Heale ehitustavale on praegu käega löödud\nUusi tootmis- ja büroopindu ehitades või olemasolevaid ümber ehitades on vaja rakendada omaniku ehitusjärelevalvet. Ehitusfirmadelt nõutakse tööde aktide koostamist, vajalike katsetuste korraldamist, materjalide ja toodete kõlblikkust tõestavate sertifikaatide ja passide esitamist.\nKõik see pole meiegi ehitajatele uudis, kuid viimastel aastatel on mitmelegi ehitustavale käega löödud, ehitustööde käik mõnel ehitusel jäetakse dokumenteerimata. Nõuded ehituste usaldatavuse tagamiseks on tõusnud uute ehitusmaterjalide tulekuga ehitusturule. Probleeme tekitavad erinevatest riikidest tarnitavate ehitusteraste tehniliste andmete selgitamine, tihti puuduvad lähteandmed uute polümeermaterjalide kasutamiseks.\nSagedased on ebakõlad uute materjalide ja konstruktsioonide tulepüsivuse tõestamisel. Erinevates riikides käsitatakse tulepüsivust erinevalt. Sama lugu on ka viimistlusmaterjalide tervisekaitsenõuetega.\nJärelevalveinsenerid pööravad tähelepanu hilisemate võimalike defektide vältimisele. Jälgitakse eelkõige aluste rajamist, betoneerimistöid, kandekonstruktsioonide sõlmede kvaliteeti, keevisõmbluste defektide määramist jms. Ehitustööde järelevalve tõhustamine ja ehitamiseks antud raha mõistlik kulutamine on päevakorral enamikus Eesti maakondades ja linnades, firmades ja riigiasutustes. Ehitustööde kontrollijatel puuduvad aga vajalikud käsiraamatud ja juhendid. Neid pole jõutud veel välja anda uutes tingimustes. Vähe on korraldatud sellesisulisi kursusi ja konsultatsioone. Nagu kinnitavad Soome spetsialistide tähelepanekud, on asjaliku tehnilise järelevalvega võimalik vältida asjatuid kulutusi kuni 30 protsendi võrra.\nSoome ehitusinseneride liit on välja andnud ehituste kontrollimise ja järelevalve alase käsiraamatu RIL 182, mis on kättesaadav meilgi. Raamatus on Soome ehitusspetsialistid käsitlenud järelevalve põhiküsimusi ja andnud soovitusi ehitustööde kontrollimiseks ning tekkinud vigade avastamiseks ja juurdlemiseks.\nKäsiraamatu esimene peatükk puudutab halduslikke aluseid -- jooniste taset, vastutust, ehitusseadusi jm. Teine peatükk on täielikult pühendatud erinevatele ehituskonstruktsioonidele -- eriti alustele ja vundamentidele ning kandekarkassidele. Eraldi on käsiraamatus kirjeldatud hoone väliskatteid -- välisviimistlust ja katusekatteid. Samuti on käsiraamatus peatükk eritöödest -- rõdud, vettpidavad rajatised, ventilatsioonisüsteemid ja muu vajalik.\nPõhjalik ülevaade antakse ehituste tulepüsivusest, mürakaitsest, niiskuskaitsest ja kahjustustest.\nMeile harjumatult on RIL 182 pööranud tähelepanu ka ehituste remonttöödele, näiteks andes soovitusi ehituste kandevõime selgitamiseks.\nKäsiraamatu lisades on toodud andmeid, milliseid vajatakse ehitustööde kontrollimiseks ja nõutavate lahenduste leidmiseks. Samuti on andmeid ja eeskujusid ehitustööde päeviku pidamiseks.\nPeale tuntud tõsiasjade on selles leida päris uudseid seisukohti, näiteks radooni mõju levimise takistamine hoonetes. Uudseid seisukohti on isoleerimistöödes, mis väldivad külmamõjude levikut hoonete alustesse ja maa sees olevatesse ruumidesse. Uudsed on ka maanteede äärde ehitatavate müratõkkepiirete juhised. Põhjalikult käsitletud deformatsiooni- ja töövuugid väldivad hilisemaid pragusid. Kõik esitatud seisukohad aitavad vältida ehitusvigu ja ehitustele tekitatud kahjustusi niiskusest, koormistest, külmast, sisepingetest jne, tagades kvaliteedi.


Mis on rooibose omadused\nSee Lõuna-Aafrika päritolu taim on tuntud kui rooibose tee või Lõuna-Aafrika punane tee (seda ei tohi segi ajada pu-erh punase teega). Peame meeles pidama, et rooibos ei ole tee, see on eriliste omadustega punane taim, tal ei ole ühtegi teed. Tavaliselt leidub see taimsetes kauplustes ja spetsialiseeritud kauplustes väikeste pakitud lehtede vormis või kaalu ostmiseks ja infusioonina valmistamiseks. .Com-s näitame, millised on rooibuse omadused, et lisada see oma dieeti.\nSamuti võite olla huvitatud: Millised on verbena sammude järgitavad omadused: 1\nRooibos on tuntud oma loodusliku antihistamiinilise energia poolest . Tänu sellele aitab see taim ravida paljusid allergiaid ja infektsioone. Suureks täienduseks nende kõigi vastu võitlemisel saad lühikese aja jooksul uskumatuid tulemusi.\nTeine rooibose omadus on ideaalne soole ja mao probleemide raviks. See võib aidata parandada seedimist, seada selle inimestele, kellel on probleeme, et minna vannituppa minema. Sel hetkel on see ka hea looduslik koostisosa, et saada õhuke, nii et selles artiklis räägime teile, kuidas võtta rooibosid kaalust alla.\nSuure fluoriidisisalduse ja ka kaltsiumi tõttu kasutatakse Rooibust laialdaselt inimestele, kes kannatavad pidevalt suus . Nii hamba- kui ka igemete seisundi parandamiseks on soovitatav võtta Rooibuse infusioone.\nTänu oma suurele hulgale antioksüdantsetele toitainetele aitab Rooibus võidelda paljude haiguste vastu, võidelda stressi vastu ja omada suurt vananemisvastast toimet.\nSamuti aitab see taim stabiliseerida kaaliumi ja naatriumi taset, et mitte hoida vedelikke . See võimaldab kaotada kaalu regulaarselt ja loomulikult. Ideaalne täiendus teie dieedi lisamiseks ja kuju säilitamiseks.\nTänu oma suurele magneesiumi kompositsioonile aitab Rooibos säilitada tasakaalustatud närvisüsteemi . Sellele lisandub, et tal ei ole teína, seetõttu kasutatakse seda väga ärrituvuses, halbuses ja kriisis.\nKüsi spetsialiseeritud keskustes.\nOn palju tüüpe, vali see, mis teile kõige rohkem meeldib.\n© Copyright 2021. All rights reserved. Mis on rooibose omadused


Euroopa Komisjon alustas Eesti suhtes vihakõne rikkumismenetlust - DELFI\nReinsalu: loodetavasti jääb valitsus senisele positsioonile\nEuroopa parlamendi saadik Urmas Paet (REF) edastas, et Euroopa Komisjon alustas Eesti suhtes rikkumismenetlust, kuna riik pole vihakõne ja -üleskutseid kriminaliseerinud.\nPaet selgitas, et Eesti pole oma õigusruumi üle võtnud näiteks rassismi ja ksenofoobia vastase võitluse raamotsust.\nEestile ja Rumeeniale otsustas Euroopa Komisjon saata ametliku märgukirja, et vihakõne ja avalikud üleskutsed vihakuritegudele pole seadustes adekvaatselt käsitletud.\nKomisjoni teates seisab, et Eesti pole kriminaliseerinud vihakõne, täpsemalt pole keelanud rahvusvaheliste kuritegude ning holokausti avalikku hukkamõistu või eitamist, kui säärased teod õhutavad vägivalda või viha. Eesti seadusandlus ei taga, et kuritegude ksenofoobset või rassistlikku ajendit võetaks raskendavate asjaoludena arvesse, et säärased kuriteod saaks tõhusalt kohtu alla anda.\nEesti ja Rumeenia valitsus peavad vastuse andma kahe kuu jooksul. "See on Eestile tugev mainekahju, sest rikkumine puudutab inimlikkust ja väärtusi," hindas Paet.\nVälisminister Urmas Reinsalu teatas sotsiaalmeedias, et mainekahjust pole juttu ja Paet hoopis ründab Eestit parteipoliitilistel kaalutlustel.\n"See on meie riik ja me kohaldame ise Euroopa õigust ja oleme ka seda Euroopa määrust asjakohaselt rakenduspraktikas kohaldanud. Nii olen ma ka aastate jooksul Euroopa Komisjoni teavitanud. Euroopa Parlamendi liikmelt ootaks sellises olukorras parteipoliitilise punktivõidu kõrvalejätmist ning Eesti positsioonide toetamist," teatas Reinsalu.\nEestil on jaanuari lõpuni aega anda Euroopa komisjonile selgitusi vihakõneseaduse kohta (179) 16.12.2020\n"Muide, vähemalt toona toetasid omavahelistes aruteludes minu seisukohta kui tervemõistuslikku arusaama ka meie õiguskaitseasutuste juhid. Eestis peab maksma terve mõistus ka õigusasjades. Loodan, et valitsus jääb senisele positsioonile, mina olen valmis seda täies mahus Euroopa institutsioonides kaitsma ja meie rakenduspraktikat selgitama!" kuulutas välisminister.


Young Lord Hotel - Pristina - Hotels.com\nHotell restoraniga ja baaride/sohvabaaridega, Pristina\nRahvusteater – 19 min jalgsi\nKosovo parlamendihoone – 19 min jalgsi\nEma Teresa väljak – 19 min jalgsi\nKosovo valitsushoone – 22 min jalgsi\nNewborn Monument – 22 min jalgsi\nEtnoloogiamuuseum – 24 min jalgsi\nFadil Vokrri staadion – 25 min jalgsi\nAlbi Mall – 44 min jalgsi\nUlpiana Archaeoligocal Park – 8,4 km\nGracanica Monastery – 8,7 km\nPristina (PRN — Pristina rahvusvaheline lennujaam) – 24 min transpordivahendiga\nPriština raudteejaam – 29 min jalgsi\nKosovo Polje raudteejaam – 22 min transpordivahendiga\nKas Young Lord Hotel võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Young Lord Hotel pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega, vastavalt majutusasutuse tühistamistingimustele. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nKas Young Lord Hotel pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKas Young Lord Hotel lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on Young Lord Hotel kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah, kohapeal on olemas söögikoht.Lähiümbruse söögikohti: Perfecto Pizza Prishtine (3 min jalgsi), Che bar (4 min jalgsi), Sach caffe (4 min jalgsi).


kivisildnik oli siin: (:) olen seksikam kui kristiina ehin\nPostitaja: kivisildnik kell 1:21 PM\nNoh, mina olin kunstnike seksikate tabelis peamiselt 1.-- 2. (rebisin albert Gulkiga) ja olin seal viimase hääletuspäevani aga I&I olid omast arust kavalad, võtsid lõpptulemuseks paari päeva varasema seisu, kui ma olin mingi hetk 3. ning kuulutasid välja ainult esimese teise -- Navitrolla ja keegi veel, ei mäleta.\nNoh, mis nad on siis nii lollid, et mind kunstnikuks kuulutavad (ma olen vähem kunstnik kui Adolf Hitler, kes ikka natuke maalida oskas), et päevad hiljem tulemusi võltsima :PPPPP\nneljapäev, november 15, 2007 1:54:00 PM\nTülis seepärast, et Aapo sõimas mu reede õhtul läbi. Ma olin haige ja väsinud ja tahtsin minna magama. Ja Aapo ütles siis, et KUI ME INNOGA PÄRIS ÜKSI EI TAHA JÄÄDA, siis võtan naklased vastu. Samuti sain teada, et olen "paaria", kellega suheldakse vaid haletsusest. Ehk siis sain teada, et olen olnud pelgalt NAKi shveitser :).\nMnjahh. Võib-olla olengi. Aga NAK on seksikas sellegipoolest!\nneljapäev, november 15, 2007 7:57:00 PM\nOot, aga mis tulemuste võltsimisest käib jutt? Ma ei saanud küll aru. Aga kui on tehtud viga, siis saab näiteks sind panna lõppfinaali!?\nneljapäev, november 15, 2007 8:00:00 PM\nvähemalt üks probleem laheneb\nja see on ok\nneljapäev, november 15, 2007 10:00:00 PM\nEi, ärge pange, las Navikas ja see teine on.\npühapäev, november 18, 2007 12:52:00 PM


