. Viha on kujundanud paljusid eestlaste väärtushinnanguid ning meedial on võime seda emotsiooni suunata. Kuid kas mäng vihaga vääris küünlaid? Kas oleme täna targemad kui olime 2.aprillil? Kui need isikud ja institutsioonid on kehtivate reeglite vastu patustanud, siis oleksid nad saanud karistada niikuinii, aga see protseduur oleks olnud ratsionaalne, kaalutletud ja väärikas. Meediakampaaniaga paisati emotsioonid valla, kuid kas see viis meid oodatud tõele lähemale? Mis võis olla meediakampaania tegelik eesmärk? Me ei tea seda nagu me ei tea, kas Andrus Veerpalu ikkagi manustas teadlikult keelatud aineid. Asjaomased instantsid peavad selle veel kindlaks tegema.\nMe võime projitseerida umbes sarnase arengu loogika, kuigi iialgi ei või me kindlad olla, mis oli ühe või teise sammu ajendiks. Kas võis see olla nii, et Peep Pahv sai Postimehe koridoris Tuuli Kochiga kokku ja ütles: „Tead, Tuuli mulle helistas „Pavlik Morozov“ (nimi muudetud) ja andis Andrus Veerpalu üles. Mis me teeme?“ Koch vastas: „Väga hea, mul ongi vaja pangalaen tasuda, selle loo pealt teenib kena kopika. Tapame Veerpalu ära!“ “Jah, muidugi! Tapame ära! Mis nad ronivad siis meie õuele rahvuskangelasteks! Ainult meil on õigus teha meie rahvale tõelised kangelased, lihtsad inimesed meie seast – Farmi-Gaabriel, Iglesiase-Anett, Dressi-Toivo ja teised MEIE, meedia, poolt tehtud kangelased! See Veerpalu suusatas ju ise kangelaseks.” vastas Pahv. See võis olla nii, aga võis olla ka teisiti. Me ei tea seda nagu me ei tea, kas Andrus Veerpalu ikkagi süstis endale keelatud aineid sisse või mitte. Sellist arutluskäiku nimetataksegi spekulatsiooniks.\nNõukogude ajal levitati lugusid kangelaslikust pioneerist Pavlik Morozovist, kes ei pidanud paljuks oma vanemaid rahvavaenlastena üles andmast ning talle loodi kangelase oreool. Teda toodi eeskujuks paljudele nõukogude ühiskonna „viljastavates tingimustes“ üles kasvanud noortele. Kui Suusaliidu käitumine on üheselt hukka mõistetud, siis ajakirjandus ning anonüümne „Pavlik Morozov“ on tõstetud paljude poolt kangelase seisusse kui julged, ausad ja õiglased musterkodanikud, kes võitlevad tõe eest nagu don Quijote tuuleveskitega. Teisest küljest oli Suusaliidu käitumine põhjustatud „Pavlik Morozovi“ ja ajakirjanduse tegevusest. Kas aga ajakirjanduse ja „Morozovi“ käitumine oli ka tegelikult ajendatud õilsatest motiividest, jääb siiani veel küsimärgiga. Viha on raskesti kontrollitav emotsioon, ta võib küll mobiliseerida, kuid ka tappa.\nMis ajendas kaasaja „Pavlik Morozovit“ reeglitest üle astuma ja informatsiooni ajakirjandusse lekitama? Kui tegemist oli ausa ja õiglase inimesega, kas see oli ainus viis tõde päevavalgele tuua? Ta oleks ju võinud pöörduda otse FISi, WADA või isegi ROKi poole, kui tal oleks juhtumi kohta väärtuslikku lisainformatsiooni, aga millegipärast pidas „Postimeest“ neist institutsioonidest usaldusväärsemaks. Postimees oleks võinud ju piirduda informatiivse teadaandega – kinnitamata andmetel on Andrus Veerpalu dopingutesti A-proov osutunud positiivseks ja seegi oleks võimaldanud asjaolude korrektset käsitlemist. Selle asemel tuldi välja spekulatsioonidest kubiseva arvamuslooga. Kas siis kogenud ajakirjanikud tõesti ei aimanud, et arvamusloost võib puhkeda torm veeklaasis. Kuidas on Kochi ja Pahvi artikkel kooskõlas Eesti Ajalehtede Liidu eetikakoodeksiga (vt. punktid 1.5, 3.2, 3.5, 4.1, 4.2, 4.4, 4.6, 4.8)?\nKas pavlikmorozovlust tuleks toetada? Kas kohut saab asendada omakohtuga? Need on vastuseta jäänud küsimused, mis kogu juhtumi kahetsusväärse arengukäigu puhul muret teevad. Teisiti sõnastatuna, kas ei too see välja levima hakkavat sotsiaalset tellimust totalitaarse ühiskonna järele, kus kõik on automaatselt patusteks kuulutatud või nagu ütles prantsuse sõjapealik Simon de Montfort juba 13.saj Lõuna-Prantsusmaal ketserlikke katareid jälitades – „Tapke kõik maha, küll Jumal omad ära tunneb.“ Kas tõe ja õiguse nimel, mis võivad olla subjektiivsed kategooriad, võime tappa ligimesi oma äranägemisel ja oma sisetundest lähtuvalt?\nMeil kõigil võivad olla mõne teo suhtes kahtlused, kuid kas see annab meile veel õiguse kohut mõista? Kas omakohus, mis näiteks loomade seas on valdav karistusmeetod, on tõe ja vale eristamisel demokraatlikum kui kogu õigussüsteem oma kindlate protseduuridega? Ei saa lõplikult väita, et lekitaja tegi moraalses plaanis ilmtingimata midagi valesti, aga kui ta on veendunud, et käitus kangelaslikult, siis peab tal olema julgus ka avalikult oma tõe eest võidelda. Ma ei soovi andmete lekitajat tappa, aga leian, et ka temal lasub kohustus selgitada oma teo motiive nagu ka Andrus Veerpalu peab tõestama keelatud ainete mittekasutamist.


Liis Luhamaa blogi: Pitsilõng\nHaapsalu sall on kuum ja aina kuumemaks läheb. Seda suuresti tänu ameeriklanna Nancy Bushi hiljuti ilmunud raamatule "Knitted Lace of Estonia". Raamatu fotod on ime-imeilusad ja inspireerivad. Ning juhendid põhjalikud, nii et isegi mina saan aru, kuidas vaja teha. Oligi olemas ideaalne põhjus hakata pitsilõnga ketrama.\nLõng on vokiga kedratud ja korrutatud, materjaliks tööstuslikult kammitud Bluefaced Leicesteri top (mõtisklen, kas "kammlint" oleks eesti keeles selle jaoks hea sõna). Sellest on peenikest ja ühtlast lõnga lihtne kedrata. Enne ketramist võib lindi jagada pikkupidi osadeks, peene lõnga puhul näiteks kaheksaks. Kammlindi puhul on ühes suunas heietamine lihtsam kui teises suunas. Seega, kui ühest otsast vill ei libise, proovi lindi teisest otsast kedrata. Pilvelambad pakuvad ettetellimisel päris suurt valikut erinevate villade jm. kiudude kammlinte, hinnad pole ka laita (muidugi, kui jõuate lehekülje alumise osani ja kašmiiri-siidisegudeni, võtab juba natuke mõtlikuks...).\nPäris rahule ma nende esimeste vihtidega ei jäänud, aga algus on tehtud ja tean, mida pean uurima ja mõtlema, et paremini teha. Proovisin kedervarrega ka, tuli ilusti, ainult kergemat kedervart oleks vaja.\nProovilapp, vardad 3 mm\nPärast seda, kui olin suure hurraaga ühe (lihtsa mustriga, nupuvaba, eraldikootud-pitsi-vaba) salli kallale asunud, avastasin ruttu, et see projekt käib esialgu mul üle pea. Kudumine käis rütmis üks rida kududa, kaks rida harutada. Ja kui natuke pusinud olin, siis kaks rida kududa, pool rida harutada. Kui noorem poiss mulle kudumise ajal otsa hüppas ja ühe (roosipuust, nuuks!) varda murdis, võtsin seda kui saatuse märki ning panin selle salli esialgu kõrvale. Otsustasin kududa ühe lihtsama ja väiksema pitsmustriga salli, kuid ka sellega läheb aga. Teie aga imetlege seniks Freddy ja Tiina Haapsalu salle, näiteks.\nkirjutas Liis at 23:41\nTeema(d): Ketramine, Käsitöö\nNo on vahva asi küll nüüd! Just täna panin oma vokile nö neljanda käigu peale, prooviks teha hästi-hästi peenikest lõnga, endal vaikselt mõte jalutamas Haapsalu poole...\nEga minust pitsikudujat pole, arutlesin aga omaette, et kas ehk leiduks meister, kes võtaks mu lõnga proovida. Esialgu rohkem veel kui salli igatsen, sooviks teada saada, kas meie lammaste vill ja endakedratud lõng üldse seda väärt on.\nEks esmase info otsimine käib ikka\nnetist, ja kui juba villast ja ketrusest, siis esimesena põikan ikka siia Liisi juurde.\nJeh, hing praegu sulas seda postitust lugedes ja tekkis julgus, et klikkaks nüüd hoopis pitsiraamatu tellimise peale :)\nPehmet villa ja tugevaid vardaid, Liis!\n6. märts 2009 20:35\nPeenike lõng tahab peent villa - eks sa pead proovima, kuidas jääb. Bushi raamat on küll üle prahi. Samas käsitööfoorumites sahistatakse, et kevadel (?) peaks ka Eesti autoritelt sellel teemal raamat tulema.\n7. märts 2009 21:44\nEelmisel kevadel käisin Läänemaal korraldatud "Räti-ja sallipäeval".\nSeal sai üht-teist kõrva taha pandud, nii kuulsin, et vanasti kedrati õiget pitsisalli lõnga ikka ja ainult imepehmest ja peenest mõnekuuse talle villast ja seejuures kasutati ainult seljapealset pikemat villa.\nMul on siin sellist villakest üksjagu kasvamas, kahjuks küll enamus musta värvi, aga paari valge salli jagu ikka ka.\nEks ma hakkan proovima.\nTore kui Eesti oma raamat tulemas on.\n8. märts 2009 13:43\n"Kammlint" on täiesti korrektne termin. Sama moodi on kasutusel "kraaslint". Kammimise puhul on eemaldatud lühikesed kiud ja seetõttu on ta kvaliteedilt parem kraasvillast. Sellised terminid on kasutuses nii tööstustes kui ka kaubanomenklatuuris.\nSeega pole vaja terminit leiutada.\nJa lõng on imeilus. Nüüd ma tean, kust tellima hakata, kui omad varud otsas ;-)\n8. märts 2009 21:46\nAitäh, Meeli. Aga kammvilla ja kraasvilla kvaliteedist - ei saa öelda, et kraasvilla kvaliteet on automaatselt kammvilla omast kehvem. Täpselt nagu ei saa öelda, et keedetud liha on kehvem kui küpsetatud liha - kõik oleneb sellest, millist toitu (või siis lõnga) sa teha tahad :) Ehk siis kvaliteet tuleneb eelkõige siiski villast, mitte selle töötlemise meetodist.\n8. märts 2009 23:05\nSeda küll, et oleneb villa kvaliteedist. Aga kuna kammimine on keerukam (töömahukam? näed, mitte ei mäleta) protsess, siis kammitaksegi just kvaliteetset villa. Ja nii nagu ühele meeldib kammvillast lõng, eelistab teine kraasvillast lõnga :) Maitse üle ei vaielda, mina olen nõus kõike kuduma :D\n8. märts 2009 23:29\nVärvid Eesti rahvakultuuris - loeng\nMitte ainult algajatele\nVarred ja vokid