Buum möödas? Läti alkoholiralli näitab esmakordselt rahunemise märke - Majandus\nBuum möödas? Läti alkoholiralli näitab esmakordselt rahunemise märke\nAlko1000 Ikla kauplus.\nUuringufirma Kantar Emori värske piiriüleste alkoholiostude uuring näitab, et alkoholi ostmine Lätist on kolme viimase kuuga veidi vähenenud. Samas võrreldes aastataguse ajaga on piirikaubandus kasvanud kaks korda.\nVärskest uuringust selgub, et Lätist alkoholi ostmise rekordid jäävad möödunud aasta detsembrisse – siis ostsid Eesti elanikud 23 protsenti alkoholist Lätist, tänavu märtsis aga 20 protsenti.\nKantar Emori ärisuuna juht Aivar Voog ütles täna tulemusi tutvustades, et eelmise aasta lõpus oli Lätist alkoholi ostmise buum, tänavu on aga näha rahunemise märke.\nSamas tuleb arvestada, et uuringufirma võrdleb tänavu märtsi eelmise aasta detsembriga, mil inimesed valmistuvad jõuludeks ja aastavahetuseks ning kus nad ostavad traditsiooniliselt rohkem kui tavaliselt. Pikema vaate andmiseks olgu öeldud, et mullu märtsis osteti vaid 10 protsenti alkoholi Lätist, mis tähendab, et piirikaubandus on aastaga kaks korda kasvanud.\nKüsimuse peale, et kas ta ei näe nii lühiajalises hinnangus probleemi, vastas Voog, et tõepoolest, Läti piirikaubanduse langus võib olla juhuslik ja ajutine. Ei saa välistada, et paari kuu pärast on see endiselt sama kõrge või isegi kasvanud.\n«Samas on tähelepanuväärne see, et vähemalt ei näita Lätis käimine kasvutrendi. Kui muidu on Lätist ostmine iga kuu kasvanud, siis nüüd pöördusid ostud esmakordselt langusse. Sellist trendi pole varem täheldatud,» põhjendas ekspert.\nKantar Emori eksperdi Katrin Männaste sõnul on 70 protsenti Eesti 18-74 aastastest elanikest ostnud tänavu alkoholi. Alkoholi ostu- ja ka tarbimissagedus aasta lõikes veidi varieerub, olles suveperioodil ja aasta lõpus keskmisest kõrgem.\nMännaste sõnul on alkoholi ostmise sageduses näha viimase pooleteise aasta jooksul ka üldiselt pigem langevat trendi. «Võrreldes teiste Eesti piirkondadega on Lõuna-Eestis vähem iganädalasi alkoholiostjaid, mis viitabki Lätist alkoholi toomise kaasmõjule,» ütles Männaste. «Suundumus on osta alkoholi harvem, aga see-eest korraga suuremaid koguseid. Ehkki ostmise sagedus on vähenenud, pole samal ajal toimunud muutusi tarbimise sageduses, see on jäänud samale tasemele.»\nKantar Emor teeb piiriüleste ostude seireuuringut kord kvartalis, uuringu esinduslik valim on alati 1000 Eesti elanikku vanuses 18-74 aastat. Selle aasta esimene uuring oli 8.-14. märtsil, uuringus osales 1020 inimest. Kantar viis uuringu läbi omal initsiatiivil.


aktsent | Internetiturundus\nKeeleoskus, aktsendihäbi ja eeskuju Arnold Schwarzenegger 24.01.2011\nHiljuti tegin lahti avalduses oma Teadmised Rahaks arenguprogrammi. Avalduses palusin muuhulgas kirjutada lahti oma ärivisiooni.\nJärjekordselt nägin, et eestlased ei julge midagi teha suunaga oma miniriigist koduvabariigist väljapoole. Tänaseks laekunud 50st avaldusest vaid paar tükki tahavad üle piiride müüa. Miks?\nEsiteks muidugi mugavustsoon – turvaline on ju teha asju omale tuttavas keskkonnas tuttavatele inimestele. Teiseks – hirm võõrkeele ees.\nMeie riik on niivõrd väike ja nishid niivõrd pisikesed, et paljudes enamikes nishides ei olegi võimalik teenistusega ära elada. Digitaalsed teenused ja tooted ehk tehnoloogia startupid, infotooted ja muud bittidest ja baitidest koosnevad kaubad on ainus asi, mida on eestlasel võimalik üle piiride eksportida kerge vaevaga.\nMeid on nii vähe, neid (teisi rahvaid) on nii palju. Miks iseendale karikaid kodarasse visata ja leppida Eesti pisikese turuga?\nPaljud, kellega olen rääkinud, põevad keelehirmu ja aktsendihäbi.\nMis siis, kui ma vean teen?\nMu aktsent on kehv ja naljakas!\nMa ei oska keelt nii hästi\nEsiteks keeleoskus on omandatav! Kui sa veel ei räägi, siis see niisama külge ei hakka (üldjuhul). Tuleb teha teadlikku pingutust. Vaata filme, loe raamatuid. Kui võimalik, räägi võõramaalastega. Kui ei ole, hakka blogima võõrkeeles ja palu kellelgi olla oma keeletoimetajaks, kes juhib tähelepanu vigadele, millest saad õppida. Kui üldse annet ei ole, siis leia keegi, kes räägib vabalt.\nKui räägid, aga põed oma aktsenti, siis ära põe. Sinu aktsent saab just olla sinu eristusmoment, millega paistad välja. Pealegi eesti aktsent pole üldsegi nii hull, mõned peavad seda isegi põnevaks. Mulle endale ka vahel tundub, et kõlab jube puiselt, aga tagasiside on teistsugune.\nÜhendriikides paljud ei tea teistest aktsentidest midagi ja mind on mu aktsendi järgi peetud nii inglaseks, shotlaseks, sakslaseks, rootslaseks, hollandlaseks kui kes teab veel milleks.\nMa teen Traindomi blogis videointervjuusid ingliskeeles ja pole saanud ühtegi halba kommentaari. Olen üha enam veendunud, et aktsendihirm on pseudohirm.\nKas on võimalik üldse saavutada edu ingliskeelses keskkonnas aktsendiga keelt rääkides? Absoluutselt. Vaata näiteks Arnold Schwarzeneggerit. Ta läks Ühendriikidesse praktiliselt keelt oskamata. Ta suutis tugevast aktsendist hoolimata läbi lüüa filmitööstuses ja mis veel eriti karm – poliitikas. Poliitik ja kõnelemine on lahutamatud osad. Isegi täna on tema aktsent väga tuntav ja saksapärane – aga see ei takistanud teda kahel korral saamaks California kuberneriks.\nArnold ise räägib, et tema absoluutne kindlus oma eesmärkide saavutamisel aitas teda igast takistusest üle.\nKolmel alal absoluutseks tipuks saada on muidugi imetlusväärne saavutus. Vaata inspiratsiooniks tema 2010 kevadel antud kõnet Emory ülikooli lõpetajatele (nalja saab ka):\nSildid: aktsendihäbi, aktsent, Arnold Schwarzenegger, keelehäbi, keeleoskus\nT�sta ajaveebi k�lastatavust otsingumootoritest 13705\nKas sa annad piisavalt p�hjust endast r��kimiseks? 8086\nEesti �riblogid 15519\nTurundusplaan interneti jaoks - 6 asja, mis tuleb l�bi m�elda 15602\nViis internetiturunduse t��riista 10302\nKust saada kaupa, mida Eestis pole? 16602\n1 k�simus 5292\nP�hjus nr. 234 miks neti.ee imeb 8510\n12 �ppetundi eyetracking uuringutest 10647


Väga kõrge kvaliteediga 3-kihiline, kitsa lehega majapidamispaber. Rullis 19,5m paberit(50% rohkem paberit võrreldes tavarullidega). Tooraineks 100% esmane tselluloos. Tootel põhjamaade "luigemärk". Valmistatud Rootsis.


Kommentaarid - Menstruatsioon Liibanoni ja Myanmari põgenikelaagrites: puuduvad kõige elementaarsemad asjad, mida naised turvatundeks vajavad - DELFI Naistekas\nMenstruatsioon Liibanoni ja Myanmari põgenikelaagrites: puuduvad kõige elementaarsemad asjad, mida naised turvatundeks vajavad - kommentaare 1-5\nSee kommentaar on sisestatud anonüümse kasutaja "Mis lugu?" poolt ja on seetõttu nähtav ainult anonüümsete kommentaaride kaustas\nSee oli ka päris jube. Hügieenisidemeid ei olnud. Vatt oli tihti defitsiit. Kasutasin vana kaltsu. Kui kaltsu oli vähem, siis pesti ja keedeti seda ka. Taaskasutus par excellence.\nHiljem olid mõnikord harva mingid hügieenisidemed ka, aga need oli välja mõelnud idioot. Kleepuv riba oli ülikitsas ning ei kleepunud hästi. Side läks mõnikord rändama. See polnud eriti tore.\nNõukaajal oli terve NSVliidu naiskollektiiv jäetud ilma isegi vatist või marlist, rääkimata spetsiaalsetest vahenditest. Polnud kellegi asi kas sul on naisena erivajadused. Kõik olid nagu ühest soost. NSVL-s polnud isegi sexi ja ikka elati.\nKui nüüd sallivad tahavad ka kõik ühesoolisteks sallida, no mis asja need naised siis veel mingeid erivahendeid vajaksid- kõik ühesugused inimesed. Ajalehti neil ikka käib, kasutagu terviseks ja kui ei oska, kutsugu mõni NSVL-i üleelanu nõuandjaks.\nToome nad menstruatsiooni ajaks Eestisse.\nMärkimisväärne ju, et teadlased viisid läbi uuringu ja said teda uudise naiste kohta , et ....Samuti vajavad nad ligipääsu veele ja seebile.\nKui oleks selle uuringu ära jätnud ja need uuringule kulutatud vahendid hoopis reaalselt tegudeks suunanud, et seepi ning vett pakkuda, selle peale nagu ei tulnud keegi.\nPeaks ilmselt korraldama täiendava uuringu uuringute kohta ja hea kui veel lisaks mõne sümpoosiumi või muidu jututoa kus veest ja seebist lobiseda.\nNatuke nagu pseudo selle kõrval, et seal tapetakse tuhandete kaupa inimesi. Alati võib öelda, et on liiga vähe ja liiga halb...ja alati võib ka rõõmu tunda selle üle, mis on.


Varajane muusika – Vikipeedia\nVarajane muusika on muusikaajastu keskajast barokini.\nKõige vanem muusika on kirikulaul ehk psalmilaul. Esimene süstemaatiline muusikavorm oli gregooriuse laul, mis oli domineerivaks muusikastiiliks aastast 550 kuni 12. sajandi lõpuni. Kirikulaul oli ühehäälne, mida laulis üks või mitu lauljat. Mõnikord instrumentaalsaatega, millel ei olnud oma meloodiaid, vaid sama viis mis häälelgi, aeg-ajalt ainult rütmi või bassihäälega. Aja möödudes hakkasid melismid meloodiates domineerima, andes muusikale avarama, õhulise tunde. Gregooriuse laul sai oma nime paavst Gregorius I Suure järgi, kuid ei ole tõenäoline, et ta ise laule kirjutas. Oma jälje kirikulaulu jättis poeet ja müstik Bingeni abtiss Hildegard, kes lõi väga isikupärase laiendatud melismidega muusika.\nSel ajal oli ilmalik muusika trubaduuride tegevusala, rändmuusikute grupid laulsid õukondades armastuslaule. Trubatuuride muusikal oli ilmselt tugevam rütm ja lärmakam saade, kuid kindlasti oli vaid üks meloodialiin.\nUmbes 12. sajandi alguses tuli keegi mõttele kirjutada muusika kahe paralleelse meloodialiiniga, mida esitatakse samaaegselt. Kõigepealt kuulus see idee ilmselt rikkamatele kirikutele, nagu Notre-Dame'i katedraal Pariisis või Santiago de Compostela katedraal. Notre Dame'i koondusid kuulsamad uue stiili heliloojad Leoninus ja Perotinus, kes kuulusid ka Notre-Dame'i koolkonda.\nAastal 1320 annab Philippe de Vitry raamatus "Ars nova" ülevaate uutest ideedest muusikalises rütmis, mis võimaldasid komplekssemalt vokaalliinide vastastikust mõjutamist. Guillaume de Machaut kasutas neid ideid ja arendas rütme edasi veelgi keerulisemaks. Ta oli esimene helilooja, kes komponeeris muusika missa kõikidele osadele. Machaut võttis kasutusele ühtlustatud ülesehitusega missa, seda kontseptsiooni kasutasid kahe järgmise põlvkonna polüfoonilised heliloojad kui kehtivat mudelit. Teiste ars nova't iseloomustavate tunnuste hulka kuulub hokett ja varem loodud meloodiate fraaside kasutamine ühes vokaalliinis, mida kasutati uue teose raamina. Alates 15. sajandist kasutasid heliloojad põhiliselt just viimast ja näitasid üles leidlikkust, kasutades ja kombineerides oma muusikaga populaarseid laule ja varasemaid religioosseid motette.\nMadalmaade koolkonna esindaja Guillaume Dufay algatas Burgundia populaarse laulu "L'homme armé" meloodia kasutamisega suuna, mida järgis enamik 15. sajandi ja barokiajastu tähtsamaid heliloojaid missade komponeerimisel. Missade seaded muutusid üha julgemaks ja leidlikumaks – lastes originaalmeloodiast kohandatud rütmilistel fraasidel liikuda tagurpidi, alt üles, pooleldi tagasi ja pooleldi edasi ja siis kohtuda keskel. Heliloojad, olles omandanud rohkem vilumusi rütmi ja meloodia alal, hakkasid paratamatult oma oskusi katsetama erinevate häälte arvu suurendades, nii et aastaks 1500 muutusid teosed kuuele või enamale häälele tavaliseks nähtuseks. Antoine Brumel komponeeris missa koguni 12 häälele.\nMuusikainstrumentide tehnoloogia arenes 16. sajandil piisavalt kõrgeks, et võimaldada instrumentaalmuusika kujunemist saatemuusikast omaette tegevusalaks. Ilmalik muusika muutus komplitseeritumaks, kerkisid esile laulude heliloojad, nagu Josquin des Prez sajandi alguses ja Orlando di Lasso 1500. aastate lõpus.\nReformatsiooni ja selle vastase katoliikliku vastureformatsiooni levik mõjutas oluliselt ka muusikat. Missad ja motetid olid aja jooksul muutunud üha keerukamaks ja ambitsioonikamaks. Kasutati rohkem hääli ning liikumised muutusid pikemaks ja osavamaks, väljendades pigem helilooja edevust kui religioosset sõnumit. Tüüpilised esindajad olid Josquin des Prez, Antoine Brumel, Robert Carver ja Giovanni Pierluigi da Palestrina. Trento kirikukogu algatas vastureformatsiooni. Nõuti tagasipöördumist lihtsa gregooriuse laulu juurde. Juhtivatele heliloojatele saadeti hoiatus nõudmisega muuta oma muusika enam liturgilise sõna väljendusvahendiks ja vähem helilooja andekust demonstreerivaks eksponaadiks. See tähendas vabalt kulgevate iseseisvate polüfooniliste liinide lõppu muusikas ja rohkem organiseeritud, kõikides osades teksti järgiva, akordidele üles ehitatud muusika algust. Euroopa heliloojad, kes tegutsesid 16. ja 17. sajandi vahetusel, näiteks Tomás Luis de Victoria, näitavad liikumist selle uudse tehnika suunas. Thomas Tallis ja William Byrd viljelesid mõlemat stiili.\nInstrumentaalmuusika sai osaliselt alguse tänu viola (viiuli, vioola ja tšello eelkäija) ja lauto populaarsusele ja puhkpillide keskaegse kähiseva kõla rafineeritumaks muutumisele. Arenes noodikiri, kuna monarhide ja ülikute seas muutus populaarseks ise musitseerida ja muusikute ansambleid üleval pidada.\nVarajase muusika mõisteid\nHelena Uleksin Varajase muusika terminoloogia, magistritöö 2006\nBernhard, Michael 2006: Lexicon musicum Latinum medii aevi (keskaja ladinakeelne muusikaterminoloogia kuni 15. sajandi alguseni). München: Verlag der Bayerischen Akademie der Wissenschaften 2006, Bd. 1 (A-D). Onlain-publikatsioon: Kompetenzzentrum für elektronische Erschließungs- und Publikationsverfahren in den Geisteswissenschaften, Universität Trier\nUleksin, Helena 2006: Varajase muusika terminoloogia. Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna eesti keele õppetooli magistritöö. Juhendaja Mati Erelt\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Varajane_muusika&oldid=5018741"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 07:36, 5. juuni 2018.


11 euro eest lastevorsti degusteerimas – Eveliisi eluviis\narvustus, Restaurant, review\nPosted by Eveliis on July 5, 2021 July 5, 2021\nEt kõik ausalt ära rääkida, tuleb alustada sellest, et ma olen kõigesööja ega ole toiduga väga pirtsakas. Ma võin lusikaga karbist ära süüa ka sweet chilli kastme, mis tuli kaasa „next level nuggetitega“, ja mida keegi teine ei söö. Aga mulle meeldib proovida uusi maitseid. Katsetada. Avastada uusi lemmikuid. Leida alternatiive. Ja olgugi, et suht koi, teate ju küll taaskasutus ja värgid särgid, siis maitselamuste ja kogemuste eest olen ma nõus maksma.\nUute maitsete mõttes olen ma väga õnnelik, et mul on oma „kodustatud vegan“, kes on mu maitsemaailma – ja mitte vähem – mõttemaailma avardanud. Ma ei arva enam ammu, et veganid söövad vaid muru (habemega nali, ah?) või et kõik vegan on kallis ja keeruline valmistada. Vegan-toite olen ma umbes aastaid kaheksa katsetanud ja pean ütlema, et kui alguses tundus mulle pea kõik uus ja huvitav ning maitsev, siis nüüd on mu maitse palju rohkem arenenud. Kõik ikka enam ei maitse. Ja mul on oma veganlemmikud. Maitsed, restoranid, inimesed.\nSelle sissejuhatusega jõuame me uue veganrestorani ja -poeni „Oasis“. Kui sinna oleks eile sattunud kaheksa aasta tagune mina, kes alles proovib alternatiive liha- ja piimatoodetele, oleksin ma pettunud ja öelnud, et vegantoit ikka ei ole päris minu tassike teed. Aga eile sattus sinna praegune mina ja etteruttavalt võin öelda, et kahjuks ei avaldanud koht muljet ka tänasele minale.\nEi, ma valetan. KOHT avaldas mulle täiega muljet. See mõnus linnalik moodne „vaib“ (kas see on mu uus lemmiksõna?) , stiilne oaas keset Rotermanni, päike pildus mõnusalt kõrghoonete vahelt oma kiiri ja DJ mängis täpselt minu masti muusikat. Ma läheksin koha pärast IGA KELL tagasi. Vaadake ise!\nMenüü tundus väga huvitav. Aa, oodake, enne seda pean ma natuke vinguma ka juba. Mulle ei meeldi oodata. Üleüldse, aga eriliselt ajab mind närvi kui ma istun restoranis lauda ja minust käiakse mitu korda mööda enne kui mind teretatakse ja siis läheb veel aega enne kui mulle menüü tuuakse. Ma tahan tähelepanu (hmmm, ehtne blogija?).\nIgatahes, kui vaatate kodulehelt menüüd, siis kohapeal on menüü tunduvalt pikem. Eelroogasid on rohkem, salatid ja supid on eraldi, ka põhiroogasid on rohkem. Lisandunud on ka vaagnad jagamiseks. Me otsustasime sellest valikust võtta eelroaks Oasise poe rikkaliku liha ja juustu taldriku. Teate, mul on hästi paha seda kirjutada, ma ei taha uue koha suhtes bitchida, aga kui vaagen lauale tuli, oli mul hea meel, et olin siiski ka salati tellinud lisaks. Mul ei olnud kõht tühi ja tahtsin vaid näksida, kuid sellel rikkalikul vaagnal väga palju just näksimist ei olnud. Ma olin pettunud.\nOkei, ütleme siis nii, et kogus mind isegi ei häirinud nii palju, see oli esimene reaktsioon, rohkem häiris mind hoopis kogu kompott ja väljapanek. Täna kui ma uuesti tagasi läksin (sinnani me veel jõuame) ja käsitööjuustude vaagna tellisin, leidsin ma end mõttelt, et kui see oleks salat olnud, siis see oleks isegi okei olnud, natuke veider oleks olnud küll süüa õunamoosiga lastevorsti, aga siiski.\nMa pean silmas seda, et snäkitaldrik minu jaoks ei ole selline, kus kõik asjad on üksteise peale kuhjatud ja nende kätte saamiseks ma pean kasutama nuga ja kahvlit. Lisaks, et ma ei saa aru, mida ma söön. Vorsti ja juustu all oli mitu erinevat kastet, mis omavahel segunesid kui üht või teist proovisime ja maitsetest ei olnud võimalik aru saada. Vorsti ja juustu peal oli veel moosi. Ma ei söö õunamoosi. Ma ei taha, et mind sunnitakse seda sööma, kui ma tahan proovida vaid vorsti. Ma tahan ise otsustada, millist kastet ja millega ma proovin. Ma üldse ei ütle midagi vorstide ja juustude kohta – need on eraldi väga maitsvad ja „suitsuvorst“ petab minu täiega ära, nii maitse kui konsistents (kuigi mu kolleeg ütles, et nüüd ta mõistab, mida tunnevad koerad kui nad kummikut närivad), ka hummused, moosid ja muu soust, mis taldrikul oli, oleks võib olla eraldi olnud täitsa okei (lihtsalt mina ei armasta moose, aga see on minu probleem), aga „kunstipäraselt“ taldrikule panduna maitseelamust ei saanud.\nKahjuks ei pakkunud vaagen ka silmailu. Mul oli vanaisa Andu, kes võttis kätte leivapätsi ja vorstilati ja nüsis sealt siis endale kõige nürima noaga jämedad viilud (kunagi ei kasutanud ta ka lõikelauda, vaid lõikas neid viile õhus), mida ta võileivaks nimetas. Mulle tuli neid viilakaid vaadates Andu meelde. Omamoodi nunnu ja nostalgiline – emotsiooni tekitamise eest kümme punkti, aga kui sul ei ole oma vanaisa Andut (ja isegi kui on), siis kas sa tahaksid vanaisa Andu vorstivõiku eest maksta 11 eurot? Ei ole nii, et paned lastevorstile peale törtsu õunamoosi, lisad rohelise lehekese ja saad gurmeetoidu. Leib oli kahjuks kuiv ja/või mitu päeva vana. Või äkki see kõik ikkagi on gurmee ja vaid mina olen ikka veel piisavalt kehva maitsega? Maakas nagu ma olen, et ei mõista lihtsalt peeneid asju.\nCaesari salati valisin ma kookosepeekoni pärast. Seda ei olnud ma varem proovinud ja tundus midagi sellist, millega annab jälle pere ära petta (nagu sojahakklihaga). Ei saa, see oli kõige puhtakujulisem kookosekrõps. Mulle ei maitsenud. Kohe üldse. Ärge saage minust valesti aru, ma saan aru, et püütakse leida lihtsalt taimseid alternatiive, mis ei pea olema üks ühele ja teatud asendused on väga okeid, näiteks samas salatis artišokk kana asemel. Väga meeldis. Salati kohta ma ei saagi tegelikult midagi halba öelda, see oli täitsa maitsev, kaste ja «parmesan» olid väga mõnusad, kookose»peekoni» nokkisin ma lihtsalt välja. Väljanägemine oli okei. Minu arvates. Ei saa väga nuriseda.\nKaisa eepilisest seeneburritost ma pilti ei teinud. Võib olla oleks pidanud. Jällegi ei jäänud ma rahule toidu väljanägemisega. Et kui snäkivaagnaga püüti kunsti teha, siis see oli serveeritud nagu pubitoit. Pubitoidul ei ole midagi viga, juhul kui ma tahan pubitoitu. Kui ma tulen Rotermanni kvartalisse restorani, siis ma ei taha pubitoitu. Järgmine kord võime selle asemel sõita läbi Pärnu mnt Shaurma kebabist ja saame samasuguse prae, lihtsalt viieka eest.\nMaitse poolest ütles Kaisa, et talle maitses, ma küll võtsin vaid tükikese, aga eepilist maitseelamust ei saanud. Minu salat oli minu arvates parem valik. Veider, sest ma olen suur seentefänn.\nKas ma olen juba piisavalt vingunud või jaksate veel kuulata? Ja jällegi, ma tegelikult üldse ei tahaks halvustada, sest ma tean kui halb tunne see on kui keegi teeb maha seda, mida südamega teed. Oot, aga äkki siia ongi koer maetud? Mulle ei tundunud, et see on südamega tehtud. Pigem jäi natuke mulje, et «ahh,koht tuli lahe välja, asukoht on hea, turistid ja niisama linlased satuvad siia niikuinii, et ei pea kõikide asjadega ka pingutama». Toidukohas toiduga peaks. Ja ma ei pea silmas seda, et peab olema udupeen ja jube eriline. Minge proovige Vegan V leiba ja juustumääret või Commune Café juustupitsat ning te saate aru, mida ma mõtlen. Lihtsus, ehedus ja südamest tehtud. Seda jäigi Oasis puudu. Eriti jäi mulle poe poole pealt seda südamega tehtud tunnet puudu. Pole vahet, kas astud Selverisse või Oasis vegan poodi. Alloleval pildil ühel pool on Oasise “käsitööjuustud”, teisel Selveri “käsitööjuustud”. Valik on pea sama lai, sry Selveri pilt on keskendunud rohkem Bedda hinnale. Hinna poolest valige Oasis!\nÜhesõnaga. Ma tahan midagi, mida ma Selverist ei saa. Midagi erilist, isetehtut, uut ja huvitavat. Selveris käin ma iga päev. Popis Rotermanni keskuses harva. Ma tahan erinevust. Vau tunnet, et aa, selle pärast ma 40 km olen uuesti nõus sõitmagi, et saada juustu, mille peale mu sisemine jumalanna …mida ta tegigi selles varjundite raamatus? Aa, tantsiks tangot (vist). Ma tahan toiduelamust, mida ka koju kaasa võtta. Käsitööjuustugi. Te ikka saate aru, et kui ma kirjutan juust, siis ma pean antud kontekstis silmas vegan juustu.\nJa nüüd jõuame me sinnani, miks ma täna lõuna ajal tagasi läksin. Juustuvalik ja käsitööjuust. Kui meile eile rikkalik juustuvalik lauda toodi, olime me mitmel põhjusel pettunud nagu te aru saite. Ma saan ideaalselt aru, et see on poe valiku tutvustamiseks nii nagu ka nimi ütleb, aga 1) kui poe valikus on veel mitmeid teisi põnevaid juuste, siis miks on vaagnal vaid kaks erinevat juustu ja 2) miks pole selles käsitööjuuste, kui ettekandja sõnade järgi on see sama vaagen nagu (seitsmeeurone) käsitöö juustuvaagen, lihtsalt rikkalikum. See kõik mind kripeldama jäigi. Et kui menüüs pakutakse käsitööjuustu, siis miks pole seda poeletil ja miks on soodsamal vaagnal midagi, mida pole isegi mainitud rikkalikumal vaagnal. Ometigi kui need on üks ja sama. Bedda juust on hea (üldse ei ütle midagi), aga see on midagi sellist, mida ma panen võileivale. Lastevorsti peale;) Käsitööjuustu söön ma restoranis juustuvaagnalt. Üldiselt. Sest ma ei ole gurmaan-vegan, vaid omni, kes sööb ka täiesti tavalist hallitusjuustu.\nAga ma tahtsin teada enne kui arvustust kirjutama hakkan, kas neil kahel erineva nimetusega vaagnal on mingit erinevust või on kõik nii nagu ettekandja eile ütles. Sõitsin lõuna ajal linna ja tellisin kaasa käsitööjuustude vaagna. Kaasa! Mul on lõuna tund aega ja sellest tundus Õismäelt Rotermanni ja tagasi sõitmiseks rohkem kui küll olevat. Ma ootasin oma vaagnat 34 minutit! Mis kogu sõidu ja kõndimise ja tellimuse võtmise ootamisega tegi kokku tund ja 39 minutit. Te mäletate, mida ma ootamise kohta ütlesin enne? Samas teenindus oli meeldiv, vabandati, aga noh ikkagi tiiiibakeeenee kaua läks. Olete nõus?\nTrummipõrin. Elevus. Kas te olete valmis? Mina olin valmis, et ootamine oli seda väärt. Avasin kaasavõetava karbikese ja *trummipõrin vaibub* – mulle vaatas vastu täpselt samasugune vaagen nagu eilne. Erinevus hinnas ja kirjelduses. Üks on käsitöö juustude vaagen. Teine rikkalik poe valiku juustu ja liha vaagen. Kahe vaagna erinevus oli see, et seekord oli suitsuvorsti peal vaarikamoosi ka. Lisaks lastevorstil olevale õunamoosile. Milles seisneb käsitöö jääb mulle selgusetuks. Aaaaa, paki avamine. Selle võib ka liigitada käsitööks. Tõsi! Ei saanudki petta.\nKrt, aga kus mind ajas jälle närvi, et kastmed, hummused, moosid olid kusagil segamini ja koos. Peedihummus oli väga hea. Ma oleks seda tahtnud proovida koos juustuga. Aga mu juust oli juba koos moosi ja tapenade ja jumal teab, millega. Miks neid niimoodi kokku peab miksima ja peitma? Miks mitte panna need taldriku äärde/eraldi kausikesse, et ma saaksin katsetada. Ja huvi korral küsida, millega tegu. Ma ei ole professionaalne vegan, ma olen maitsete katsetaja ja ma tahaksin teada, mis üks või teine kaste on. Lihtsuses peitub võlu. Kunst on ilus, toidukunst absoluutselt ka, aga maitsete ja taldrikule panemise poolest tundub mulle, et ma teeks ise paremini. Olgu, mina ei teeks võib olla, aga Kaisa raudselt.\nTõesti. Halb tunne on, et niimoodi kritiseerin. Aga ma ei saa teisiti. Liiga palju oli/on toidus ja valikutes “ah käib kah tunnet”. Et mitte negatiivselt lõpetada, siis koha poolest on see üks paganama kihvt koht. Minge veini jooma õhtul kui DJ mängib, peale paari klaasi ma usun, et ei mina ega teie ei oleks nii kriitilised ka toidu suhtes;) Ja kihvt et kellelgi tuli mõte ja tehti ära, erinevalt ühest taimemasinast, mis rattaid alla ei saa kuidagi.\nPrevious Post Hyggehytta\nNext Post Mõtisklused arvamustest ja solvumistest\nMitte nii paksuke says:\nViimane lause paneb küll hea punkti. 🙈\nMa lihtsalt pidin😬\nMind kui 6,5 aastat Juustukuningate kaupluse juhatajana töötanut haaras ikka paras õudus kui neid fotosid nägin. Niimoodi EI TEHTA! Suupistevaagnal on kõik juustud ja singid-vorstid-juurviljad eraldi ja kastmed-moosid on mugavalt ja kättesaadavalt kõrval. Teeme ka tellimiste peale juustuvaagnaid, aga sellist “Tootsi peenart” ei oleks osanud isegi ette kujutada, juba vaadata ei ole ilus.\nNo siis ma ikka pole ûlekohtune. Tundisn end nii halvasti, aga see meenutas rohkem salatit kui vaagnat😞\nSee leib näeb küll ikka nii vana ja kuivanud välja.. Kas tõesti sellist asja pakutakse RESTORANIS? Piltide järgi otsustades on su kriitika mitte et ainult põhjendatud, vaid isegi liiga leebe.\nMa eeldaks, et Juustuvaagnal on ikka juust peategelaseks. See on pigem Kolme Põrsakese vaagen neil 😀 Jagamiseks. Aga serveering on tõesti ebamõistlik ja kole, nagu oleks piknikujäägid suvalt kokku kallatud… ei tundu isegi lugupidav toidu suhtes. Pidin kohe vaatama, kes seal peakokaks on.\nÜtleme nii et mind kohutavalt häiris see, et sul puudub selgroog. Giirrl, palun kirjuta nii nagu asjad on ja ära vabanda iga väikse ausa kriitika pärast. Muidu tiptop!\nÜtleme nii, et mul on selgroogu rohkem kui küll, aga ma seekord päriselt tundsin end halvasti, et kritiseerisin. Üldse ei tahtnud, aga kuidagi ûtlemata jätta tundus ka vale🤷♀\nVäga poeks seda nimetada ei saagi rohkem nagu to-go võtad asju kaasa, kui huvitab vegan valik :).\nKui Eesti parimat vegan poe kogemust tahta siis ilmselgelt rohevalik tallinnas… ei anna nagu võrreldagi 😀