Hiina tsirkoon läbipaistmatu printimise glasuur seina plaatide tootjaid, tarnijaid ja tehase - tooted - Zibo Jinming glasuur Co., Ltd\nKodu > Tooted> Keraamiline printimise glasuur > Tsirkoonium läbipaistmatu printimise glasuur\nLäbipaistmatu trükkimine GlazeFiring vahemik: 1050-1130 ° CAs on keraamilised glasuur ekspert ja eksportija seina plaat välja, kasutage meie JM-6168, tuleb glossier ja suurepärase heleduse ja täiuslik värvi nähtaval kasutada fo\nZibo Jinming glasuur Co. Ltd on üks juhtiv tsirkoon läbipaistmatu printimise glasuur seina plaatide tootjate ja tarnijate Hiinas, kus on professionaalne tehase ja tehase ja pakkuda toodete tasuta proovi, Tere tulemast ostma Meie madala hinnaga colorobbia keraamiline klaasfiltri, gemstone alumiiniumoksiidi palli, keraamilised tindid, keraamilised klaasfiltri klaas, Klaasfritt ja oodatud kontrollige hind , hinnakiri, päringu- ja meile pakkumise.\nLäbipaistmatu printimise glasuur\nTööjärjekord vahemikus: 1050-1130 ° C\nKui glasuur ekspert ja eksportija seina plaat välja, kasutage meie JM-6168, näidatakse tuleb glossier ja suurepärase heledust ja täiuslik värvi nähtaval kõrge top tindiprinteri sisesein plaatide kasutamise ühe- ja kiire süütamise seina plaat ja parem tasapinnalisuse pinna 48T või 32 T ekraanil süttima.\nSoovitus kuidas kasutada:\n1. pls kasutada printimise sobivas keskkonnas siidi trükkimine või roller trükkimine.\n2. kasutades meetodid: kuivatatud matter(glaze power+pigment of printing):printing keskmise = 1:1.5. Nad peavad täielikult segada ja sõelutakse koos 350 silmadest enne kasutamist.\nLäbipaistmatu printimise glasuur on 325 Mesh ja pakitud 25kg paberkott volitusi.\nToodetud järjekorras 5 päeva toodangu tarnimiseks, min kogus on 5 t.\nLäbipaistmatu printimise glasuur antud juhend on ainult teie viide, saate finda parem protsendid vastavalt teie kuivatis temperatuuril seisund, võib proovi ette nähtud lõplikult kinnitada.\nKui teil on läbipaistmatu printimise glasuur käsitleva nõude, pls vabalt meile öelda.\nHot Tags: tsirkoon läbipaistmatu printimise glasuur seina plaat, colorobbia keraamiline klaasfiltri, gemstone alumiiniumoksiidi palli, keraamilised tindid, keraamilised klaasfiltri klaas, Klaasfritt, Hiina, tootjad, tarnijad, tehase, madal hind, hind, hinnakiri, pakkumise, küsitlus, osta, taim, tasuta proovi


Autokerede keevitusteenus Jõgeval. - lehekülg 5 - Kasulikud kohad E30 omanikule - E30 COMMUNITY\nAutor MargusRaska, 28. november 2016 asukohas Kasulikud kohad E30 omanikule\nPostitatud 11. veebruar\nTagumine rattakoobas on ikka täielik ussipesa.Poolraamid ja vedrutaldrikud ka olematud\nKuradi tuttav olukord 😄\nPostitatud 13. veebruar\nJärgmine vaba aeg on suvel😀\nPostitatud 14. veebruar\nVägagi mõistlik blogi töötulemuste ja kvaliteeti näitamiseks. Ei ole põrsas kotis teenus\n1 187 postitust\nPostitatud 15. veebruar\nÜsna hapu algmaterjal, enamus piirkondades vaja ketas sisse ajada.\nEnne tegemist tundus, et pole väga hullu?\nPostitatud 15. veebruar (muudetud)\nMuudetud 16. veebruar , muutis MargusRaska\nPostitatud 16. veebruar\nMis põnev lisakinnituskoht see on rattakoopas?\nPalju tunde kulunud on juba?\nPostitatud 17. veebruar\nJään hetkel vastuse võlgu,kuna kiiruga vaatasin kuskilt piltide arhiivist,et selline kronsa sinna käib. Selle otstarve küll ei meenu,aga seal mingi jäänus oli ka ennem. Tunde kokku pole löönud,aga neid ikka kulub.\nArhiivis selline pilt kronsast. Fl.\nKas see mitte logarilaadset poriplastikut ei kinnita mis paremas koopas elab\nEi, see käib tanketoruga sama kronsa alla.\nMis keretüübil see oli? Pole kunagi näinud.\nVbl selle tanketoru jaoks, mis ühestükis nn paisupaagiga, haruldasem variant.\nSee spikker oli fl 320i. Aastat ei mäleta,aga kindlasti seal midagi teistmoodi polnud kui tavaliselt. Penapaagi paisukaga nagu ikka,mis kinnitub ülevalolevasse umargusse avasse tagant ja eest poldiga. Sama koha peale kinnitub ka logarijupi ülemine ots. Alt läheb kinni tiivakaare poolse "tissi" külge ja tanktoruga ühe ja sama kinnituse külge.Ühesõnaga kolmest kohast kinnitub see logarijupp. Ei tea,aga jäänused seal olid ja tagasi ma selle tegin.\nka minu rullil olid sama asja jäänused seal, ja kuan seepuudus ja keevitama ei viitisnud hetkel hakata siis jäi logari paigaldus ära.\nPostitatud 19. veebruar\nPostitatud 19. veebruar (muudetud)\nKeegi kinni ka maksab selle töö ?\nVanasti kui soomest datsuneid toodi , siis need ei vajanud ka nii palju keevitust .\nIlmselt peab nüüd vastu ka kaks põlvkonda noori nokkasi\nMuudetud 19. veebruar , muutis ryan\nMargus, sa keevitusi maha ei lihvi või ei taheta selle eest maksta?\nEsiteks on see jube tüütu tegevus. Arvestades seda,et kui palju peab üldse relakat käes hoidma. Teiseks on see,et milleks ,kui enamus kohti jääb nagunii peitu ja saab kerehermeetikuga kaetud.Ja kolmandaks,teeb Keevitus paljud kohad palju tugevamaks.\nNähtavad kohad lihvin ikka maha. Ja kindlasti lisandub räigelt sellega lisa töötunde ja kellele see meeldib. Niigi kulub päris korralikult seda aega,et kõik haiged kohad üle käia. Tead ju ise😁\nPostitatud 20. veebruar\n2019-2-19 kell 19:34, mihkel22 ütles:\nKes ikka originaali soovivad, siis nühin ikka maha. Mõni relakas ikka leidub😁 Võiksin veel sajajalgne ka olla. Küll siis läheks lõbusalt\nPostitatud 20. veebruar (muudetud)\nMuudetud 20. veebruar , muutis MargusRaska\nPostitatud 21. veebruar (muudetud)\nTegelikult on ikka päris palju enne tegemist, kui karbipleki peale saab panna.\nTeen tungikohad ikka tõsisest rauast,mitte nagu algselt mingi mõttetu plekitükk,mis kinnitub ka imelikku kohta,et pole ime,et karbi ülesse tõstab. Tagumised sisemised karbiosad tegin ka 3 mm rauast. See koht kuhu tagasillatala alt kinnitub.\nEsimestele nurkadele tegin ka tugevad nelikantorust tästekohad,et ei peaks tõstukiga poolraame kössi tõstma.\nVot...nüüd saab alles karpi külge hakkama sobitama,mis juba lõbusam osa.\nJuhi jalgealune ka samas tuules poolenisti valmis.\nMuudetud 21. veebruar , muutis MargusRaska


TehnikaStuudio | Bosch TDI902431E triikraud\nKuumakse al. €3.37\neco nupp säästab kuni 25 % energiat ja kuni 35 % vett\ni-temp üks temperatuuri seadistus, mis sobib kõikidele triigitavatele kangastele.\nLihtne, kiire ja turvaline, sensor secure: triikraud lülitub välja, kui see käest ära panna, ja kuumeneb imekiirelt uuesti, kui triikraua käepidemest kinni võtta\nCeraniumGlissée triikimistald keraamilise kaatega, aurukanalite ja 3osalise jaotuspinnaga - ideaalne aurujaotus ja suurepärane triikimistulemus\nUus aurusüsteem: parem auru jaotamine tänu uuele triikimistalla disainile\nVertikaalne pidev aur 45 g/min\nAuru kestvus reguleeritav\n3AntiCalc katlakivivastane süstee\nTempoOK displei annab kuumenimise ja jahtumise faasis helisignaaliga teada, kui määratud temperatuur on saavutatud\nErgonommiline disain: pöidla jaoks süvend ja suured nupud maksimaalse mugavuse saavutamise triikimise ajal, suur veepaagi täiteava kiireks ja lihtsaks täitmiseks/tühjendamiseks, eriti pikk voolujuhe flexikinnitusega\nKitsa otsaga triikraua tald - lihtne triikida nööpide vahelt\nPikk toitejuhe 2,5 m\nBosch triikraud. Ärge jätke triikimisel midagi juhuse hooleks. Võite loota meie uuenduslikule optimaalse ja võimsa auruväljastusega AdvancedSteam-süsteemile. See võimaldab auru juhitud jaotamist kangal ning selle sügavamat tungimist kangasse. Kuidas? Peenhäälestatud süsteemi ning aurukanalite, -väljastusavade ja juhikute koostoime abil. Selline juhitud aur muudab triikimise hõlpsamaks ning te saavutate oma eesmärgi – triigitud pesu – kiiremini.\nTugev ja vastupidav tallaplaat võimaldab eriti vaba libisemist kõikidel kangastel. Optimaalne aurujaotus tagab täiusliku triikimistulemuse tänu aurukanalite nutikale ja uuenduslikule paigutusele. Boschi patenteeritud 3-faasiline disain on samuti sellele tallaplaadile tüüpiline. Võite kindlad olla erakordselt siledas tulemuses.\nTilkumise peatamise funktsioon on triikrauda sisse ehitatud kontrollfunktsioon, mis juhib sõltumatult veevoolu temperatuuri. Sellega hoitakse ära vee tilkumine ning inetute veeplekkide tekkimine kangale. Lõppude lõpuks pole midagi ärritavamat sellest, kui riie tuleb triigitud pesu virna asemel asetada tagasi pesukorvi. Tilkumise peatamise funktsioon toimib ka madalatel temperatuuridel.\nLõpuks ometi, üks tüütu asi triikimisel vähem! Nüüd võite läikivad laigud, eelkõige tumedate ja õrnade rõivaste puhul, unustada. Nende vastu pakub kaitset säte AntiShine – sellega saate triikida õrnalt ja ilma igasuguste läikivate laikudeta. Oleme uhked selle üle, et ka õrnal triikimisel võite kindlad olla optimaalses tulemuses.\nArvustatav toode:Bosch TDI902431E


Putin kaitses Molotov-Ribbentropi pakti - Maailm - Postimees.ee\nPutin kaitses Molotov-Ribbentropi pakti\n8. november 2014, 7:09\n1939. aastal allkirjastatud Molotov-Ribbentropi pakt põhjustab ajaloolaste ja poliitikute erinevate tõlgenduste tõttu siiani segadust näiteks Balti riikide ja Venemaa suhetes. Pildil seisavad Vjateslav Molotov ja Jossif Stalin, allkirja annab Joachim von Ribbentrop.\nKolmapäevasel kohtumisel noorte ajaloolastega kaitses Vene president Vladimir Putin Nõukogude Liidu ja Natsi-Saksamaa vahel teise maailmasõja künnisel sõlmitud Molotov-Ribbentropi pakti.\nKoosoleku protokollist lähtuvalt ütles Putin: «Nad vaidlevad siiamaani Molotov-Ribbentropi pakti üle ja süüdistavad Nõukogude Liitu Poola jagamises.»\nPutini sõnutsi käitus Poola samamoodi, haarates osa Tšehhoslovakkiast kui neid ründas Saksamaa, vahendab Financial Times.\nRiigipea jätkas: «Tõsiseltvõetavad uuringud on näidanud, et sellised meetodid olid tol ajal osaks välispoliitikast. Nõukogude Liit kirjutas Saksamaaga alla mittekallaletungilepingu. Nad ütlevad: «Oh kui halb.» Mida siin halba on, kui Nõukogude Liit ei tahtnud võidelda? Mis sellega valesti on?»\nÜhe lääne diplomaadi sõnutsi kinnitavad Putini märkused kahtlusi, et Euroopa julgeoleku alustalad pole talle olulised. «[Selle pakti] salaprotokoll defineeris käputäie naaberriikide territooriumid lähtuvalt Nõukogude ja Saksa mõjusfääride piiridest,» ütles diplomaat. «Ta näib ütlevat, et see oli ajaloolises kontekstis OK. Kuidas jääb praeguse kontekstiga?»\nPoola iseseisvuspäev tõi radikaalid taas tänavatele Loe artiklit


LaitseRallyPark-is on olemas võimalus telkimiseks. Kaugemalt tulijad saavad soovi korral oma telgi püsti panna laadaplatsi tagusele rohumaale, kuhu paigutame ka eraldi välikäimla. Sündmuse-eelsel laupäeval lubatakse telkimisalale juba alates kella 18:00-st. Telkimine on tasuta.\nTeades salasõna "MotoNostalgia", saad Peoleost otse broneerides toa 10 % soodsamalt MotoNostalgia festivali toimumise ajaks, mis toimub 18.07.2021 LaitseRallyPark-is. Antud soodustus ei kehti booking.com kaudu tehtud broneeringutele, vaid ainult helistades Peoleosse numbril +372 517 1298 või kirjutades aadressil info@peoleo.ee.