#Minaka14. Lood 11–20 - Feministeerium\nPraegu, 23-aastasena saan öelda, et kõige rohkem meeste poolt seksualiseeritud olin ma vanuses 13–16, aga esimesed kokkupuuted vastuvõetamatu käitumisega küündivad algklassideni – ja ma pean ennast õnnelikuks, sest mul ei ole nii suuri traumasid kui väga-väga paljudel teistel naistel.\nEsimene m*nnipilt saadeti mulle, kui olin 11-aastane – käisin suvel lastelaagris ja üks vanem poiss saatis mulle pärast MSN-is mitmeid selliseid pilte ja palus korduvalt, et ma samaga vastaks. Ainuke põhjus, miks ma tol hetkel seda tõenäoliselt ei teinud, oli hirm, et ema saab teada ja jälle peab politseisse pöörduma.\nAhha jah, “jälle”, sest mõned aastad varem, 8-aastasena, leidis üks pervert mu Skype’ist üles ja rääkis mulle päev otsa rõlgusi ja esitas mulle oma fantaasiate põhjal palveid, kuni mu ema sellest õhtul teada sai, teema politseile üle andis ja mina äsjatoimunust vaevu aru saades pahandada sain.\nKõik m*nnipildid, mis mulle kunagi saadetud on, jäävad vanusevahemikku 11–15.\nPõhikooli keskpaiga märksõnadeks pean “mehed bussis”, “mehed tänaval” ja “(kooli)fotograafid”.\nKord 13-aastasena kõndisin kesksuvel linnas ja üks vanem härrasmees kõndis minust ja mu sõbrannast mööda ja sosistas mulle kõrva “Ihana peppu!”.\nBussis on mind samas vanuses pildistatud, puudutatud, jõllitatud jne.\nAastate vältel on mulle kirjutanud nii umbes kümmekond fotograafi, kes kõik juhtumisi tegelevad paljastavate või täiesti aktifotode tegemisega. Aastaid judinaid tekitanud koolifotograaf, kes elab mu kõrvaltänavas, läks aasta pärast mu kooli lõpetamist vangi, sest on kutsunud lugematu arvu poisse enda juurde privaatsessioonidele …\nLugusid on veel palju. Lugusid on nii kuradi palju. Need on lood, mis teevad tegelikult järjest rohkem haiget, mida aeg edasi need jälle meenuvad.\nKui ma mõtlen 23-aastasena tagasi 15(!) aastat tagasi elanud 8-aastasele endale, tahab küll klomp kurku tulla, et keegi arvas, et tal on õigus mind ära kasutada. Et paar aastat hiljem keegi pidas mind piisavalt vanaks, et mulle sääraseid pilte saata ja kommentaare teha – selle vanuse soovituslik kirjandus on “Väike nõid”, “Agu Sihvka annab aru” ja “Sirli, Siim ja saladused”, ma ei olnud valmis isegi mingiks esimeseks lapseea poisssõbraks, rääkimata millestki muust.\nOlin 2014. aastal just 14 saanud ja avastasin endas n-ö punkpoole ja tutvusin selle kaudu uute (endast vanemate) inimestega. Üheks selliseks muutus härra R kes oli tol hetkel 30 (abielus ja ühe lapse isa). Kohtusime väiksel üritusel, kui kell oli kaks öösel. Tuli sosistas lambist kõrva ja ütles, kui ilus ma olen ja palus nime. Andsin talle enda nime ja 5 minutit hiljem oli ta mu Facebookist üles leidnud ja juba kirjutas, kuidas ta ei saa mind mõtetest välja jne. Ise ma tol hetkel sellele tähelepanu ei pööranud. Ta muudkui kirjutas ja kirjutas (teadis, et olen 14) ning eks tol hetkel vanema mehe tähelepanu oli uus ja huvitav.\nNädalake hiljem hakkas ta mind välja kutsuma ja lubas sõidutada kõikjale. Mina oma nooruses tundsin end kuidagi tähtsana ja imeilusana, kuna nii palju vanem mees räägib, kuidas ma meeldin talle ja kuidas ta pole kunagi kedagi nii ilusat näinudki. Kuu aega peale esmatutvust läksin ma samasse kohta peole (p.s mina ei joonud kordagi alkoholi) pidin sõbranna pool ööbima, aga ta kadus ära ja mul ei olnud öösel kuhugi minna, lolli peaga võtsin vastu härra Ri kutse minna tema sõbra poole. Sinna jõudes palusin ma eraldi magama, sest kell oli palju ja ma tahtsin ainult magada. Järsku hakkas ta mulle rääkima, kuidas ta armastab mind ja et tahab oma naist maha jätta jne.\nMina ei osanud midagi vastata, sest mina tema vastu selliseid tundeid ei tundnud. Rääkisime natukene veel ja läksin magama (enne ta küsis, kas ma tahan paljalt magada ja kas vahekorda soovin, ma vastasin eitavalt) ärkasin paar tundi hiljem üles, paljalt, tema minu peal, palusin et lõpetaks ja üritasin teda enda pealt ära lükata, aga kui palju suudab väike 40 kg kaaluv tütarlaps enda pealt ära lükata … Paar minutit hiljem see sai läbi, panin end riide ja jooksin sealt ara.\nLõpetasin temaga suhtlemise, panin talle blocki peale jne. Paar nädalat hiljem olin kuskil üritusel, kus oli ka tema, teda nähes ma lahkusin ja ta hakkas mulle helistama. Kui ma ei vastanud, hakkasid sõnumid tulema. Kuidas tema rääkis oma naisele, et armastab 14-aastast ja tahab temaga koos olla. Ma ei vastanud, mina olin koju jõudnud ja tema oli taksoga minu maja ette tulnud, kuna ma ei vastanud talle ega soovinud temaga rääkida. Ta ootas mu maja ees kella kahest viieni öösel ja samas ta teadis, et mu isa võib vahepeal koju jõuda ja tal oli plaanis mu isaga rääkida, et ta armastab tema 14-aastast tütart.\nLõpuks ma olin nii vihane, et ta mind rahule ei jäta ja küsisin, et kuidas peale vägistamist ma peaksin talle üldse otsa vaatama ja tema ütles selle peale, et ma arvasin et sa tahad. Kuidas magav inimene, kes eelnevalt on öelnud, et ei soovi midagi, sai anda oma nõusoleku?\nSelline on lugu, kuidas 14-aastane laps sai suure inimese tähelepanu ja see suur inimene kasutas ära oma raha, autot ja “armastust”, et manipuleerida lapsega, saada ta endale lähedale ja siis ära vägistada ja siis öelda, et aga sa tahtsid ju.\nSiiani üritan mehi usaldada, inimesi usaldada. Ma olen ammu rääkinud, et see 14 legaalne on lollus, kuna ta ei tea, mida ta tegelikult teeb, teda on nii lihtne manipuleerida ja ära kasutada, alles hiljem, kui ta suureks kasvab, saab ta aru, et teda kasutati täiskasvanud inimese poolt ära.\nOlin mälu järgi 13–14-aastane, kui hakkasin ühes uues huviringis käima. Seal toimusid tunnid nii, et õpilane oli õpetajaga kahekesi klassiruumis. Mingil põhjusel see meesõpetaja, kes oli üle 50 eluaasta vana, kiitis mind absoluutselt iga asja eest. Tundus naljakas, kuna olin hobiga nii vähe tegelenud ja täiesti võhik. Kolmandas-neljandas tunnis pani ta käe mu reiele. Ikka kohe väga kõrgele. Tundsin end väga ebamugavalt, aga ei julgenud midagi öelda, kartsin reaktsiooni, sest minu jaoks olid õpetajad siiski autoriteedid. Rohkem ma sinna huviringi ei läinud ja õppisin omal käel edasi.\nPaar aastat tagasi, kui olin 16-aastane, läksin ühte vähemtuntud modelliagentuuri casting’ule. Modelliagentuuri omanik (~50-aastane) võttis mind vastu, ning ütles et mul on oma ea kohta väga ilus naiselik keha. Tahtsin väga modelliks saada ning nõustusin, kui too mees pakkus teha pesupilte. Pesupiltidelt läks asi edasi täiesti nude piltidele ning sain ka selle eest raha. Ükshetk hakkas iga meie kohtumise juurde kaasas käimas ka kange alkohol, millest ma alati väga purju jäin. Mees pakkus mulle võimalust teha shoot kondoomiga. Ma ei saanud täpselt aru, mida ta mõtles, ja keeldusin sellest. Ta ütles, et saaksin sellise shoodi eest ~1000 eurot, kuid enne shoodi tegemist palus kondoomifirma mul kondoome seksides testida. Ma ütlesin pakkumisest kindlalt ära ja olin creeped out selle situatsiooni üle, kuid läksin järgmine kord ikka agentuuri tagasi. Mind survestati jälle alkoholi jooma, ning õhtu viis selleni, et kondoom sai mehega proovitud. Pärast seda intsidenti koju minnes tundsin ennast nii halvasti ja ära kasutatult, mees kirjutas pärast et tal oli tore ja hea kogemus. Ghostisin meest ning ta siiamaani vahel kirjutab mulle. Millegipärast olin sinisilmne ja arvasin, et nii modellitöö peakski käima.\nÜhel suvisel õhtupoolikul sain kokku oma sõbraga. Istusime looduses ja ajasime juttu. Kõik oli tore ja mitte midagi ei olnud pahasti, kuni kell sai pool kümme ning too sõber mind oma autoga koju lubas viia. Minu kodu asus küll vaid 15–20 min jalutuskäigu kaugusel, kuid lubasin end siiski koju visata. Istusime autosse ning sellel ajal, kui mina oma turvavööd kinni panin, oli too sõber oma püksid põlvini tõmmanud. Ta võttis mu peast kinni ning surus selle alla. Kuna tegu oli tugeva poisiga, siis ei õnnestunud mul ka vastu hakata. Lõpuks, kui kõik see õudus läbi oli saanud, tegin oma turvavöö lahti, avasin autoukse ning kõndisin ära nutetud näoga koju. Hiljem kirjutas see sama “sõber” mulle veel, et loodab, et ta liiga peale tükkiv polnud ning et mulle õhtu meeldis. Lõppu lisas veel et ma ise olevat seda tahtnud. Loost on möödas 5 aastat, too hetk olin 15-aastane, sõber oli 19.\nOlin 16, kui hääletasin oma tollase noormehe poole. Mu võttis peale üks rohelise VW mikrobussiga mees. Kui ukse sulgesin ja sõitma hakkasime, küsis mees vene keeles, kas ta võib onaneerida. Ehmusin kohutavalt ja jäin tummaks. Mees küsis uuesti: “Onaneerida. Masturbeerida, znaješ.” Kartsin nii pööraselt oma elu pärast, et nõustusin. Mees võttis oma suguelundi välja ning asus tegutsema. Kui olime veidi edasi sõitnud ja ma kogusin end veidi, ütlesin mingis suvalises kohas, et ma lähen siin nüüd maha. Mees ei tahtnud hästi lasta. “Ma viin su ikka päris kohale.” Ütlesin, et siin ongi õige koht. Auto peeti kinni ja ma sain välja. Olin nii paanikas, et jooksin esimese tee ääres asuva võõra maja juurde ja tagusin uksele. Keegi ei tulnud avama. Äkki nägin eemalt sama autot taas lähenemas. Viskasin sealsamas hoovis lumehange pikali ja lootsin, et ta sõidab mind märkamata mööda. Mul oli kabuhirm. Buss sõitis veel paar korda edasi-tagasi ja lõpuks lahkus. Olin pääsenud, sel korral.\nOlen praegu 38 ja kardan siiani rohelisi VW mikrobusse.\nOlin 14–15 kui see kõik alguse sai. Kohtusin üritusel ühe minust kaheksa aastat vanema noormehega. Ehkki ma ei teadnud tema nime ega tema minu oma, oli ta mind Facebookis üles leidnud ja mulle kirjutanud.\nEdasise suhtluse jooksul veenis ta mind endast pilte saatma ja manipuleeris minuga, et tunneksin vajadust end talle tõestada. Kui temaga uuesti näost-näkku kohtusin, veenis ta mind ka särki seljast võtma. Kusjuures oli ta samal ajal püsisuhtes ja rääkis mulle sellest kui avatud suhtest. Ometigi läks nii, et kui tema tüdruksõber avastas meie vestluse, kirjutas see neiu mulle kui suhtelõhkujale väga vihaselt, soovides minu surma. Mäletan hästi, kuidas mu käed värisesid ja nutt kippus kurku, kui seda kõike lugesin.\nMõned kuud hiljem kohtusin mehega uuesti. Koostöös alkoholiga sai ta minust ka jälle võitu. Nüüd oli ta vallaline ja kutsus mind “üksikutel hilisõhtutel” enda juurde või pidudele. Olin selles so-called suhtes nii kinni, et hakkasin kohtumisi ka ise pakkuma. Sain temalt “komplimente”, et oleksin hea armuke ja mida teha võiksin, et ilus olla. Selline on-and-off mäng käis meie vahel kuni olin 18 ja julgesin ühele sõbrale kogu selle loo ära rääkida. Tänu sõbra toele suutsin sellele mehele lõplikult “ei” öelda. Kusjuures ütles mees, et see kõik pole enam nii põnev nagunii, kuna olin selleks ajaks täisealine.\nTunnen ennast siiani väga rumalana, justkui oleks see olnud minu viga, ent teismeline tüdruk ei peaks ega saagi sellises suhtes targem pool olla.\nMa olin umbes 10, kui see juhtus, ma olin õues sõpradega ning oli õhtu juba ning ma pidin koju minema, ma kõndisin üksi koju ning mulle tuli vastu mingi mees kes hakkas minuga rääkima. Ma tahtsin ära minna, aga ei julgenud, ma tundsin ennast väga ebamugavalt. Ta küsis mu täisnime ja hakkas mind katsuma. See oli mingi pime nurk ning ta ähvardas mind noaga kui ma tahtsin appi karjuda. Ma olin 10. Ta oli 27.\nSaadan oma loo. See sai alguse, kui olin 15. Sain psühhiaatrilt diagnoosiks keskmisest sügavama kliinilise depressiooni ning insomnia ja olin nende muredega võidelnud aastaid. Sümptomitena muu hulgas ka enesevigastamine ning suitsiidsed mõtted, mida korra üritasin isegi teoks teha. Nende murede tagamaad olid küll teised, kuid just sellise ääretult hapra meeleseisundi tõttu olin eriti haavatav.\nOlen pisikesest maakohast pärit ning hakkasin interneti vahendusel suhtlema noormehega, kes tol ajal oli 19 ja elas lähedalasuvas väikelinnas. Meil oli paar ühist tuttavat. Suhtlesin temaga vaid sõbrana ning ei olnud huvitatud millestki rohkemast, küll aga hakkasin mina talle meeldima. Olime korra kokku saanud ning peale seda olime tema sõnul “suhtes”. See juhtus ainult läbi kuudepikkuse manipulatsiooni ning ähvarduste – nimelt ähvardas ta pidevalt, et kui ma tema tahtmist pidi ei käitu, siis tapab ta ennast ära. Või et ta mõtleb mingid lood välja, mida mu tolleaegsetele sõpradele rääkida, mille tõttu nood enam minuga suhelda ei tahaks.\nNo mõtleme nüüd korraks, mis mõju on sellisel asjal inimesele, kes vaid loetud kuud tagasi on üritanud endalt elu võtta. Inimesele, kes on koolikiusamist talunud esimesest klassist alates ning kelle jaoks sõpru leida sama lihtne, kui nõela heinakuhjast. Nagu inimloomusele omane, üritame me ikka teisi aidata ja nende jaoks olemas olla. Kahjuks tol ajal ei teadnud mina, et täiskasvanud inimene peab siiski ise enda eest vastutama ja enda probleemidega tegelema, mitte ei lasu see kohustus mingil 15-aastasel neiul.\nNiiviisi siis leppisingi olukorraga ning arvasin, et saan selle asja peagi ära lõpetada, kui tal “parem hakkab”. Manipulatsiooni ja ähvarduste jätkudes sain temaga jätkuvalt kokku ning õnneks leevendas olukorda see, et me ei elanud samas linnas. Seega ei pidanud ma temaga iga päev kokku puutuma. Päris kiiresti muutus ta ka vägivaldseks ja tegi mulle haiget, kui ütlesin midagi, mis talle ei sobinud. Need ei olnud mingid rängad löögid ega midagi, aga siiski katsid mu käsi sinikad, kui ühel korral koju läksin. Sain aru, et enam ma talle vastu vaielda ei julge ning kartsin, kui kaugele ta oma vägivallatsemisega minna võib. Tal olid kindlasti vihaprobleemid – ta ärritus meeletult kiiresti ning täiesti suvaliste pisiasjade peale, hakkas röökima, asju lõhkuma, mu käsivarsi pigistama või lööma, samal ajal mulle näkku karjudes jne. Olime korduvalt seksuaalvahekorras, mida ma polnud kunagi soovinud, kuid millest ma kunagi ka ennastkehtestavalt keelduda ei julgenud. Tol ajal tundus lihtsam silmad kinni panna ja kõik “ära kannatada”, sest ma ei kujutanud ette, mis viha- ja potentsiaalselt ka vägivallalaviin võib tekkida, kui ma päriselt ennast kehtestan ja selgeks teen, et ma ei taha. Üritasin lugematutel kordadel kogu “suhet” lõpetada, kuid tulutult, kuna taaskord hakkasid pihta ähvardused ja manipuleerimine.\nSee olukord kestis õnneks vaid paar kuud. Olin põhikooli lõpetamas ning mu vaimne tervis paranes märgatavalt, kui ma enam koolikeskkonnas olema ei pidanud. Olin tekitanud endale paar sõpra, kes seda nimetust väärisid ka. Päeval, kui gümnaasiumi lõpetasin, tuli mu parim sõbranna mulle külla ja tähistasime paari sõbra-sõbrannaga kooli lõppu. Ja see parim sõbranna sai mu päästerõngaks ning olen talle igavesti selle eest tänulik – ta lõpetas selle “suhte” minu eest telefoni teel ning noormees ei saanud aru, et toru otsas ei olnudki mina. Sellele järgnesid muidugi vihased telefonikõned ja röökimine, et meie kõigi majad pannakse põlema, aga ma olin vaba. Ja sain aru, et ma ei pea enam kunagi selle inimesega rääkima ega tegemist tegema.\nAastaid hiljem tuli juhtunu mind taas kummitama. Olin selle oma ajust aastateks täielikult blokeerinud ning teinud kõik, et juhtunu unustada. Täiesti inimlik reaktsioon traumatiseerivatele sündmustele. Ühel hetkel paotasin antud olukorra suhtes sotsiaalmeedias umbisikuliselt suud ning samast linnast pärit inimesed said kohe aru, kellega tegu. Mulle pihiti, et ma ei ole teps mitte ainus neiu, kellega selline asi (noormehe poolt) aset on leidnud. Minu teadmist järgi eitas härra ise tol ajal jätkuvalt kõike. Olen sellest ajast saati suutnud rahu teha sellega, mis juhtus ning ei ole kursis sellega, mida ta teeb.\nMiks ma abi ei küsinud või kellegagi sellest ei rääkinud, välja arvatud see üks sõbranna? Ma tundsin, et mul ei ole kedagi, kes mind kuulaks. Läbisaamine perega oli pigem halb, nagu sellises eas noortel tihti olla võib. Koolipoolne tugi puudus absoluutselt. Tolleaegne psühhiaater ja psühholoog jätsid mulle omakorda piraka vaimse trauma, mille lahtipakkimine on olnud veel pikem protsess ning mille tõttu pelgasin aastaid vaimse tervise arste. Paari näitena – mu psühholoog pakkus, et äkki ma “olengi imelik”, mistõttu mind koolis kiusatakse ning psühhiaater solgutas mind üsna valimatult erinevatele väga kangetele ravimitele ning neilt maha. Sellisest asjast, nagu võõrutusperiood, ei olnud ta vist teadlik. Õnneks ma ise tol ajal juba olin. Ühesõnaga nägin enda ümber vaid suurt süüdistamist ning tundsin end täiesti üksi.\nJagan oma lugu seepärast, et seksuaalne vägivald ei näe alati välja nagu kommionu valges kaubikus või mingi rõvedik pimedal tänaval. Tihti rajatakse sellele teed vägagi peene vaimse vägivallaga – nii, et ohver jääb küsima ja endas kahtlema, et aga kas ta siis küsis ja tahtis seda. Ja kas ta äkki ikkagi on ise süüdi. Tegelikult ei ole. Kunagi ei ole. Ja seksuaalne vägivald ei tähenda ainult seda, kui majapeol purjus neiuga askeldama kavatsed hakata. See tähendab ka seda, kui manipuleerid, keelitad ja ähvardad teise inimese tegema või kannatama asju, mida ta ei soovi. Selliste asjade mõistmise suunas on meil nii riigi kui ka ühiskonnana veel pikk maa minna.\nKui olin 13.–14. eluaasta vahel, sõitsin alati bussiga kooli. Ühel päeval astus bussi püsisõitjate sekka üks noormees, keda ma varem näinud ei olnud. Minu kõrval olev ostekoht oli vaba, sest olin harjunud koolikotti süles hoidma. Olgugi, et bussis oli palju vabu istekohti, istus ta pikkemalt mõtlemata minu kõrvale. Kuna lugesin kuulsat ja tunnustatud psühholoogiaraamatut arvasin, et ta tahab seda minu kõrvalt ka lugeda ja kallutasin raamatut, et ta paremini näeks. Sõidu ajal hakkas ta mulle aga üha lähemale nihkuma ja varsti olin tema ja bussi seina vahele litsutud. Peagi hakkas ta ka mu küünarnukki mudima ja sügavalt hingama. Kui pidin bussist lahkuma, ei tulnud ta minu küsimise peale eest ära ja pidin temast mööda trügima. Järgmisel päeval oli see juhtum juba unuenud ja võtsin jälle vanast harjumusest kotti sülle ja koht jäi jälle vabaks. See sama mees istus minu kõrvale taas ja juhtus see, mis enne: mees surus mind vastu bussi seina ja mudis küünarnukki kõvemini kui enne. Jällegi pidin temast mööda trügima. Rohkem ma seda meest ei näinud. Päris traumat ma ei saanud, aga väga ebamugav oli küll. Enam kohta enda kõrval võimalusel vabana ei hoia.


Avis Rapla alustas uuel aastal vana hea hooga – Raplamaa Sõnumid\n02.01.17, kohtus AVIS Rapla korvpallimeeskond Triobet Balti liigas Jurmala/Fenikss meeskonnaga. Uue aastanumbri esimene mäng toimus Läti kuurortlinnas Jurmalas, meeskonda oli kaasa toetama sõitnud korralik armee fänne, kes ei pidanud meie meeskonnas pettuma. Siin kohal tahame ennem mängu kirjeldust tänada kõiki fänne ja fänniklubi esindajaid, kes Läti kaasa sõitsid, te olete lihtsalt parimad ja ilma Teieta oleks mäng olnud kordades raskem.\nPoolajalt naastes suutis AVIS Rapla meeskond oma mängurütmi taastada ning järk-järgult vahet vähendada. Thomas van der Marsi kuus järjestikkust punkti ja Rasham Suareze korv vähendasid vahe enne otsustavad veerandaega minimaalseks (43:42).\nViimasel kümnel minutil vastastele sõnaõigust ei antud. Mängu otsustas raplakate 9-0 spurt, millega haarati initsiatiiv kindlalt endale. Kuigi Jurmala meeskond võitles visalt, suutsid raplakad hoida külma närvi ning otsustavatel hetkedel oma visked ära panna. Lõpetuseks kindel, kuid raske võit, mis tõstis raplakad taas Triobet Balti liiga A-alagrupis esimesele kohale seitsme võidu ja kahe kaotuse kõrval.\nPõnevust täis lahing BC Kalev/Cramoga lõppes külal... Reede, 3. märtsi õhtul kohtus Avis Rapla meeskond kodusaalis BC Kalev/Cramoga. Käesoleva hooaja teine ja viimane kohtumine Alexela korvpalli meistrili...\nTriobet Balti liiga hooaeg selleks aastaks läbi! Teisipäeval, 21.02, mängis AVIS Rapla Triobet Balti liigas kaheksandikfinaali kordumiskohtumise Valmiera/Ordo meeskonnaga. Valitseval Läti meistrile k...\nJaga:Click to share on Facebook (Opens in new window)Click to share on Twitter (Opens in new window)Share on Skype (Opens in new window) Avis Rapla Viimased uudised Raplamaa JK suutis Welcole vastu seista 85 minutit Võidupühale eelnev tööpäev on kolme tunni võrra lühem Maavalitsuse ülesannete ülemineku otsustavad praegused volikogud Maakonda tuli kaks „EestiMAA Heaks“ teenetemärki Kuimetsa küla inimesed arutasid liikumist Kose valda Raplasse rajatakse energeetiliselt võimas labürint Sakslased väntavad filmi Hageri tüdruku teekonnast laulupeole Arhiiv