Mis on EMHA ja selle missioon Euroopa Migreeni ja Peavalu Assotsiatsioon koondab enda alla kõik Euroopa migreeni ja teiste peavalude patsientide ühendused. Üheskoos tegutsevad nad miljonite eurooplaste parema elukvaliteedi saavutamise eest.\nMis on Migreeni Liikumine ja mis on selle eesmärk Migreeni Liikumine on hiljuti loodud projekt, mille eesmärk on jõuda kõigi migreeni all otseselt või kaudselt kannatavate inimesteni ning ühendada jõud, et muuta ühiskonna ettekujutust migreenist.\nMilline on Migreeni Liikumise strateegia\nEMHA arvestab patsientidega, kuid ka nelja teise sihtgrupiga, keda me peaksime meeles pidama, neid informeerima ja kaasama oma Liikumisse. Nende nelja sihtgrupi all on mõeldud patsientide perekonda, tööandjaid, poliitikuid ja tervishoiutöötajaid. Neil kõigil on oluline roll migreenipatsientide elus lühi-ja pikaajaliste muutuste saavutamisel.\nKui Sa oled patsient, siis jaga meiega oma kogemust, motivatsiooni ja soovi praegust olukorda muuta. Kui Sa oled migreeniga inimese perekonnaliige, siis sul on samuti palju kogemusi ja teadmisi, millega on võimalik Migreeni Liikumisele abiks olla.\nTervishoiutöötajana on Sul võimalik täiendada oma teadmisi migreeni alal ja aidata meil elada täisväärtuslikumat elu.\nKui Sa oled tööandja, siis proovi ennast panna meie olukordaja aidata meil luua õiglasem ja ohutum ühiskond miljonitele migreenipatsientidest töötajatele Euroopas ja üle terve maailma.\nKui Sa oled poliitik, siis me loodame, et Sa liitud Meie eesmärgiga ja teed meiega koostööd seatud eesmärkide saavutamiseks, mis muidu Sinu abita on kättesaamatud.


DELFI GRAAFIK: Eesti rahvaarv kasvas eelmisel aastal 2673 inimese võrra - Delfi\nTäpsustatud andmetel elas 2016. aasta 1. jaanuaril Eestis 1 315 944 inimest, mida on 2673 inimest rohkem kui aasta varem samal ajal, teatas statistikaamet. Rahvaarv vähenes loomuliku iibe tõttu 1336 inimese võrra, kuid suurenes positiivse rändesaldo tõttu 2410 inimese võrra. Rahvaarvu kasvu mõjutas ka muudatus arvutamise metoodikas, mille tagajärjel lisandus rahvastikku 1599 inimest.\n2015. aasta oluline muutus oli positiivne rändesaldo, mis tähendas, et sisseränne ületas väljarände. 2015. aasta jooksul asus Eestisse elama 15 413 inimest ja Eestist lahkus 13 003 inimest. Alates 2015. aasta andmetest võtab statistikaamet lisaks registreeritud rändele arvesse ka registreerimata rännet. Et välisränne jääb Eesti elanikel tihti registreerimata, kasvas rändevoogude suurus võrreldes varasemate aastatega, teatas statistikaamet.\nRahvaarv kasvas ka statistikaameti rahvastikuarvestuse metoodika muudatuse tõttu, mille järgi toimus inimeste arvestamine püsielanike hulka, kasutades registrite põhjal koostatud indeksit. 2020. aasta registripõhist rahva ja eluruumide loendust ette valmistades analüüsis statistikaamet riiklike andmekogude (registrid) kvaliteeti ja koostas nende andmete põhjal elanike kohta residentsuse indeksi. Registrite andmeid kasutades selgus, et Eestis elas 1599 inimest rohkem, kui näitasid varem kasutatud rahvaloenduse andmed. Peamiselt kasvas rahvaarv Euroopa Liidu kodanike sisserände tõttu, mida vana metoodika näitas väiksemas ulatuses.\n2015. aastal sündis 13 907 ja suri 15 243 inimest. Sündide arv oli suurem kui eelmisel kahel aastal, kuid 2000 võrra väiksem kui 2010. aastal, mil oli sündide kasvu tipp. Viie aastaga on kahanenud ka sünnitusealiste naiste arv. Surmade arv on 1990. aastate keskpaigast alates vähenenud ja viimasel kuuel aastal on aastane surmade arv jäänud vahemikku 15 000–16 000.\nUuendusena on statistikaamet andmetes teinud mõningaid muudatusi. Olulisim metoodiline muudatus on rahvastikuregistris olevate elukohaandmete kasutuselevõtt, mida tuleb rahvaarvu piirkondlikke muutusi analüüsides arvestada. Seoses järjest kasvava oodatava elueaga avaldab statistikaamet rahvastiku näitajad kuni eluaastani 100+ (varasema 85+ asemel). Kohalike omavalitsusüksuste rahvastikus on välja toodud ka linnaosade rahvastik. Erinevates registrites olevad isikud, kes küll toimetavad Eestis, kuid kellel puudub rahvastikuregistris elukoht, on statistika andmebaasis liigitatud alarühma „maakond teadmata“.


Maja ehitamine või selle ise ostmine? - Kodu remont ja disain\nKodu Hüpoteeklaenud Maja ehitamine või selle ise ostmine?\nMaja ehitamine või selle ise ostmine?\nÜha rohkem inimesi täidab oma kodu unistuse. Põhjused on ilmne. Selles vormis ei suuda nad kunagi oma ideed oma individuaalsesse elukvaliteeti ja vaba arengusse üle kanda. Noorte perede lapsed kasvavad varjatud keskkonnas ja looduskeskkonnas. Oma maja on ka parim pensionile jäämine. Tema omanikud ei pea kunagi maksma rohkem üüri kui tagasimaksmise rahastamise lõpetamist.\non siiski viis maja tuleb hoolikalt kaaluda, sest see on neile kindlasti suurim investeering oma elu ühendatud. Võimalused, mis viib teie kodusse, on mitmekesised. Paljusid optilise maja lülitusi saab teha õigeaegselt. Oma rahaline olukord mängib rolli, kuid ka võimalikku isiklikku panust. Teine kriteerium on uue koju jõudmise aja juhtimine, mis aitab kindlasti ka valmisolekut piiratud aja jooksul ehitusplatsil elada. Millised võimalused on olemas?\nOma enda loomine ja oma ideede realiseerimine\nEhitistes ehitajad, kes soovivad oma ideed planeerida nii palju kui võimalik. Võite kasutada mitmeid tuba, võimalik keldris ja üks korter esivanemate ja palju muid asju otsustada.\nkuid Sadamad Seda tüüpi planeerimine on ka oht, sest tulevane kodu asub vaid paberil. Funktsionaalsed asjad, nagu maja optimaalsed jalutuskäigud või tulevane sisustus, nõuavad head kujutlusvõimet. Sellepärast peaaegu iga uue hoone on ühendatud väike funktsionaalne piirangud, mis ei mõelnud planeerimisel lõpuni.\nUus hoone saab toimuda võtmed kätte, massiivne ehitus või monteeritava maja. Täidesaatev ettevõte on kas ehitusfirma või kinnisvaraarendaja. Mõlemas variandis võivad ehitajad kokku leppida oma teenustes. Siiski peaksid need alustama vaid siis, kui ehitusfirma töö on lõpule viidud ja dokumenteeritud defekt-vaba aktsepteerimisega. See lõikamine on tähtis, kuna see reguleerib kõiki võimalikke garantiiküsimusi.\nTeine vorm on individuaalne eluaseme ehitamine oma panusega. Ehitajad teevad kõik vajalikud tehingud ja annavad oma panuse kulude kokkuhoidesse. Sel moel saab paljud viimistlustööd edasi lükata edasi pärast valmimist. See säästab ehitamise aega ja vähendab aega kaks majapidamist.\nUus või noor, valmis maja riiulilt\nTööde tähtaeg on suur finants- ja vaimse koormuse ehitajad. Kahjuks paljud unistus purunevad. Ehitajad on üle võtnud rahaliselt, tegemist on valmis maja müügi või ametialaste muudatustega. Kinnisvaramaakleritel on alati selline majapidamiste portfell, mis pole kunagi või ainult lühiajaliselt asustatud. Teine võimalus on kohalike kohtute sundlõpetamine.\nSelles majas on ehitustööd lõpetatud või on vaja ainult väheseid järelejäänud töökohti. Ehitajad, kes otsustavad osta sellist maja, päästavad pika ehitusaja ja elavad samas uues majas. Nende puuduseks on see, et valmis maja ei rahulda täielikult oma ootusi. Seetõttu peavad neil teatav kompromissivalmidust.\nOsta vana hoone ja saneerida\nehitajad, kes otsustavad selle sammu, annavad olulise panuse säilitamisele linnastruktuurid nende tulevase elukoha. Siiski võtavad nad suurema või väiksema ebakindluse ohtu. Iga vana hoone peidab ettenägematud puudused, mis põhjustavad lisakulusid.\nTeisest küljest on vanade hoonete renoveerimine tihti võimalik kohe kogutud. Maja on järk-järgult renoveeritud, kuna rahalised vahendid on kättesaadavad.\nKokkuvõte: igale viisile oma kodus on eelised ja puudused. Käivitusvalmis konstruktsioon on kõige mugavam ja turvalisem vorm. Kogenud do-it-yourselfers saavad säästa palju raha või korraldada oma aega ise ehitamiseks või renoveerimiseks.\nJuhised: kui suur peaks minu kodu olema?\nMilline on õige hüvitiste rahastamine? Näpunäiteid raha säästmiseks