Kas Inglismaa tõestas, et neis on tšempioni ainest?\nKaarel Täll, 13. juuni 2021 18:34\nPÕHIMEHED: Inglismaa koondise peatreener Gareth Southgate ja kapten Harry Kane loodavad tiimi viia esimese EM-tiitlini.\nInglismaa jalgpallikoondis läheb ikka ja jälle suurturniirile kõrgete ootustega, mida nende kohalikule meediale meeldib võimendada. Seekord kütavad lootusi üles ka kihlveokontorid, kes pidasid Inglismaad EMi eel peaaegu sama suureks favoriidiks kui Prantsusmaad.\nHorvaatiale tehti avalahingus 1 : 0 tuul alla. Kolm punkti on kirjas ja kuna grupis on veel Šotimaa ja Tšehhi, siis võib eeldada, et inglaste esimene missioon ehk alagrupist edasi pääsemine on enamvähem täidetud. Proovime veidi mõelda, kas seninähtu põhjal on neis tõesti ainest võita jalgpalli sünnimaale ajaloo esimene EM-tiitel.\nJalgpalli EMi blogi | Holland ja Ukraina pakkusid senise EMi põnevaima lahingu! Inglismaa murdis maha Horvaatia\nKolm põhjust, miks toetada EMil Põhja-Makedooniat. Riiki, kus juunis elatakse vaid jalgpalli nimel\nChristian Eriksen haiglast: mul on tunne, et tahaks juba trenni minna\nLõuna-Ameerika meistrivõistlused toimuvad sagedastest koroonajuhtumistest hoolimata. Argentiinlane Õhtulehele: „Rahva tervisele eelistatakse tsirkust!“


Elering - Lembit Vali rääkis Energiafoorumil elektriturust\nTäna, 5. mail esines Põhivõrgu juhatuse esimees Lembit Vali Eesti Energia energianädala avaürituseks olnud Energiafoorumil. Seekordne foorum kandis pealkirja Kuidas teha elektriturgu?\nVali ettekanne andis lühikese ülevaate sellest, millist rolli Põhivõrk elektriturul kannab, mis on täna juba turu tekkeks meie riigis olemas ning mis tuleb kindlasti veel ära teha enne, kui saame rääkida vabast ja hästi toimivast elektriturust. Samuti tutvustas Vali neid projekte, mis juba on siinse regiooni põhivõrguettevõtjate poolt elektrituru ettevalmistamiseks algatatud. Põhivõrk on elektriturul elektrit üle kandev ja sellega kauplemist võimaldav turuplats. Turuplatsina peab Põhivõrk juhtima elektriülekande piiranguid võrgus ja turul, korraldades turuosaliste vahel ülekandevõimsuste oksjoneid. Samuti peab Põhivõrk tagama turu vajadustele vastava ülekandevõrgu olemasolu ning jälgima turureeglite täitmist kõigi turuosaliste poolt. Elektrituru toimimiseks on täna Eestis olemas nii mõndagi – meil on olemas huvitatud turuosalised (tootjad, bilansihaldurid, kauplejad ja tarbijad), samuti on olemas ühine tahe luua efektiivselt toimiv avatud turg. Turust rääkides peame aga silmas pidama, et avatud elektriturg ei saa kunagi vaid riigi piires toimima, tingimata peab turuplats olema suurem (Baltikumi hõlmav, veelgi suurem?). Seetõttu on hea koostöö naaberriikide põhivõrguettevõtjate vahel elektrituru arendamiseks ülioluline. Tõhusaks elektrituru toimimiseks avatud turul on paljud eeltingimused tänaseks täidetud, kuid mitmed võtmekohad peavad lähiaastatel veel paika saama. Üheks prioriteediks peab tõusma ühtsete turureeglite väljatöötamine erinevates riikides. Tööle tuleb saada elektribörs ning kujundada ühine seisukohast Euroopa Liidu välistest riikidest tuleva elektri suhtes. Samuti peaks saama lähiaastail täiendust välisühenduste võimsus ning ka turuosalisi peaks tulema juurde, et kriitiline mass tegijaid turul kokku saada. Kuigi paljud otsused elektrituru efektiivse toimimise tagamiseks on täna veel tegemata, on piirkonna põhivõrgud algatanud juba mitu sellesuunalist tegevust. Märkimist väärib: Nord Pooli laienemine Baltikumi, põhivõrkude ja regulaatorite töörühma Mini-Foradel ühtsete turureeglite väljatöötamine, Nordeli ja Baltso ühisuuring uute ühenduste loomiseks, Estlink2 eeluuringud, Harku-Riia liinitrassi uuringud, Poola-Leedu ja Leedu-Rootsi alalisvoolu ühenduste uuringud ja siseriiklike võrkude arendus vastavalt turu vajadustele.