Magistritööde teemad 1. aastale 2017 kevad | Õigusteaduskond\nDoktorantide atesteerimine 2016/17 õppeaastal\nMagistritööde teemad ja juhendaja teatada e-maili teel vastavale õppekorralduse spetsialistile hiljemalt 24.04.2017.\nNB! EELMISE AASTA TEEMA REGISTREERING (kui sel aastal lõpetamiseni ei jõua) TULEB SAMUTI ÕPPEJÕUGA KOOSKÕLASTADA JA UUENDADA!\nLisada kindlasti õppejõu nõusolek (nt kirjavahetusena).\nOotab üliõpilaste poolseid ettepanekuid!\nParlamendiliikme väljendusvabadus; parlamendiliikmele kohaldatavad sanktsioonid (Karácsony jt vs Ungari, EIK Suurkoja otsus 17.05.2016, avaldused nr 42461/13 ja 44357/13);\nErakonna sundlõpetamine; - valitud\nJälitustegevuse esinemine avaliku võimu teostamisel ning jälitustegevuse ja teabehanke tulemusel saadud informatsiooni kasutamine (jälitustegevuse olemus, sisu ning eristamine muudest riiklikest eraellu sekkuvatest meetmest, jälitustegevuse õiguslikud alused, jälitustegevus kriminaalmenetluses); - valitud\nEuroopa Liidu direktiivide ülevõtmise praktika analüüs. Kas Euroopa Liidu õigust kohandatakse Eesti õigusesse ülevõtmisel või võetakse seda otse üle?;\nKarS § 121 ja § 263 eristamine – (sh kuidas mõjutab seda Korrakaitseseaduse muudatus, kas piisab avalikust kohast või on vajalik ka, et häiritaks konkreetse isiku rahu jms). Analüüsida võiks ka seda, kas kvalifikatsiooni erinevustega kaasneb ka karistuste raskuse erinevus; - valitud\nKarS § 121 uuest redaktsioonist – olukorras, kus piinamise koosseisu enam ei ole, samas ei esine ka lg 2 toodud kvalifitseerivaid asjaolusid, on pikaajaline piinamine ja pideva valu tekitamine, mille eest karistusena ette nähtud vaid kuni üks aasta, õiglustunnet riivav sanktsioon. Oleks huvitav teada, kas praktikas on selliseid asju olnud ja millised on määratud karistused (tean meilt ühte vangla juhtumit, kus „õnneks“ peeti kahe peksmise vahel vahet ja vahepeal rippus kannatanu lihtsalt jalgupidi nari küljes, nii et saime korduvusena käsitleda. Samuti tean, et Marge Püssil oli üks väga jõhker tellimustööna ette võetud piinamine, kus läkski lg 1-le – neid juhtumeid võib olla veel ja tasuks kaaluda, kas praktika näidete pinnalt ei peaks 121 lg 2-le lisama ka „piinava iseloomuga kehalise väärkohtlemise“;\nKarS § 263 tõlgendamine. Probleemid: kas on vajalik tõendada nn. kolmandate asjasse mittepuutuvate isikute rahu rikkumist. Analüüs on vajalik eelkõige seetõttu, et praktika on piirkonniti erinev, kohtud juhinduvad ka senisest Riigikohtu praktikast, kuna uusi lahendeid ei ole. Kui Riigiprokuratuur toetab ka seisukohta, et seoses korrakaitseseaduse jõustumisega on seadus muutunud ja piisab avalikus kohas vägivalla kasutamisest, siis oleks vajalik karistusõiguslik põhjendus , samuti subjektiivse koosseisu analüüs (kas piisab teadmisest, et vägivalda tarvitatakse avalikus kohas); - valitud\nKaristusjärgne käitumiskontroll. (Saaks uurida mõjutusvahendi senise kohaldamise praktikat, seadusega kehtestatud kontrolliaegade kohasust, kohaldatavust;\nKarS § 86 psühhiaatriline sunnivahend praktikas. Riigikohus on öelnud, et kohus peab otsustama inimese ohtlikkuse ja ravivajaduse üle ning ekspertiisiakt annab selleks vaid vajalikud teadmised. Praktikas on see päris keerukas ja seda võiks uurida, millega on kohtud põhistanud inimese ohtlikkust ja ravivajadust. Siin võiks olla uurimisobjektiks sundravi kohaldavate asutuste otsustused statsionaarse sundravi ajal nn puhkustele lubamine või režiimi muutmise või lõpetamise otsustused, mille alusel hinnatakse ohtlikkuse äralangemist või tervenemist ning milline on sundravi lõpetanute retsidiivsus ja selle põhjused. - valitud\nJuhendaja lektor Andres Parmas (Andres.Parmas [ät] ut.ee)\nEndiste lapssõdurite kriminaalvastutus\nVäljapressimine tõeste andmete esitamisega\nJuriidiliste isikute vastutus rahvusvahelises kriminaalõiguses - valitud\nVastutus agressioonikuriteo eest riigisisese õiguse alusel\nJuhendab ka töid tudengite endi välja pakutud teemadel rahvusvahelise kriminaalõiguse valdkonnas\nJuhendaja Andreas Kangur (Andreas.Kangur [ät] ut.ee)\nJuhendaja Anneli Soo (Anneli.Soo [ät] ut.ee)\nEnese mittesüüstamise privileeg Euroopa Liidu direktiivis 2016/343\nJuhendaja dots. Lasse Lehis (Lasse.Lehis [ät] ut.ee)\n1. Pärimise ja pärandamisega seotud maksukohustused (rahvusvaheline aspekt).\nTöö sisu on uurida, kuidas välditakse pärandimaksuga topeltmaksustamist ning kuidas toimub pärandvara valitsemise käigus tekkivate maksukohustuste täitmine eri riikides (eriti kui vara ja pärijad asuvad eri riikides, kus kehtib erinev pärimisõigus)\n2. Võimalikud uued aktsiisiobjektid ning nende maksustamisega kaasnevad riskid. - valitud\nTöö sisu on uurida, milliseid tootemakse mujal riikides rakendatakse ning milliste õiguslike piirangute ja praktiliste asjaoludega tuleks Eestis arvestada, kui soovitakse mõnda neist ka Eestis rakendada\n3. Euroopa Liidu käibemaksudirektiivis lubatud erandite ja soodustuste rakendamise praktika liikmesriikides ja rakendamise võimalused Eestis.\nTöö eesmärk on valida välja konkreetne erand või valdkond ning uurida nende riikide kogemusi, kus neid erandeid rakendatakse. Teema valimisel tuleb valitud erand või valdkond ära nimetada (jälgida ka juba varem kaitstud töid sarnastel teemadel).\n4. Maksudest kõrvalehoidumise vastaste meetmete areng rahvusvahelisel tasandil.\nTöö eesmärk on uurida nt BEPS ja uue halduskoostöö standardi rakendamise mõjusid.\n5. Kuidas eristada dividendi ja palgatulu. - valitud\nTöö eesmärk on otsida lahendusi probleemile, kus maksude optimeerimise eesmärgil makstakse töötasu asemel dividende.\n6. Karistuslikud ja mittekaristuslikud sanktsioonid maksuseaduste rikkumise korral. - valitud\nTöö eesmärk on võrrelda Eesti ja vabalt valitud välisriigi õigust selles osas, milliseid rahalisi sanktsioone rakendatakse maksuseaduste rikkumise korral (trahvid, viivised, intressid, sunnirahad) ning millises menetluses ja milliseid asjaolusid arvestades (nt kaalutlusõigus) toimub sanktsioonide määramine.\nJuhendaja dotsent Hannes Veinla (Hannes.Veinla [ät] ut.ee)\n1. Rohevõrgustiku määratlemise ja kasutustingimuste seadmise õiguslikud probleemid (sh seos planeerimisõigusega)\n2. Olulise keskkonnahäiringu mõiste sisustamise võimalused\n3. Hoiualade kaitsereziimi vastavus Loodusdirektiivi nõuetele\n4. EL merestrateegia raamdirektiivi elluviimisega seotud õiguslikud probleemid\n5. Keskkonnakvaliteedi piirväärtuste rakendamisega seotud probleemid (sh. seos keskkonnaalase põhiõigusega)\n6. Käitaja põhikohustuste sisustamise võimalused.\nKõik teemad vajavad täpsustamist (kitsendamist) üliõpilase ja õppejõu koostöös\nJuhendaja lektor Kaarel Relve (Kaarel.Relve [ät] ut.ee)\n1. Igaüheõigused (vajalik soome või rootsi keele oskus)\n2. Õigus puhtale keskkonnale\n3.Juurdepääs Euroopa Kohtule keskkonnaasjades\n4. Keskkonnakvaliteedi piirväärtused KeÜS-s\n5.Taaskasutus ja jäätmete lakkamine\n6. EL keskkonnadirektiivi ülevõtmisega seonduvad probleemid (nt välisõhu raamdirektiiv, suplusvee direktiiv vms\nJuhendaja dotsent Ivo Pilving (Ivo.Pilving [ät] riigikohus.ee)\nJuhendab järgmisel õppeaastal max 2 magistritööd haldusõiguse valdkonnas. Juhendamiseks nõusoleku saamiseks tuleb hiljemalt 17. aprillil esitada kuni 2 lk-l visioon töö teemast, uurimisprobleemist, struktuurist ja kasutatavast materjalist.\nJuhendaja Madis Ernits (Madis.Ernits [ät] ut.ee )\n1. Reaallepingu põhiseaduspärasus (RKTKo 23.03.2016, 3-2-1-3-16 p 11 valguses)\n3. Vabariigi Presidendi valimise kord (senine kord ja muutmiskavad)\n4. Suveräänsusklausel ja suveräänsuse delegeerimisvolitus põhiseaduses (RKÜKo 12.07.2012, 3-4-1-6-12, p 223 valguses)\n5. Euroopa Liidu põhiõiguste harta kehtivuse ulatus Eesti õiguses (art 51 ja EKo 17.09.2014, C-562/12)\nJuhendamise kokkuleppe sõlmimise tingimuseks on vestlus ning selle täitmise käigus kohustub juhendatav kinni pidama juhendaja poolt seatud tähtaegadest.\nVastastikuse huvi korral on kokkuleppel juhendajaga võimalik kirjutada ka muul teemal.\nJuhendaja prof. Raul Narits (Raul.Narits [ät] ut.ee)\n1. Seaduseelnõu väljatöötamiskavatsuse arendamise võimalustest.\n2. Õiguse rakendamine õiguse kujundamise teel /Eesti kohtupraktika näitel/. - valitud\n3. Juriidilise argumentatsiooni tänapäevased meetodid.\n4. Määratlematusest määratletuse poole õiguses /meetodikeskne käsitus/.\nJuhendaja lektor Silvia Kaugia (Silvia.Kaugia [ät] ut.ee)\nTeemavalik (olenevalt teemast) eeldab Õiguse sotsioloogia või Lähisuhtevägivald tänases õigusruumis läbimist!\nAlaealistest õiguserikkujate resotsialiseerimise agendid Eestis.\nRiigikeel õigusliku sotsialiseerimise agendina.\nSotsiaalse kontrolli vormid inimkäitumise mõjuritena Eestis. - valitud\nSüüdi- ja õigeksmõistvad kohtuotsused erinevate õigussüsteemide karistuskultuurides. - valitud\nVideojärelevalve regulatsioon ja mõju kuritegevusele Eestis. - valitud\nSoorollide ja soolise sotsialiseerumise mõju soolise ja naistevastase vägivalla kujunemisele. - valitud\nTõendamise loogilised ja teoreetilised alused. Tõendamise praktika.\nInfotehnoloogia ja digivormi kasutamise perspektiivid tõendamisel. - valitud\nPõhjuslik seos õiguslikes argumentides (järeldamise-tõendamise alusena või esemena).\nJäreldusmeetodid õiguslikes argumentides (sh kohtupraktikas).\nMuud teemad argumenteerimisest ja tõendamisest kokkuleppel juhendajaga.\nInfo- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) õigus\nArvutitarkvara ärilise kasutamise õiguslikud režiimid (võrdlev või muu käsitlus).\nKohustus- ja käsutustehingu eraldatuse ja abstraktsiooni-põhimõtete tähendusest autoriõiguses.\nLepinguvabaduse piirid autoriõiguses (nt võrreldes lepinguvabadusega asjaõiguses ja võlaõiguses).\nIKT autori- ja töövõtulepingu („tarkvara arenduslepingu“) õiguslikud probleemid.\nAndmeõiguse arengud ja probleemid, sh EL isikuandmete kaitse määruse rakendamisel.\nMuud teemad IKT intellektuaalsest omandist kokkuleppel juhendajaga.\nJuhendaja prof Lauri Mälksoo (Lauri.Malksoo [ät] ut.ee)\nVenemaa käsitused jus ad bellum'ist (kaasaegsed ja ajaloolised aspektid)\nInimõiguste mõtte ajaloost Venemaal\nPõhimõtteliselt iga rahvusvahelise õiguse ja/või inimõiguste teema, mis seostatud Venemaa ja Euriaasa Majandusliiduga\nJuhendaja dots René Värk (rene.vark [ät] ut.ee)\nJuhendaja vanemteadur Merilin Kiviorg (Merilin.Kiviorg [ät] ut.ee)\nMagistritöö teemad on esitatud valdkondadena. Allpool esitatud alateemasid tuleb käsitleda kui ideestikku (näiteid), millest toodud valdkonnas võiks kirjutada. Enne õppejõuga ühenduse võtmist tuleb magistritaseme üliõpilasel teha iseseisvat tööd, et leida just see valdkond ja täpsustada teema, mida ta tõesti soovib uurida ja millest kirjutada. Samuti tuleb teemaarutelule esitada oma esialgsed teesid, argumendid ja magistritöö struktuuri kavand.\nI. Inimõiguste rahvusvaheline ja siseriiklik kaitse\nTraditsioon ja võim inimõiguste kontseptsiooni kujundajana\nInimõiguste narratiivi muutus?\nSecuritysation of rights\nPagulaskriis ja inimõigused\nProbleemid rahvusvaheliste konventsioonide (nt EIÕK) rakendamisel/Inimõiguste kaitse tõhusus\nInimõiguste konfliktid (nt sõnavabadus versus usuvabadus, sõnavabadus versus turvalisus)\nInimõiguste kaitse relvastatud konfliktides\nInimõiguste piiramine turvalisuse ja julgeoleku huvides\nII. Religioon, õigus ja poliitika\nUsuvabadus versus Sõnavabadus\nUsuvabadus ja õigus turvalisusele\nUsuvabadus Venemaal rahvusvahelise õiguse kontekstis\nReligioon, rahvuslik identiteet ja õigus Euroopas\nÜksikisiku õigused ning religioossete ühenduste autonoomia\nUsk ja õigus: kas on kohta paralleelsetel õigussüsteemidel (õiguslik pluralism)?\nMilline on religiooni koht Euroopa avalikus ruumis?\nReligioossed sümbolid avalikus ruumis\nReligioon ja laste õiguste kaitse\nReligioon ja naiste õiguste kaitse\nKooselu(seadus), religioon ja poliitika\nUsuvabadus avalikes instiutsioonides (nt. kohus, riigiasutus, kool jne.)\nIII. Religioon, õigus ja haridus\nReligioosne mitmekesisus koolis: õigus ja poliitika\nUsuõpetus Euroopa koolides – õigus ja poliitika\nReligioossed koolid ja riiklik kontroll (kooli autonoomia, julgeolek ja radikaliseerumine)\nIV. Religioon ja õigus Eestis\nPühapaikade õiguslik kaitse Eestis EIÕK valguses\nMilline usuline ühendus on avaliku korra vastane?\nRiigi neutraalsus usuküsimustes\nImmigratsioon, Euroopa ja Eesti – toimetulek religioosse ja kultuurilise mitmekesisusega\nKas Kirikute ja koguduste seadus vajab kaasajastamist?\nUsuvabadus ja loomakaitse Eestis (Looma tapmine religioossel eesmärgil)\nUsuvabadus koolis (usuõpetus, religioossed sümbolid, üritused jne)\nKooseluseadus, religioon ja poliitika\nIsikuandmete kaitse ja usuvabadus (Euroopa/Eesti)\nProbleeme religiooni kriminaalõiguslikus reguleerimises (Euroopa/Eesti)\nUsuvabadus ja vaenu õhutamine (Euroopa/Eesti)\nKaplanaadi õigusliku reguleerimise vajadus\nUsuvabadus avalikes instiutsioonides\nJuhendaja lektor Katre Luhamaa (Katre.Luhamaa [ät] ut.ee)\nJuhendab magistritöid Euroopa Liidu õiguse, rahvusvahelise avaliku õiguse ja inimõiguste valdkonnast. Tudengid peavad ise tegema teema osas ettepaneku. 2017/2018. aastal on eelistatud tudengid, kes soovivad magistritööks inspiratsiooni saada ÜRO naistevastase diskrimineerimise vastasest konventsioonist või puuetega inimeste konventsioonist. Eelistatud on ka magistritööd, mis analüüsivad ELi osalemist rahvusvahelisel areenil sh EL osalemist ja liikmelisust rahvusvahelistes organisatsioonides.\nProf Irene Kull (Irene.Kull)\n1. Eluruumi üürilepingu regulatsioon – kas liigselt üürniku poole kaldu (konkreetne teema täpsustatakse koostöös juhendajaga)\n2. Eluruumi üürileping (lepingu lõpetamise tagajärjed)\n3. Autonoomsed tehisagendid - valitud\n4. Targad lepingud - valitud\n5. Lepinguõiguse üldküsimused (nt kuidas tunnistada võlga ehk võlatunnistus Eesti eraõiguse teoorias ja õiguspraktikas; asendustehingust tekkivad nõuded)\n6. Digilepingud (targad lepingud-võlasuhte poolte õiguste ja kohustuste reguleerijana)\nProf Merle Erikson (Merle.Erikson [ät] ut.ee)\n1. Uute töövormide õiguslik regulatsioon\n2. Infotehnoloogia arengu mõju töösuhete reguleerimisele\n3. Tööõiguslikud meetodid vanemaealiste töötajate tööhõive suurendamiseks\nProf Janno Lahe (Janno.Lahe [ät] ut.ee)\n1. Kahju hüvitamise kohustus kannatanu kutsehaiguse korral - valitud\n2. Mittevaralise kahju hüvitamine lepingulise kohustuse rikkumise korral - valitud\n3. Kahju hüvitamine mootorsõidukite nn ahelkokkupõrke korral (teema eeldab saksa keele oskust)\n4. Kahju hüvitamise ulatus surma põhjustamise korral - valitud\n5. Kindlustusjuhtumine määratlemine kindlustuslepingus - valitud\n6. Liikluskindlustuse kindlustusandja tagasinõuded muude isikute kui sõidukijuhi vastu\nProf Gaabriel Tavits (Gaabriel.Tavits [ät] ut.ee)\n1. Ravikindlustuse ulatus ja õiguslikud aspektid patsientide vaba liikumise tingimustes - valitud\n2. Lähetatud töötajate töösuhte õiguslik reguleerimine - valitud\n3. Avaliku teenistuse õiguslik reguleerimine Eestis – erisuste kaotamise vajalikkus? - valitud\n4. Tööõiguse isiklik kehtivus jagamismajanduse tingimustes - valitud\n5. Hoolduskindlustuse loomise võimalused Eestis (rahvusvaheline võrdlus)\n6. Tööõnnetus ja kutsehaiguskindlustuse loomise võimalused Eestis (rahvusvaheline võrdlus)\nLepinguõiguse valdkonda kuuluvad teemad.\nDots Andres Vutt (Andres.Vutt [ät] ut.ee) - juhendatavate arv täis\nOn nõus juhendama täiendavaid ühinguõiguse valdkonna töid, kui üliõpilane esitab teema ja esialgse uurimisküsimuse\nDots Villu Kõve (Villu.Kove [ät] ut.ee)\n1. Seadusjärgse miinimumelatise tähendus ja põhjendatus alaealise elatise kohtuajades - valitud\n2. Kirjeldava ja põhjendava osata kohtuotsuste lubatavus ja põhjendatus\n3. Kaasomandis oleva kinnisasja jagamise võimalused ja kord kaasomandi lõpetamisel\nLektor Maarja Torga (Maarja.Torga [ät] ut.ee)\n1. Kohtualluvuse kontrollimine e-teenuste ja it-lepngute puhul - valtud\n2. Hagi tagamine vahekohtumenetluses - valiltud\n3. Kohtualluvuse kontrollimine (täpne teema lepitakse kokku koostöös üliõpilasega)\n4. Kohalduva õiguse määramine (täpne teema lepitakse kokku koostöös üliõpilasega)\n5. Välisriigi täitedokumentide tunnustamne, täidetavaks tunnistamine ja täitmine (täpne teema lepitakse kokku koostöös üliõpilasega)\n6. Rahvusvaheline koostöö tsiviilasjade lahendamisel (täpne teema lepitakse kokku koostöös üliõpilasega) - valitud\nLektor Margit Vutt (Margit.Vutt [ät] ut.ee)\n1. Osaniku ja aktsionäri vastutus teiste osanike ja aktsionäride ees (vajalik saksa keele oskus)\n2. Piiratud vastutusega äriühingu osaniku (aktsionäri) teabeõigus - valitud\n3. Kapitaliühingu osaniku väljaarvamise õiguslik reguleerimine - valitud\nAssistent Gea Lepik (Gea.Lepik [ät] ut.ee)\n1. Kaubamärgi ülesannete õiguslik tähendus\n2. Ühtse patendikohtu ja siseriiklike kohtute pädevuse piiritlemine - valitud\n3. Interneti-teenuse osutaja roll Internetis toime pandavate intellektuaalomandiõiguste rikkumiste lõpetamisel - valitud\n4. Tõendite säilimise tagamine ja esialgne õiguskaitse intellektuaalomandiasjades\n5. Muu üliõpilasele huvi pakkuv teema autoriõiguse valdkonnas\n6. Muu üliõpilasele huvi pakkuv teema tööstusomandi valdkonnas\nTeemat valida soovival tudengil palun lühidalt (kuni10 lauset) kirjeldada, miks antud teema teda huvitab ning milles tema hinnangul seisneb teema õiguslik probleem.\nProf Marju Luts-Sootak (Marju.Luts-Sootak [ät] ut.ee)\nValdkond: õiguse ja õigusteaduse ajalugu Eestis. Teema on võimalik juhendajaga kokku leppida.\nDots Lea Leppik (Lea.Leppik [ät] ut.ee)\nTÜ õigusteaduskond Eesti riigi taasiseisvumise protsessis\nÕigusõpe Eesti erakõrgkoolides 1990tel\nDots Merike Ristikivi (Merike.Ristikivi [ät] ut.ee)\nEuroopa Liidu õigusaktide tõlkes kasutatavad terminid ja nende tähendus ning kattuvus Eesti õiguse terminitega\nKokkuleppel õppejõuga mõni täpsem teema õigusterminoloogia valdkonnast – seos õiguskeele ja selle kvaliteediga; terminoloogia ebaühtlusest valdkondades, terminiloome põhimõtted õigusloomes ja probleemid kiiresti arenevates valdkondades, nt infotehnoloogia ja digitaliseerumine, mis kajastub ka õiguskeeles, etc.\nDots Hesi Siimets-Gross (Hesi.Siimets-Gross [ät] ut.ee)\nRooma õiguse kasutamine Riigikohtu tsiviilosakonna otsustes (1920-1940) (nõuab palju arhiivitööd)\nVana-Rooma provintside valitsejad kohtunikena\nVana-Rooma keisrite testamentide vastavus testamendi tegemise normidele\nCautio Vana-Rooma protsessiõiguses\nRooma õiguse kasutamine Riia esimese astme kohtute otsustes 19. sajandi II pooles (vajalik saksa keele oskus)\nErinevad õigusajaloolised või roomaõiguslikud teemad vastavalt üliõpilast huvitavale valdkonnale ja keeleoskusele kokkuleppel õppejõuga, eriti Rooma perekonnaõiguse või orjade vabastamisega seotud teemad.\nMuud teemad Rooma eraõigusest ja õigusajaloost kokkuleppel õppejõuga.


Aine ehituse alused – Füüsika põhivara\nAined võivad looduses eksisteerida kolmes olekus – tahkes, vedelas ja gaasilises. Füüsikas nimetatakse erinevaid aine olekuid faasideks.\nFaasideks nimetatakse ka ühe ja sama aine erinevaid kristallstruktuure (nt. grafiit,teemant või tina ja „tinakatk“).\nÜleminekuid ühest faasist teise nimetatakse faasisiireteks.\nosakeste liikuvus (ulatus, iseloom, kiirus)\nIsotroopsuseks nimetatakse füüsikalise keha või mõne muu objekti (ka ruumi) teatud omaduste sõltumatus suunast. Kui osakesed asetsevad kristallvõre sõlmedes korrapäraselt, siis taolise ainetüki omadused on erinevates suundades reeglina erinevad – tegemist on anisotroopse kehaga.\nKristallilised kehad jagunevad monokristallilisteks (vt joonisel keedusoola kristall – NaCl) – sellisteks kristallideks, milles esineb perioodiliselt korduv struktuur ning polükristallilisteks (värvilisel joonisel on jääkristall) – sellisteks, kus kristalli moodustavad üksteise suhtes kaootiliselt kokku kasvanud kristallid ehk kristalliidid (joonisel erivärviliselt viirutatud alad).\nMonokristallid on tervikuna anisotroopsed, polükristalllid on küll ühe kristalliidi ulatuses anisotroopne, kuid keha tervikuna on isotroopne.\nKlassikalise amorfse keha näitena võib tuua (akna)klaasi. Klaasitükil on küll kindel kuju ja ruumala, kuid sisemine kristallstruktuur puudub.\nVäga vanade akende puhul on tehtud täppismõõtmisi ning täheldatud, et akende ülemine osa on õige pisut õhem kui alumine. See paksuse erinevus on seletatav asjaoluga, et aastasadade jooksul on raskusjõu mõjul toimunud klaasi “voolamine” akna ülemisest servast alumisse.\nVedelikes on molekulide asetuse korrapärasus väiksem – võime öelda, et korrapärasus on tinglik. Mingis väiksemas ruumiosas võivad molekulid paikneda küll korrapäraselt, kuid vedelik tervikuna on isotroopne – see tähendab korrapära puudub.\nMolekulid asuvad üksteisest kaugemal kui tahkes kehas, mistõttu on ka nende vahel mõjuvad jõud nõrgemad ning molekulid saavad seetõttu rohkem liikuda. Vedelikes võnguvad molekulid küll enamuse ajast oma tasakaaluasendi ümber, kuid see asend ei ole püsiv ning seetõttu hüppavad molekulid aeg-ajalt korrapäratult ühest kohast teise. Taolistest „hüpetest“ ongi tingitud vedelike voolavus.\nÜlaltoodud omadustest tingituna on vedelikel küll kindel ruumala, kuid tänu voolavusele puudub neil kindlaks määratud kuju ja vedelikud võtavad alati selle anuma kuju, millesse neid valatakse (vt juuresolev foto).\nNii nagu vedelikes, puudub ka gaasides osakeste asetuses korrapära. Võrreldes tahkiste ja vedelikega asuvad gaasimolekulid üksteisest väga kaugel – kaugustel mis ületavad molekulide mõõtmeid miljonites kordades, mistõttu nende vahel vastastikmõju peaaegu puudub. Tänu sellele ei ole gaasimolekulide liikumine takistatud ning nad saavad liikuda täiesti vabalt ja korrapäratult.\nFaasisiiret vedelast gaasiliseks nimetatakse aurustumiseks. Faasisiiret gaasilisest vedelaks nimetatakse kondenseerumiseks.\nSulamissoojust mõõdetakse džaulides kilogrammi kohta 1 J/kg. Kui 1 kilogrammi sulamistemperatuuril oleva keha sulatamiseks kulub 1J energiat, on selle keha materjali sulamissoojus 1 J/kg.\nNB! Tahkumisel vabaneb sama palju soojust kui kulub sama koguse aine sulatamiseks – valemisse tuleb lisada miinusmärk!\nVedeliku aurustumine ja kondenseerumine toimub alati vedeliku pinnal. Aurumisel väljuvad vedeliku pinnalt kiiremini liikuvad – suurema energiaga vedeliku molekulid. Tänu sellele aurustumisel vedeliku siseenergia (ja ka temperatuur) väheneb.\nKondenseerumisel haaratakse aeglasemad gaasimolekulid (mis aga on kiiremad kui vedeliku omad) vedelikku ning tulemuseks on siseenergia suurenemine ning temperatuuri tõus.\nKeemistemperatuur on seotud keeva vedeliku ainega – erinevatel ainetel on erinev keemistemperatuur. Samuti sõltub keemistemperatuur vedelikule atmosfääri poolt avaldatavast rõhust – mida kõrgem on rõhk, seda kõrgem on vedeliku keemistemperatuur.\nVedeliku keetmiseks kulunud energia läheb molekulide korrapära vähendamiseks ja nende liikuvuse suurendamiseks. Kondenseerumisel toimuvad protsessid vastupidises suunas.\nSoojushulka, mis on vajalik 1 kg antud aine aurustamiseks tema keemistemperatuuril nimetatakse vedeliku keemissoojuseks (L). Keemissoojust mõõdetakse samades ühikutes kui sulamissoojustki – džaulides kilogrammi kohta (1 J/kg)\nKeemistemperatuuril toimuval kondenseerumisel vabaneb sama palju soojust kui kulub sama koguse aine aurustamiseks – kondenseerumisel tuleb valemisse lisada miinus.\nSublimatsioon on faasisiire, mille käigus muutub tahke aine gaasilieks. Härmatumisel (fotol katab taime lehte härmatanud vesi) muutub gaas tahkeks ilma, et vahepeal toimuks kondenseerumine.\nKuna gaasilises olekus aine siseenergia on suurem, tuleb sublimeerimiseks energiat kulutada, härmatamisel energia vabaneb.\nErinevad pinnad olekudiagrammil kujutavad selle aine erinevaid olekuid, jooned graafikul kujutavad erinevaid faasisiirdeprotsesse. Punkt graafikul kujutab aine vastavalt olekuparameetreid.\nTahket (jää) ja vedelat (vesi) faasi eraldavat joont nimetatakse sulamis/ tahkumiskõveraks. Vedelat (vesi) ja gaasilist (aur) faasi eraldavat joont aurustumis/kondenseerumiskõveraks. Tahket (jää) ja gaasilist (aur) faasi eraldab sublimatsiooni/härmatamiskõver.\nSulamis-, sublimatsiooni ja aurustumiskõverate lõikepunkti nimetatakse kolmikpunktiks – selles olekus võib aine korraga esineda kõigis kolmes olekus.\nKui vedelik aurub avatud ruumi, siis aurustumine ületab kondensatsiooni ning vedelikukogus hakkab vähenema. Anuma kohal liikuv gaas (õhk) kannab auru vedeliku pinnalt ära ning selle tihedus vedeliku kohal ei saa muutuda suureks.\nKui aurumine toimub aga hermeetilises ruumis, mis ei vaheta ümbritseva keskkonnaga ainet, siis taolises situatsioonis saabub peagi olukord, kus aurustumine ja kondenseerumine saavutavad dünaamilise tasakaalu – nii palju kui muutub vedeliku molekule auruks, muutub gaasi molekule vedelikuks. Vedelikutase anumas ei muutu. Auru, mis on vedelikuga dünaamilises tasakaalus, nimetatakse küllastunud auruks.\nKirjeldame hermeetiliselt suletud anumas asuva küllastunud auru omadusi isohoorilistes ja isotermilistes – see tähendab muutumatu ruumala ja muutumatu temperatuuri juures toimuvates protsessides.\nIsohoorilises protsessis kehtib ideaalgaasile Charlesi seadus, mille kohaselt on ideaalse gaasi rõhk võrdeline gaasi temperatuuriga. Küllastunud auru rõhk, nagu ideaalsel gaasilgi, on üheselt määratud auru temperatuuriga – temperatuuri tõustes rõhk suureneb, langedes aga väheneb, sest temperatuuri suurenedes suureneb gaasimolekulide liikuvus (kineetiline energia).\nPaneme tähele, et ka vedeliku kohal asuva küllastunud auru hulk (mass) sõltub vedeliku temperatuurist – mida kõrgem on süsteemi temperatuur, seda rohkem on vedelikku aurunud ning seda suurem on vedeliku kohal oleva auru mass. Auru kogus ruumis mõjutab aga auru rõhku – mida rohkem on ruumis auru (mida suurem on auru mass), seda suurem on tema poolt avaldatav rõhk. Nii muutubki küllastunud auru rõhk samasuguse temperatuuri muutuse korral kiiremini kui ideaalse gaasil, sest lisaks osakeste liikuvusele muutub aurustunud gaasi kogus.\nKeemiseks nimetatakse vedeliku aurustumist jääval temperatuuril kogu ruumala ulatuses. Vedeliku soojendamisel tekivad anuma põhjas ja seintel gaasimullikesed – tahke keha omadust hoida kinni gaasimolekule nimetatakse adsorbptsiooniks, pinnaga seotud gaasi adsorbeerituks. Ka vedelikel on võime siduda (lahustada) endas neid ümbritsevat gaasi (õhku). Vedeliku temperatuuri tõustes gaaside lahustuvus väheneb – selle tulemusena eralduv gaas (õhk) ühineb anuma seintel adsorbeerunud õhuga.\nSeega kujutab keemine kogu vedeliku ruumala ulatuses küllastunud aru eraldumist vedelikus lahustunud gaasimullide abil, kusjuures küllastunud auru rõhk mullides on võrdne välisrõhuga.\nKui välisrõhk muutub, muutub rõhk gaasimullides – järelikult muutub vedeliku keemispunkt. Vedeliku keemispunkti normaalrõhul (760mmHg ≈ 101,3kPa) nimetatakse keemistemperatuuriks. Tabelist on näha kuidas muutub vee keemistemperatuur välisrõhu muutudes.\nNormaalrõhul on vee keemistemperatuur teatavasti 100 °C. Kui õhurõhk tõuseb 30 mmHg (Eesti õhurõhu absoluutne rekord on olnud 793 mmHg – mõõdetud 21.11.03 Narvas) – suureneb vee keemistemperatuur 101,1°C-ni. Kui aga langeb 50 mmHg võrra (Eesti õhurõhu absoluutne miinimum on olnud 711 mmHg – mõõdetud 21.11.03 Narvas), on keemistemperatuuriks 98,2°C.\nKuna õhurõhk on seotud ka kõrgusega merepinnast, siis on ka erinevatel kõrgustel veel erinev keemistemperatuur.\n3000 m kõrgusel (õhurõhk ca 530 mmHg) keeb vesi 90°C juures, 5000m kõrguisel (rõhk ca 400 mmHg) on keemistemperatuur ca 76°C ning 9000 m kõrgusel (Mount Everesti tipu kõrgus on 8848m, õhurõhk ca 230 mmHg) keeb vesi “kõigest” 69°C juures.\nHermeetiliselt suletud anumas eraldab selgepiiriline vedeliku pind anumas asuvat vedelikku gaasist.\nKui suurendada anumas asuva aine temperatuuri, hakkab selles asuva vedeliku tihedus vedeliku paisumise tõttu vähenema, anumas asuva küllastunud veeauru mass aga suureneb ning seetõttu hakkab anumas asuva küllastunud auru tihedus suurenema. Kuumutades ainet teatud ktemperatuurini kaob ühel hetkel piir vedeliku pinna ja auruga täidetud ruumiosa vahel kaob (vaata videot).\nAine kriitiliseks temperatuuriks nimetatakse temperatuuri, mille puhul vedelliku ja tema küllastunud auru tihedused muutuvad võrdseks, sellele temperatuurile vastavat rõhku aga kriitiliseks rõhuks, neile vastavat aine olekut – kriitiliseks olekuks.\nVee puhul on kriitiliseks temperatuuriks +374°C, kriitiline rõhk on 218,5 atm ≈ 2,2MPa. Seega on võimalik hermeetilises anumas asuva vee temperatuuri tõsta kui suurendada samal ajal auru rõhku anumas – siiski saame seda teha vaid kuni +374°C/218,5 atm – sellest kõrgemal temperatuuril/rõhul saab vesi eksisteerida ainult auruna.\nIga aine jaoks on olemas kriitiline temperatuur, millest kõrgemal saab aine eksisteerida ainult gaasilises olekus. Järelikult iga gaasilises olekus ainet on võimalik muuta vedelikuks, kui alandada tema temperatuuri kriitilisest väiksemaks. Vastavat protsessi nimetatakse gaasi veeldamiseks.\nMaal asuvate veekogude (ookeanid, mered, järved, jõed) pinnalt toimub kogu aeg vee aurustumine, jääliustike pinnalt aga sublimatsioon – seetõttu on Maa atmosfääris alati mingisugusel hulgal veeauru. Fotol on näha Araali mere (soolane järv Sise-Aasias Kasahstani ja Usbekistani piirialal) pindala vähenemine peamiselt aurustumise tõttu aastatel 1989 – 2009.\nFüüsikalist suurust, mis iseloomustab veeauru sisaldumist õhus, nimetatakse õhuniiskuseks. Õhuniiskuse iseloomustamisel kirjeldatakse õhus sisalduva veeauru tihedust või rõhku (absoluutne õhuniiskus) või võrreldakse neid küllastunud veeauru tiheduse ja/või rõhuga vastaval temperatuuril (suhteline õhuniiskus).\nOluline on rõhutada, et suhteline õhuniiskus ei sõltu mitte ainult õhu absoluutsest niiskusest (õhus sisalduva veeauru hulgast) vaid ka õhutemperatuurist.\nÕhutemperatuuril 21°C on õhu absoluutne niiskus 9,4 g/m3. Küllastunud veeauru tihedus sellel temperatuuril on 18,3 g/m3 – seega on suhteline õhuniiskus kirjeldatud tingimustel (9,4/18,3≈0,514 ehk umbes 51%). Kui samasuguse tihedusega veeaur on õhus temperatuuril 10°C, kusjuures ka küllastunud auru tihedus on sellel temperatuuril võrdne 9,4 g/cm3, on suhteline õhuniiskus 100% – õhk on veeaurust küllastunud.\nTemperatuuri, mille juures õhus leiduv veeaur muutub küllastunuks, nimetatakse kastepunktiks.\nKui küllastunud veeauruga õhu temperatuur langeb allapoole kastepunkti, algab auru väga intensiivne kondenseerumine – õhuga kokku puutuvad pinnad, mis jahtuvad õhust, mille soojusmahtuvus on küllalt suur, kiiremini kattuvad veepiiskade ehk kastega. Kui kastepunkti temperatuur on alla vee sulamistemperatuuri, siis leiab temperatuuri langemisel aset härmatumine – õhuga kokku puutuvad kiiremini jahtunud pinnad kattuvad jääkristallide ehk härmatisega.\nÕhuniiskust mõõdetakse hügromeetrite ja psühhromeetritega.\nLihtsaimas – juushügromeetris (vt juuresolev skeem) – mõõdetakse juuksekarva pikkuse muutumist õhuniiskuse muutumisel.\nPsühhromeetrite (foto) töö põhineb kahel nähtusel – (1) aurustumise intensiivsus sõltub õhu suhtelisest niiskusest – mida väiksem see on, seda kiiremini vedelik aurub ning (2) mida kiiremini vedelik aurub, seda madalamaks muutub vedeliku temperatuur – psühhromeetrites mõõdetaksegi samaaegselt.\n„Kuiva“ (fotol alumine) ehk ümbritseva õhu ja „märja“ – õhutemperatuuril aurustuva vedeliku (fotol ülemine, niiske lapiga ümbritsetud termomeeter) temperatuuri – mõõdetud temperatuuride erinevusest leitaksegi õhu suhteline niiskus.\nKui samasugune protsess leiab aset maapinna lähedal, tekib udu. Nii pilved kui ka udu kujutavad endast peenikesi veetilgakesi, millele mõjuv üleslükkejõud on võrdne nendele mõjuva raskusjõuga, mistõttu ei lange nad maapinnale vaid jäävad õhku hõljuma.\nKui pilvedes langeb õhutemperatuur veelgi, koonduvad piisakesed/kristallikesed suuremateks tilkadeks/kristallikogumiteks – neile mõjuv raskusjõud on suurem kui üleslükkejõud ning nad sajavad maha vihmana, lumena või rahena.\nKui molekulid satuvad teineteisele piisavalt lähedale, hakkavad nende vahel mõjuma tõmbejõud.\nTõmbejõudude tekkepõhjuseks on molekulide polaarsus – elektrilaengute ebaühtlane jaotumine molekulis. Ehkki aatomid ja molekulid on tervikuna elektrilaenguta, on molekulides (ja aatomites) piirkondi, kus on ülekaalus elektronide negatiivne laeng, seetõttu peavad olema molekulides ka piirkonnad, kus on ülekaalus positiivne laeng.\nNagu me teame, säilitab vedelas olekus aine oma ruumala, kuid võtab selle anuma kuju, kuhu ta on valatud. Ruumala säilitamine näitab, et vedelikumolekulide vahel mõjuvad tõmbejõud – seega on molekulide vaheline kaugus väiksem van der Waals’i jõudude mõjuraadiusest. Need jõud ei lase võnkuval molekulil naabritest eemalduda ning sunnivad teda võnkuma kindla tasakaaluasendi ümber.\nTõsi, vedelike puhul ei ole see tasakaaluasend püsiv vaid muutub pidevalt keskmiselt 1 … 100 ps (pikosekundi 1ps = 10-12s) tagant – molekul hüppab ühest tasakaaluasendist teise. Ajavahemik (relaksatsiooniaeg) hüpete vahel sõltub vedelikust ja temperatuurist. Temperatuuri tõustes relaksatsiooniaeg lüheneb.\nNiisiis, kui vaadelda vedelikku väikeses ruumipiirkonnas ja väga lühikese ajavahemiku jooksul, võime öelda, et vedelikumolekulid paiknevad ja võnguvad korrapäraselt, kuid suuremas ruumiosas ja pikema vaatlusaja korral on molekulide asend ja liikumine kaootiline.\nVedeliku sisemuses asuvatele molekulide mõjuvad jõud erinevad oluliselt vedeliku pinnakihi molekulidele mõjuvatest.\nVedeliku sisemuses on molekulid igast küljest naabritega ümbritsetud, nende vahel mõjuvate molekulaarsete jõudude resultant on võrdne (lähedane) nulliga – just väikesed muudatused (fluktuatsioonid) molekulile mõjuvate jõudude resultandis põhjustavadki molekulide „hüppeid“ ja vedelike voolavust.\nPinnakihis on aga osad vedelikumolekulid „puudu“ ning nende asemel on õhu või muu gaasi molekulid. Vedeliku- ja gaasimolekulide vahel mõjuvad molekulaarsed jõud on nii nõrgad, et need võib jätta arvestamata. Seega erineb pinnakihi molekulidele mõjuv resultantjõud nullist ning on suunatud vedeliku sisse risti pinnakihiga.\nKõik vedeliku pinnakihis (paksusega umbes 1 nanomeeter) asuvad molekulid tõmbuvad vedeliku sisemuse poole ning pinnakiht avaldab ülejäänud vedelikule rõhku, mida nimetatakse molekulaarrõhuks, seda põhjustavate molekulaarjõudude resultanti aga pindpinevusjõuks ehk pindpinevuseks.\nPindpinevusjõu suurus sõltub eelkõige muidugi vedelikust, mida kirjeldatakse pindpinevusteguri σ (kreeka täht sigma) abil ja vedeliku vaba (anuma, fotol pipeti ava vms kokku puutuva) pinna pikkusega l:\nNagu kõik jõud, nii võib ka pindpinevusjõud teha tööd. Näiteks seebimulli puhumiseks kuluv energia on võrdne pindpinevusjõu vastu tehtava töö hulgaga ehk vedeliku pinnaenergia suurenemisega.\nSaab näidata, et pinnaenenergia muutus (pindpinevusjõudude töö) on võrdeline vedeliku vaba pinna pindala muutusega ning sõltub vedeliku materjalist:\nPindpinevustegur iseloomustabki pindpinevusjõudude tööd kui vedeliku vaba pind väheneb nende mõjul 1 m2 võrra. Pindpinevusteguri ühikuks on džauli ruutmeetri kohta (1 J/m2).\nNB! Pindpinevusteguri ühikuna kasutatakse njuutonit-meetri kohta (1N/m)\nTööd tehakse alati mingisuguse energia arvelt – pindpinevusjõudude töö energiaallikaks on vedeliku pinnaenergia. Vastavalt energiamiinimumi printsiibile, püüavad pindpinevusjõud anda vedelikule kuju, mille pinnaenergia oleks antud ruumala juures minimaalne. Saab näidata, et minimaalne välispinna ja ruumala suhe on keral – selle pärast ongi vedelikul, millele ei mõju kõrvalised jõud alati kera kuju. (Vaata ka videot orbitaaljaamas hõljuvast veetilgast)\nKui vedeliku ja tahkise osakesed tõmbuvad tugevamini kui vedelikumolekulid omavahel, siis nimetatakse vedelikku seda pinda märgavaks (ülal).\nKui vedeliku ja tahkise osakeste vaheline tõmbumine on nõrgem kui vedelikuosakeste vaheline, siis nimetatakse vedelikku selle pinna suhtes mittemärgavaks (all).\nKas tegu on märgava või mittemärgava vedelikuga, annab märku vedeliku ja tahke pinna vahele moodustuv äärenurk.\nKui äärenurk on nürinurk, siis vedelik on pinda märgav (kui äärenurk on 180° on tegemist pinda absoluutselt märgava vedelikuga), kui äärenurk on teravnurk, on vedelik pinda mittemärgav (kui äärenurk on 0° – on tegu pinda absoluutselt mittemärgava vedelikuga).\nMeniski sfäärilisest kujust tulenevalt tekib vedelikule lisarõhk – Laplace’i rõhk, mis võib olla suunatud kas vedeliku sissepoole (kumer pind, mittemärgav vedelik) või vedelikust väljapoole (nõgus pind, märgav vedelik).\nTänu taolisele lisarõhule surutakse kapillaaris asuv vedelik võrreldes kapillaarist väljapoole jääva vedelikunivooga kas kõrgemale (märgav vedelik, nõgus menisk) või sügavamale (mittemärgav vedelik, kumer menisk) – vastavat nähtust nimetatakse kapillaarsuseks.\nNivoo kõrguse muutust kapillaaris vedeliku vaba pinna suhtes ehk kapillaartõus arvutatakse valemist:\nNäeme, et mida jämedam on kapillaar, seda vähem erineb sinna tõmmatava vedelikku nivoo ümbritsevast.\nKüllap oled nõusid pestes märganud, et väga rasvased nõud ei lähe veega pestes puhtaks – vesi ei märga rasvast pinda.\nProbleemi lahendab nõudepesuvahendi lisamine – see vähendab vee pindpinevust oluliselt, vesi muutub pinda märgavaks – “poeb” taldrikupinna ja seda katva rasvakihi vahele ning rasv eraldub nõudelt.\nSama lugu on pesu pesemisega – pesupulber vähendab pindpinevust ning mustus tulebki riidekiudude küljest paremini lahti.