Igapäevaselt olulisi abivahendeid saab taas kulleriga koju tellida | Liigume\nToimetas Silja Paavle, 23. märts 2021 12:59\nIgapäevaselt olulisi abivahendeid saab taas kulleriga koju tellidaFoto: Erakogu\nSeoses koroonaviiruse suure levikuga on taas võimalik igapäevaselt olulisi abivahendeid koju tellida, et tõkestada viiruse levikut riskirühmas.Eesti suurima abivahendikeskuse Invaru juhtivterapeut Kadri Lemberg selgitas, et üle Eesti külastab abivahendikeskust igal kuul ligi 10 000 abivajajat, kellest 80% kuulub praegu kõrgenenud levikuga viiruse peamisesse riskigruppi.\n“Kuigi e-tellimine on kõikjal laialt kasutusel, tekkis meil nüüd tänu sotsiaalkindlustusametile võimalus pakkuda abivahendeid riikliku soodustusega ka e-tellimusena,” rääkis Lemberg. “E-tellimise võimalus aitab vähendada abivahendikeskuse külastamise vajadust ja seega viiruse võimalikku levikut”\nSeega on nüüd võimalik tellida ka riikliku soodustuse alusel kulleriga koju erinevaid uriinipidamatuse ja nahahooldusvahendeid, näiteks mähkmeid, aluslinasid, fikseerivaid pükse, kateetreid ja uriinikotte. Samuti saab riikliku soodustuse alusel tellida koju erinevaid põetustooteid nagu söögipõlled, pesukindad, niisked salvrätid, juustepesumütsid, nahahooldusvahendid või madratsid.\nLisaks saab osta ja tellida koju kõiki täishinnaga abivahendeid, näiteks ratastoole, tualetiabivahendeid, tugiraame, vannitoa abivahendeid, karke ja keppe, riietumiseks, söömiseks ja võimlemiseks mõeldud abivahendeid ning imikute hooldamiseks mõeldud abivahendeid.\nEelpool nimetatud riikliku soodustusega ja täishinnaga abivahendeid saab kullerteenuse vahendusel vaid osta. Erandiks on siinkohal funktsionaalsed voodid, mille soodustingimustel üürimist ja kättetoimetamist võimaldab abivahendikeskus ka e-tellimusena. Muid üürivahendeid kulleriga koju tellida pole Lembergi sõnul võimalik.\nAbivahendid koju telefoni või e-kirja teel\nVajalikud abivahendid saab tööpäeviti tellida kulleriga koju abivahendikeskuse infotelefoni 605 4180 või e-kirja teel aadressil tellimus@invaru.ee. Invaru juhtivterapeut Kadri Lemberg lisab, et e-kirja teel tellides tuleb kindlasti märkida abivahendite tellija ees- ja perekonnanimi, isikukood, e-posti aadress ja telefoninumber ning lisada juurde abivahendi tõend, kui soovitakse soetada abivahend riikliku soodustuse alusel. Samuti tuleb panna võimalikult täpselt kirja soovitud vahendid ja nende kogused ning kohaletoimetamise aadress.\nKui tellija andmed erinevad abivahendite kasutaja andmetest, siis tuleb e-kirjas ära märkida ka abivahendi kasutaja isikukood ning ees- ja perekonnanimi.\nTellimused viiakse inimestele koju kätte kõikjale üle Eesti ning selle eest lisandub arvele transporditasu 6.90 eurot. Telefoni teel tellides saab Lembergi sõnul abivahendite ja e-tellimise teenuse kohta rohkem infot ja nõu küsida.\nLemberg selgitab, et sotsiaalkindlustusameti nõuete kohaselt on vaja riikliku soodustuse rakendamiseks tuvastada ostu sooritaja - seda tehakse digitaalselt. “Selleks saadetakse abivahendi tellija e-postile pärast tellimuse vormistamist arve, mis tuleb digiallkirjastada ja Invarule tagasi saata,” kirjeldas Lemberg.\nKümme abivahendikeskust üle Eesti teenindavad ka kohapeal\nLisaks kullerteenuse võimalusele jätkub abivajajate teenindamine ka kümnes Invaru abivahendikeskuses üle Eesti, kus järgitakse Terviseameti poolt kehtestatud nõudeid, et tagada ohutu teenindamine. Abivahendikeskus palub ka oma külastajatel esindustes kanda maski. Invaru abivahendikeskused üle Eesti on avatud tavapärastel aegadel, samuti toimib tavapäraselt nii abivahendite remont kui ka transport. Keerukamate abivahendite vajaduse puhul toimuvad jätkuvalt ka terapeutide ja tehnikute nõustamised eelnevalt kokkulepitud aegadel.


Anija mõis asub Tallinna lähedal, umbes 40 km-l Kehra poole sõites. Anija mõisas majandab SA Anija Mõisa Haldus, mis on loodud Anija valla poolt. Anija mõisa kodulehelt saab päris põhjaliku ülevaate mõisa ajaloost ja seega ei hakka seda siia ümber kirjutama.\nPeahoone esifassaad 2015. aastal\nMõis on olnud omal ajal piirkonna suurimaid ning olnud erinevate aadliperekondade omanduses (von Zoege, von Fersen, von Knorring, Stael von Holstein, von Ungern-Sternberg).\nÜks esimese korruse tubadest 2015. aastal\nSaal enne renoveerimist\nEsimesel korrusel paiknev suur saal enne renoveerimist. Pilt on tehtud 2015. aastal. Algselt olid mõisa saalis kahhelahjud, kuid 50-ndatel toimunud remondi käigus asendati need plekkahjudega. Tänaseks on mõisa saal saanud uue värvikihi ja on nüüd heledamas toonis.\nTeisel korruse vaade läbi tubade\nLaemaaling esimesel korrusel\nTänaseni säilinud mõisahoone valmis Matthias Georg Stael von Holsteini ajal, 1801. aastal ning varaklassitsistlikus stiilis.\nViimased omanikud olid Ungern-Sternbergid ning kõige viimaseks mõisaomanikuks jäi Dina Mary Charlotte Elise von Wahl.\nPõhikorruseks on esimene korrus, seal paiknevad esinduslikumad ruumid ning suur saal, teisele korrusele viib fuajeest puidust trepp. Teise korruse ruumid on väiksemad ja madalamad. Mõisa peahoonest vasakul tiival asub ühekorruseline ehitis, mis omal ajal oli mõisa köök, praegu asub seal kohvik. Tagafassaadil olev veranda on lisatud hoonele 19. sajandi lõpus või 20. sajandi alguses. Endisaegsetest hoonetest on säilinud veel meierei, karjakastell, moonakatemaja, aidahoone, aednikumaja, valitsejamaja. Anija mõisal oli ka kaks karjamõisa - Lilli ja Mullikmäe\nAnija park on ligi 17 ha suur. Pargi kõige varasem osa oli härrastemaja vahetus ümbruses. Mõisamaja ees oli ovaalne muruväljak ringtee, põõsaste ja lillegruppidega. Väljaku äärde jäi ka tiik. Peahoone taga asus täiesti suletud barokkaed. Inglise stiilis pargi loomisaeg langeb tõenäoliselt 19. sajandi viimasesse ja 20. sajandi algusesse. Põhiline looduslik park kujundati välja 20. sajandi aluses ning kahte pargiosa ei püütudki omavahel siduda. Uus pargiosa isoleeriti ümbritsevast maastikust ligi 2 m raudkivist (osaliselt ka paekivi) müüriga. Härrastemaja tagafassaadile jääva pargi võis jaotada kahte ossa. Vanemas maja läheduses olevas osas kujundati ilu- ja viljapuuaed- mis on seal ka praegu. Peahoone taha rajati lillepeenraid, istutati roose. Viljapuuaed, kasvuhoonete kompleks ja aednikumaja jäid aiafassaadi paremale tiivale. Pargi tagaosas asub pargi keskel suur lehtpuude segagrupp, parki läbis jalgtee, mis viis aiapaviljoni juurde.\nVaade tagafassaadile ja seal asunud verandale. 2020. aastal veranda renoveeriti ja nüüd on verandal ees aknad.\nVeranda interjöör 2015. aastal\nAnija mõisa moonakatemaja\nPeale mõisa võõrandamist on mõisa peahoones olnud kaks perioodi kool - 1924. aastal kolis peahoonesse kohalik algkool. Peale selle on peahoones olnud ka kohaliku sohvoosi keskus, raamatukogu jms. Kool suleti lõplikult 2002. aastal, tol ajal oli mõisahoones ka lasteaed. Tänasel päeval on mõisa kogunenud hulk erinevaid teenusepakkujaid, sealt võib leida raamatukogu, laste mängutoa, muuseuminurga, käsitöötoa, mõisas toimuvad väiksemat sorti laadad, kontserdid, kinoõhtud, teatrietendused. Ruume saab rentida erinevateks sündmusteks. Mõis on olnud avatud ka Unustatud mõisate külastuspäevade aegu. Mõisas toimuvatel sündmustel saab silma peal hoida kas läbi nende kodulehe või lisada Facebookis nad oma sõbraks. 2020. aasta augustis avati peahoone peale renoveerimist ning seda on võimalik igapäevaselt külastada.\nAnija mõis on tuntud ka tänu E. Vilde romaanile "Kui Anija mehed Tallinnas käisid". 1858. aasta suvel nõudsid Anija mõisa talupojad koormiste vähendamist. Saamata mõisalt õigust, läksid seda Tallinnasse otsima, kuid see lõppes talupoegade jaoks julma peksuga.\nMuinsukaitseameti register, Anija mõisa ajalooline õiend\nRahvusarhiivi kinnistute register. Anija\nVaata ka Anija mõisa linnulennult, koos lühikese tutvustava ajaloovideoga


Torma vallavanem sigade matmispaigast: levib nõrk lõhn ja pinnas lainetab | Õhtuleht\nMaarius Suviste, 30. oktoober 2015 07:00\nMATMISPAIK: Just niimoodi valmistati tänavu augustis ette hukatud sigade matmispaika Torma vallas. Foto: Aldo Luud\n"Nõrka lehka levib. Pinnas lainetab korralikult – lagunemine käib täie hooga," ütleb Torma vallavanem Triin Pärsim hukatud sigade matmispaiga olukorda kirjeldades. Veterinaar- ja toiduameti teatel on piirkonna põhja- ja pinnavee näitajad stabiilsed.\nMeenutuseks: Torma valla prügila külje alla maeti Puurmanni valla seafarmis katku tõttu hukatud üle 6000 sea (300 tonni). Sead maeti kohalike vastuseisust hoolimata. Korjuseid vedava auto kastist nirises teele sigade kehavedelikke; osa seakehasid tõusis mõne aja möödudes lagunemisprotsessi tõttu maapinnale.\n"Matmispaik on piiratud aiaga ja kaetud kilega. Nõrka lõhna levib. Pinnas lainetab korralikult – lagunemine käib täie hooga," ütleb vallavanem Triin Pärsim.\nKüsimus | Kas sigade matmine Torma prügilasse hakkab ohustama piirkonna elukvaliteeti?\nVeterinaarkeskuse juht: süsihappegaasiga hukkamine on üks leebemaid, sead jäävad magama…


20.03.10219 (2006) YRO arvustab USA valitsuse käitumist lääne-shoshoni rahvaga - Maavalla Koda\n20.03.10219 (2006) YRO arvustab USA valitsuse käitumist lääne-shoshoni rahvaga\nYRO rassilise ahistamise kaotamise komitee arvustas USA valitsuse käitumist lääne-shoshoni põlisrahvaga Nevadas ja nõudis USA valitsuselt põlisrahva vastu suunatud tegevuse lõpetamist, kirjutas Survival Intenational.\nUSA valitsus on mitmeid aastaid väitnud, et ligi 90% Lääne-Shoshoni maadest kuuluvad riigile. Kõnealune maa hõlmab umbes 24 miljonit hektarit Nevada, Idaho, Utah’ ja California osariigis. Lääne-shoshoni õigusi maale, mida see rahvas tänapäeval jätkuvalt kasutab, hooldab ja asustab, tunnustas USA 10076. a. (1863) Ruby Valley Lepinguga.\nNyyd väidab USA, et need maad on avalikud ehk riigimaad ja kasutab neid osaliselt sõjaväe katsealadena, kullakaevandustena ja radioaktiivsete jäätmete ladustamiseks. Lääne-shoshoni inimestelt, kes seal karja peavad, on võimud korduvalt loomi ära võtnud ja määranud neile trahve.\nPärast YRO otsust ytles lääne-shoshon Joe Kennedy: „Meil on õigus kaitsta oma kodumaad ja lõpetada meie maa, vee ja õhu hävitamine USA valitsuse ja rahvusvaheliste korporatsioonide poolt. Olukord on äärmuslik ja me oleme rõõmsad, et YRO meiega nõustub. Meie inimesed on kannatanud tuumakatsetuste läbi rohkem kui kusagil mujal maailmas ja maa-aluseid katseid jätkatakse meie vastuseisust hoolimata. Me ei saa seda taluda – see maa, see õhk, see vesi on pyhad.”\nOma otsuses nõudis YRO komitee USA valitsuselt:\na) Peatada kõik plaanid erastada lääne-shoshoni rahva põliseid maid rahvusvahelistele tööstus- ja energiaettevõtetele.\nb) Loobuda kõigist plaanitud ja/või toimuvatest tegevustest mis puudutavad kuidagi loodusvarasid lääne-shoshoni rahva põlistel maadel, mida viiakse läbi ilma põlisrahvaga kooskõlastamata ja hoolimata nende vastuseisust.\nc) Lõpetada karjatamise trahvimine, keelualade ja maksude kehtestamine, hobuste ja koduloomade arestimine, jahipidamise, kalapyygi ja koriluse keelamine ning tyhistada kõik sel eesmärgil juba tehtud otsused, mis on mõjutanud lääne-shoshoni rahvast nende põlise maa kasutamisel.