Lang: Kaljurand lubas hakata reformierakondlaseks - Tänane leht\nEesti riigiõiguslik süsteem on erakonnademokraatia ja selles ei peaks olema kohta parteitutel ministritel, leiab endine justiitsminister ja Reformierakonna juhatuse liige Rein Lang.\nÜhtlasi märkis ta, et presidendivalimiste kampaanias osalev Marina Kaljurand andis Reformierakonna juhatusele lubaduse astuda parteisse.\nKaljuranna sõnul leppis ta ametisse astudes peaminister Taavi Rõivasega kokku, et tema erakonnaliikmesus tuleb arutlusele hiljem. «Praegu, kus ma olen presidendikandidaadi kandidaat, ei pea ma seda sammu õigeks, kuna president ei saa kuuluda parteisse,» lausus ta.\nKaljuranna seisukoht parteiülese kandidatuuri suhtes on tekitanud Reformierakonnas vaidlusi, mille käigus on arvamust avaldanud nii praeguse välisministri toetajad kui ka vastased. Korduvalt ministriametit pidanud Lang ütles, et paadunud riigiõiguslasena vaatab tema seaduse mõtet. «Eesti riigiõiguslik süsteem on erakonnademokraatia. Tahame seda või mitte,» ütles ta. «Kui keegi tahab seda muuta, siis tuleb välja tulla ettepanekutega põhiseadust muuta, ja seda saab demokraatlikul teel täiesti teha,» lisas endine justiitsminister.\nSamas märkis Lang, et nii kaua, kui Eestis on erakonnademokraatia, pole Eestis kohta «huvitavatel kooslustel», mis poolenisti kuuluvad parteidele ja poolenisti mitte. «Praegu on väga moes öelda, et mina pole parteiga seotud, ja samal ajal teostada riigivõimu,» nentis ta.\nLangi hinnangul peaks valitsus koosnema rahvalt mandaadi saanud poliitikutest, kes kuuluvad erakonda. «Valitsus ei peaks saama spetsialiste kõrvalt. /.../ Erakonnad teevad üksteise võidu kõrvalt kampaaniat, tulistades endale jalga, öeldes, et me pole parteilased ega tee parteidega koostööd – see ei ole demokraatia,» sõnas ta.\nLang märkis, et Kaljuranna mandaadi välisministri kohale palus peaminister Reformierakonna juhatuselt. «Sellel erakonna juhatuse koosolekul teatas Kaljurand, et astub erakonda,» lisas ta.


EEVA naistekas - UUT: 2.07 -\nMango topp: soodustusega 4.99€\nMul on samasugune topp ka halli värvi, mille krabasin eelmise soodustuse ajal.\nKui nüüd käies nägin, et Mangos on minu halli toppi ka teistes värvides lausa jooksin ma proovikabiini poole. Tavaliselt on kõik topid väga pikad või liialt ümber, Mango omad aga on täpselt perfektse pikkusega ja istuvad seljas nagu valatult.\nEi imesta kui varsti on mul olemas kõik värvid :D\nLilla topp kaltsukast: 0,3€\nHall Reserved´i pluus kaltsukast:1,5€\nNeed kaks täiesti tavalist pluusi ostsin selleks, et neile mingeid lahedaid asju juurde kleepida ja need väga "lahedaks" teha. Wow lihtsalt kui odavalt saab kaltsukast korralikke riideid. Pead lihtsalt veidi aega varuma, et riidehunnikuid läbi kammides sobiv asi kahe silma vahele ei jääks.\nSinine ja roosa ruuduline pluus Terranovast: 4.99€/ 5.99€\nTerranovas on praegu suured allahindlused, niiet soovitan kõigil kindlasti pilk peale visata.\nArmastan neid ruudulisi pluuse kanda lahtisena pluuside/ toppide peal. Roosal on küll üks nööp puudu, aga kuna ma seda niikuinii kinni ei pane siis pole sel väga tähtsust.\nValge pits Abakhanist: 0,99€\nsest ühte eurot ei saa ju hinnaks panna\nPitsi ostsin pluuside jaoks. Pole veel kindel mis ma täpselt sellest teen, aga loodan, et see tuleb hästi välja, sest ma pole just parim DIY projektides, aga loodame, et seekord on teisiti (:\nMeigieemaldus salvrätid Kaubamajast: 2€\nMa olen suhteliselt laisk inimene niiet kõige lihtsam viis meiki õhtul eemaldada on minu jaoks just meigieemaldus salvrättidega.\nNeed konkreetsed peaksid olema aloe veraga ja väga õrnad naha vastu- eks seda näe kui tõsi see ka on. Põhjus miks ma just need ostsin oli tegelikult see, et vaatasin hinda valesti- lugesin, et need on euro tegelt olid hoopis 2 euri, aga noh ega erilist vahet pole.\nTänaseks siis kõik, polnud just väga palju asju, aga otsustasin ikka postituse teha.\nMa nii ootan juba järgmist nädalat, sest selleks ajas lubas päikselist ilma- lõpuks suvi JESS!\nÄrge siis päikesekaitset kasutada unustage!\nSa oled siin: Esileht Blogid Eva UUT: 2.07


Õpetajate parimad ütlused! | Page 4 | Eesti Rolleriklubi\nFoorumid > ..::Muu::.. > Kool / Töö >\nÕpetajate parimad ütlused!\nDiscussion in 'Kool / Töö' started by fcuk, Märts 20, 2009.\nLeht 4 4-st < Tagasi 1 2 3 4\nk2ijala New Member\nkutsekas on norm õps, esimene tund ütles ,, poisid seltsimehed, vaadake paremale ja vaadake vasakule ja kahe aastapärast teil neid vend siin ei istu. lihtsalt visatakse välja´´ ja nii ongi praegu :lol:\nk2ijala, Jan 25, 2013\n12345alo New Member\nMeil on üks õpetaja selline,kes peale roppuse kuulmist(Näiteks t*ra ja muu taoline) käsib selle välja võtta ja näidata,kui nii kõva jutu vend on.\nMeil inimeseõpetuse õpetaja samasugune\n12345alo, Jan 26, 2013\nMeil kunagi oli üks kehalise õpetaja, suht lohh.\nMingi kuuendas klassis klassivend ei saand millestki aru ja siis õpetaja ytles: Mida sa istud siin nagu t*ppes m*nn.\nest-sr50, Veebr 5, 2013\nMate õps küsib: palju on 100korda pii ruudus.\nMina : Putsi kus ma peaks teadma sa ju ei õppeta munnigi\nMate õps: Nojah seda ju aind oskad öelda\nKlass : Naeris\nAjaloo õps: Mis sa räägid naistega?\nMina : Mis ma ei või naistega rääkida v?\nAjaloo õps: Nojah eks sinust saab üks naistemees suurena.\nMina: Mis sinuasi on ?\nAjaloo õps: No räägi edasi naistega\nKeka õps: Millega suvel tegelenud olete?\nMina: Snusi tarbimisega ja rolluga kimamisega,muidugi joomisega.\nKeka õps: Sihuke Gängster oled jah?\nMina: Igajuhul kõvem mees kui sina töllmokk.\nSotsiaalpedagoog: Nonii poisid tulge minu kabineti ja räägime seal juttu.\nMina : Mis juttu mul sukka rääkida on?\nSotsiaalpedagoog: Minul on sinuga juttu rääkida palju?\nMina: Ma küll sinuga kaasa ei tule pärast vägistad ära.\nSotsiaalpedagoog: Ei vägista ära sind ilus mees,\nMina: Heaküll muti ainult minutiks tulen.\nJõudsin sotsiaalpedagoogi kabineti\nSotsiaalpedagoog: Näidage kottid ette.\nMina:Mis kottid ? Munakotid v?\nSotsiaalpedagoog: Mis mõtted Karl sul on?\nMina: Mingi Pervo oled v?\nSotsiaalpedagoog: Näidage koolikottid ette. Oi, tublid poisid ei olnudgi seda mokapaska.\nMina: Head aega Muti!\nSotsiaalpedagoog:Kuidas sa Karl räägid?\nMina: Niimoodi nagu Gängstad räägivad.\nInka õps: Karl mis sinuga lahti on?\nMina: Midagi ei ole lahti.\nInka õps: Näita koolikott ette.\nMina : Miks ma sulle pean näitama?\nInka õps: Näita ära mul tund jookseb sinupärast ära.\nMina: Kuidas tund jookseb ära?\nInka õps: Ma pean vist politsei kutsuma?\nMina: Millepärast ei tea?\nInka õps: Mul on kahtlust et sul on mokatubakat kaasas.\nMina: Segi oled sittund v?\nInka õps: Kuidas sa räägid minuga?\nMina: Ah,mine putsi tont.\nInka õps: Ah mul ükskõik kutsun sulle politsei.\nMent tuleb 10minuti pärast klassi.\nMendid:Millisel poisil on tubakat?\nInka õps: See kes siin esimeses pingis istub.\nMendid:Tule meiega kaasa.\nLäksin välja mentitega.\nMendid: Näita koolikott ette.\nMina : Näe palun .\nMendid: Oijah,sul ei olegi tubakat.\nVõisin tagasi klassi minna.\nInka õps pidi klassist välja minema.\nInka tund lõppes ja kuulsin viimast lauset\nMendid inka õpale:Mida te tarbind olete?\nInka Õps : Mitte midagi.\nMendid:Ärge niisama meid kutsuge!\nInka õps: Heaküll siis Ilusat Päeva teile.\nMonstriboy, Märts 22, 2014\nhahahhahahhaha, hull vend oled saaa\nGarl Oss, Märts 22, 2014\nPalju sellest tekstist vastab tõele ja kui suur osa välja mõeldud? Soovitaks sul koolis vähe rohkem tähele panna(eriti eesti keele tunnis, sest kirjutada sa ei oska).\nMitte ma paha pärast, lihtsalt kurb mõelda, mis küll sinust tulevikus saab, kui tööle vaja minna...\nMaun0, Märts 22, 2014\n100% vastab tõele.\nMonstriboy, Apr 6, 2014\nlumelaud New Member\nLähen välja rolleri juurde ja teised teevad akna lahti(roller oli akna all), paarutasin kohapeal, kui järsku õppetaja üteb klaasile, pange se muusika juba kinni!!! :lol: :lol:\nlumelaud, Apr 16, 2014\nRängalt lahe kutt oled\nminim2gnus, Apr 16, 2014\nKorralikud jutud siin Eriti see inka tunnis mokaga vms kui see tõsi siis respekt\nTaaviT, Apr 16, 2014\nMõningad näited ühiskonna tunnist:\n"Sa kaod siit klassist nagu sitt lehma ihust"\n"Seisad nagu pulma *PIIKS* siin klassi ees"\n"Mis vahe on 12 ja 14.12 aastasega sugu tehes lähed kindlalt vangi, 14 aastasega sugu tehes saad heal juhul tingimisi"\nJa palju muud, mis hetkel meelde ei tule.\nEsimesel tunnil klassivennale, eeldan, et samast õpetajast jutt ´´Mida sa vitt uisutad siin!´´\nLRP, Mai 19, 2014\nMul juhtus kunagi 7.klassis selline juhtum,et\nOli ilus päikese paisteline ilm, kuigi see siia ei puutu.Aga oli bioloogia tund ja mul oli õpik kodus siis õpa ütles et ma läheks sõbra kõrvale istuma.Siis taidlesime seal nsm ja õpa just ütles et avage õpikud ja värki ,siis sõber ütles "lappa kotte" ja õpa seda ei kuulnud aga vaatas meie poole ja ütles "lapake koos"\nTaaviT, Mai 19, 2014\nTom97 New Member\nLäheme füüsika klassi, aknad kinni ja viimane jätab ukse kogemata lahti ja õpetaja selle peale karjuma : TÕMBETUUL TULEB PANE UKS KINNI!\nMate õps kui me uut teemat vaatasime ja seal mingid X valemid olid : Mis kuradi sitta siia topitud on?\nKeemia õps kui laua all telefoni näppisin : Tulen pistan sulle käe püksi kui telefoni lauale ei too!\nTom97, Mai 19, 2014\nPole küll õpetaja öeldud aga ehk läheb natuke teemasse...\n11nda klassi tüdruk küsis proovikirjandi ajal eesti keele õpetajalt: "Kas komad pannakse igale poole või ainult sinna kuhu vaja?"\nrrobi, Sept 19, 2014\nJorkss56 New Member\nPole küll kool aga olime täna sõbraga noortekeskuses ning üks poiss küsib söbralt et kaua see uus suhe sul kestab ka siis nad molisesid seal veits ja noorteka juhataja tuli tuppa. Sober ütles et see poiss on kade vist ning noorteka juhataja utles et võibolla isegi homoseksuaal\nJorkss56, Jan 19, 2016


Steve King: nuhkimisskandaali jäljed viitavad Obamale ja Clintonile - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Maailm » Steve King: nuhkimisskandaali jäljed viitavad Obamale ja Clintonile\nNii väitis vabariiklaste esindajatekoja liige Steve King laupäeval. „Otsige hoolega Obama näpujälgi,“ ütles King. „[Demokraadid ja nende liitlased] kaitsevad Barack Obamat ükskõik mis hinnaga ja nad kaitsevad Hillary Clintonit peaaegu ükskõik mis hinnaga, kui nad just ei pea teda ohverdama Obama kaitsmiseks.“\nKing kutsus üles teostama edasist uurimist selle kohta, mis roll, juhul kui, oli Obamal ja tema valitsusel Trumpi kampaanianõunike Carter Page’i ja George Papadopoulose pealkuulamise korraldamisel vastuluureseadust (FISA) rikkudes.\nAvalikustatud memo viitab selgelt sellele, et FBI ja justiitsministeerium (DOJ) kuritarvitasid oma võimu ja seda Obama administratsiooni ajal. King on veendunud, et jäljed viivad Barack Obama endani. „Kuid kohale jõudmine võib võtta aega ja ma ei ole kindel, et tõendid meid tingimata temani juhivadki. Kuid on olemas piisavalt selged vihjed sellele, et me peaksime lähemalt uurima ja teada saama. Aga kui see ei ole Barack Obama, siis kes see on?“ küsib King ja lisab, et nimekirjas on juba uskumatult suur hulk väga kõrgeid ametnikke, nagu näiteks peaprokurör Loretta Lynch ja FBI endine direktor James Comey. „Ma ei usu, et me oleme kunagi varem näinud nii pikka nimekirja väga kõrgetest ametnikest, kes on mässitud millessegi, mida võib nimetada poliitiliseks partisanluseks. Nad andsid FBI-le ja DOJ-le relvad, millega viia läbi opositsiooni vastu suunatud uurimine, mille niite tõmbas presidendikandidaat Hillary Clinton ja [Hillary poolt rahastatud] Demokraatide Rahvuskomitee tšekiraamat,“ ütles King.\nKingi arvates otsis Obama administratsioon võimalusi kasutada Hillary Clintoni kampaaniale edumaa andmiseks riigi luurevahendeid, et nuhkida tolleaegse presidendikandidaadi Donald Trumpi ja tema poolehoidjate järgi.\nSteve King’s Memo Warning: ‘Watch Closely for Barack Obama’s Fingerprints’, Breitbart.com.\nTeemad: Barack Obama FBI nuhkimisskandaal Hillary Clinton Steve King


Kallid kokkutulnud, kallis Eesti rahvas! | MinuAeg\nKodu/Uudised/Kallid kokkutulnud, kallis Eesti rahvas!\nIseseisvuse taastamise 29. aastapäeval presidendi roosiaias.\nFoto: © Mattias Tammet/Presidendi kantselei\nPolitsei otsib kuu tagasi Viljandis kadunud Helgit\nEnesetapu tõttu emata jäänud lapsele heast südamest eestkostjaks hakanud naine sai Tallinna linnavaraametilt nõude lapse emast jäänud võlgade tasumiseks.\nKaja Kallase valitsus on ametis olnud juba täpselt 1 aasta. Ma luban, et me hoiame ja edendame Eesti riiki parimal võimalikul viisil.