Kuidas saada linnas Tallinn asukohta Tuleraua: Buss või Tramm | Moovit\nKuidas saada linnas Tallinn asukohta Tuleraua: Buss või Tramm?\nSuunajuhised asukohta Tuleraua, Tallinn, kasutades ühistransporti\nJärgnevad transpordiliinid on marsruutidega, mis mööduvad Tuleraua lähedusest\nAsukohast Restoran Viktoria 46 min\nAsukohast Uus Maailm 35 min\nAsukohast Amps 46 min\nKuidas saada Buss abil sihtpunkti Tuleraua?\nAsukohast Uus Maailm 39 min\nMillised on lähimad peatused sihtpunkti Tuleraua jõudmiseks?\nLähimad peatused sihtpunkti Tuleraua jõudmiseks on:\nPikaliiva on 534 meetrit, 7 min jalutuskäigu kaugusel.\nMillised Buss liinid peatuvad Tuleraua juures?\nNeed Buss liinid peatuvad Tuleraua juures: 21, 41.\nÜhistransport sihtkohta Tuleraua linnas Tallinn\nTahad teada, kuidas saada linnas Tallinn, Eesti sihtpunkti Tuleraua? Moovit aitab sul leida parimat viisi, kuidas saada sihtpunkti Tuleraua pakkudes sulle lähimast ühistranspordi peatusest samm-sammult suunajuhiseid.\nMoovit pakub tasuta kaarte ja live suunajuhiseid, et aidata sul linnas ringi liikuda. Vaata sõiduplaane, marsruute ja saa teada, kui kaua kulub sihtpunkti Tuleraua jõudmiseks.\nOtsid sihtpunktile Tuleraua lähimat peatust? Vaata nimekirja peatustest, mis on su sihtpunktile kõige lähemal: Tuleraua; Pikaliiva.\nSihtpunkti Tuleraua jõudmisel kuuluvad su valikusse Buss või Tramm. Nendel liinidel ja marsruutidel on läheduses peatused - Buss: 21, 41\nTahad näha, kas sa jõuaksid mõnda teist marsruuti kasutades varem kohale? Moovit aitab sul leida teisi marsruute ja aegu. Saa Mooviti äpi või veebilehe abil suunajuhiseid asukohta või asukohast Tuleraua.\nMuudame sihtpunkti Tuleraua sõitmise lihtsaks ning seetõttu on meil üle 460 miljoni kasutaja, sealhulgas kasutajad linnast Tallinn, kes peavad Moovitit parimaks ühistranspordi äpiks. Sul ei ole vaja laadida alla eraldi bussi äppi või rongi äppi. Moovit on sinu kõik ühes ühistranspordi äpp, mis aitab sul leida parimat bussi aega või rongi aega.\nSihtpunkti Tuleraua, Tallinn läheduses olevad vaatamisväärsused Tuleraua Bussipeatus Vovkjn Place Noorkuu 3 Pärnaõue mänguväljak H&M HQ club tanuma Printsu tee Tallinn - Tabasalu kergliiklustee Pikaliiva 88 Pikaliiva Sotka / Asko Šamaani Mets Kakumäe Õismäe Räga Pet City Buss nr 128 Kakumäe Selveri parkla Omniva pakiautomaat ( Kakumäe Selver ) Pikaliiva Grupp OÜ\nKuidas saada linnas Eesti ühistranspordiga populaarsete vaatamisväärsuste juurde Circle K Prisma Kaubanduskeskus Nõmme-Harku Terviserada Lepistiku peatus Sõpruse Ärimaja Restoran Viktoria Kohtla-Järve Nisu bussipeatus Supilinn Viimsi Tervis Spa Hotel Kroonuaia Sild Võru ROOTS Tallinna Majanduskool Pirita Terviserajad Mobi Jüri Vääna-Jõesuu rand Kaera PK Ilmarine Hotel\nLähimad peatused sihtpunkti Tuleraua linnas Tallinn\nBuss peatused, mis on kõige lähemal sihtpunktile Tuleraua, Tallinn\nLihtsam saada Tuleraua kasutades app!


Inimesed minu elust | Karuema Päevaraamat\n« Et mis värk siis tegelikult selle targaks saamisega on?…\nHulluse ja hulluse vahel – pildikesi sõbra abielust »\nInimesed minu elust\nPosted mai 6, 2008 by Karuema in emotsionaalne, inimene, isiklik, sõbrad.\tLisa kommentaar\nTäna on sünnipäev minu kunagisel pinginaabril Merlel. Kahjuks mul ei ole ei tema telefoni ega ka tema mailiaadressi, et talle helistada ja kõik ilus otse välja öelda (nii nagu ma näiteks Riina ja mõne teise vana hea sõbra puhul saan teha)…Elu on lihtsalt asju nii sättinud, et peale kaheksanda klassi lõpetamist on rajad eri suundadesse läinud…Aga ma mäletan iga kevad 6ndal mail, et tal on sünnipäev ja ma mõtlen ta peale, igal aastal sel ühel kindlal päeval…Ehk ta kunagi satub ka siia blogisse ja saab teada, et ma talle täna mõtlesin ja mõttes palju palju head ja ilusat soovisin.\nMerle oli kooliajal hästi ilus tüdruk, pruunide silmadega, lokkis juustega, ja mis kõige olulisem, lisaks ilule oli ta ka tark, tõepoolest hästi tark. Hinded olid tal ainult viied kogu aeg, aga ta oli ka nutikas, mitte selline tavaline tuupur, et häid hindeid saada. Merle oli ka hästi sportlik – mängis võrkpalli ja käis trennis. Ta oli tõeline poiste lemmik ja klassi esimene kaunitar vastuvaidlematult – alati koolipidudel esimesena tantsupõrandal ja poisid vesiste suudega järgi vahtimas…Mina olin selline inetu pardipoeg – haigete jalgadega ja seetõttu absoluutselt ebasportlik ja tüsedusele kalduv. Ning väga tark ma polnud ka, selline keskpärane. Ja praegu tagantjärele mõeldes – see oli tõesti imelik, et me sõbrad olime, et temasugune staar minusugusega üldse suhtles ja mind sõbraks ja pinginaabriks pidas. Ma arvan, et see oli sellepärast, et ta lihtsalt oli (ja on) ka väga hea ja armas inimene.\nMäletan, et kaks asja, milles ma füüsiliselt tahtsin alati Merle moodi olla, ja mis mul kunagi ei õnnestunud. Ma tahtsin, et mul oleks sellised jalad, kui Merlel olid, ja ma tahtsin ka suveti niisama pruuniks päevituda, kui Merle. Ja kumbki üritus mul ei õnnestunud 🙂 Mäletan, et kui me kahekesi koolist koju tulime ja minu seda pruuniks saamise soovi arutasime, siis me lausa tegime kindla strateegia, et kuidas see pruunistumine siis ikkagi peaks rohkem õnnestuma. Takkajärgi mõeldes oli see päris naljakas. Viimasel koosveedetud kevadel – kaheksanda klassi lõpus, lõpueksamiteks valmistudes veetsime päevi Järve rannas koos õppides, Merle aitas mind matemaatikas, ja ma ei mäleta, et mul oleks vaja olnud talle samaga vastata:) Arvan, et tänu Merle abile, sain ma mata eksami kaheksanda klassi lõpus lausa viiele tehtud. Tõeline kangelastegu minusuguse matakeenjuse puhul muidugi (vaata eelmist postitust keska mata lõpueksamist, mis enam sugugi nii särav saavutus polnud). Samast ajajärgust, kaheksaklassilise kooli ajal mata tundides oli mul ka teine matemaatika “tark mees taskus”, meie Väints, kellega mata tundides klassi eripära tõttu kõrvuti istusime (mina va loru ja lollpea siis kahe matageenjuse, Merle ja Väintsu vahel)…\nSellised mõtted siis seoses armsa sõbra ja pinginaabri sünnipäevaga. Virtuaalsele õnnesoovile lisatud minu oma tehtud pilt sinililledest Tabasalu pangalt paar nädalat tagasi.


Adenohüpofüüs - mis see on ja mille eest vastutab?\nVähesed inimesed teavad, et hüpofüüsi eesmise osa talitlushäirete tagajärjel tekivad mitmed haigused.\nKuid miks see juhtub ja millist rolli mängib adenohüpofüüs inimese keha arengus?\nMeie küsimused vastavad neile küsimustele..\nAdenohüpofüüs on seotud hüpofüüsi eesmisega, mis moodustab 70–80% kogumassist. Algselt moodustatakse see suuõõne tagumise seina epiteelist ja sellel on väikese kujuga piklik kuju. Embrüo parandamise protsessis suureneb adenohüpofüüs ja kiirustatakse diencephaloni.\nAdenohüpofüüs on seotud inimkeha kasvu ja arenguga.\nHüpofüüsi eesmine osa koosneb kahest killust:\nDistal - asub hüpofüüsi fossa.\nMuguljas - koosneb epiteeli nööridest, mis ulatuvad ülespoole ja on ühendatud hüpotalamuse lehtriga.\nEesmine lobe koosneb endokriinsetest näärmerakkudest - acidofiilsed ja basofiilsed.\nIga rakutüüp toodab oma hormooni..\nefektor (kasvuhormoon ja prolaktiin);\nAnalüüsime üksikasjalikumalt adenohüpofüüsi hormoone.\nSomatropiin (somatotroopne, STH) vastutab luustiku moodustamise, eriti torukujuliste luude kasvu eest. Koguneb nahaaluse rasva ja jaotab selle kehas. Hormoon moodustab valke. Somatropiin moodustab lihaskoe ja muudab selle võimsamaks. Osaleb ainevahetuses, stimuleerib insuliini ja kõhunäärme ainevahetusprotsesse.\nProlaktiin (luteotroopne, LTH) osaleb fertiilses funktsioonis. See mõjutab piimanäärmete arengut, valkude ja piima muude komponentide kombinatsioon, kiirendab piimatootmist. Hormooni sünteesitakse eri soost inimestel. LTH aktiveerib testosterooni tootmist ja moodustab suguelundeid. Vastutab sekundaarsete seksuaalsete omaduste, rasva ladestumise ja vanemlike instinktide eest. Prolaktiin mõjutab siseorganite kasvu ja arengut.\nKortikotropiin (adrenokortikotroopne, ACTH) aktiveerib neerupealise koore. ACTH mõjul toodetakse põhiosa kortikosteroide. Stimuleerib progesterooni, mineralokortikoidide ja östrogeeni sekretsiooni. ACTH osaleb pigmendi eraldamise protsessis.\nLutropiin (luteiniseeriv, LH) loob tingimused sugunäärmete korrektseks toimimiseks, aitab progesterooni ja testosterooni tootmisel. Naistel mõjutab lutropiin munasarjade ja ajutise näärme limaskesta, aktiveerib ovulatsiooni ja suurendab progesterooni ja östrogeeni ühendust sugunäärmete rakkudes. Meeste kehas kiirendab testosterooni sünteesi.\nTürotropiin (türeotroopne, TSH) on valk, mis koosneb kahest vormist α ja β. TSH aktiveerib kilpnääret, et eritada joodi sisaldavaid hormoone vastuvõetavas mahus. Keha vananemisprotsessiga kaasnevad türotropiini sekretsiooni häired ja selle hulk väheneb. Liigne hormoon häirib kilpnäärme funktsiooni ja struktuuri.\nFollitropiin (folliikuleid stimuleeriv, FSH) - aktiveerib folliikulite kasvu enne ovulatsiooni, suurendab suguhormoonide sekretsiooni. Stimuleerib seemnerakkude ja munandite kasvu, osaleb spermatogeneesi käivitamises. Suurendab östradiooli sünteesi eraldatud Sertoli rakkudes.\nNeerupealise koor - moodustab hormoone, mis kontrollivad ainevahetust, muudavad valgud süsivesikuteks, suurendavad keha vastupanuvõimet negatiivsetele mõjudele, kontrollivad soola metabolismi.\nKilpnääre - säilitab looduskeskkonna jaoks vajaliku sisekeskkonna püsivuse. Raud toodab hormoone, mille struktuur sisaldab joodi, ilma milleta pole keha toimimine võimatu.\nTestid - arendavad spermatosoide ja suguhormoonide sekretsiooni, mõjutades primaarseid ja sekundaarseid märke. Seemnetaimed toodavad lisaks signaalmolekulidele ka bioloogiliselt aktiivseid aineid.\nMunasarjad - täidavad mitmeid olulisi funktsioone. Näärmed on sugurakkude - folliikulite - ladustamise ja igakuise küpsemise koht. Munasarju iseloomustab suguhormoonide vabastamine vereringesse: östrogeen, progesteroon ja androgeen.\nNäärmete haigused on seotud orgaaniliste ühendite moodustumise katkestustega adenohüpofüüsis.\nÜks tavalisemaid ajukasvajaid on hüpofüüsi adenoom. Õnneks on kasvaja healoomuline ja ravitav..\nSellise kõrvalekalde kohta nagu Sheehani sündroom saate lugeda siit. Miks see patoloogia areneb sageli pärast sünnitust?\nOn haigusi, mille saab kindlaks teha patsiendi välimuse järgi. Akromegaalia on haigus, mis muudab inimese tundmatuseni. Kui olete huvitatud rohkem teada saama, lugege seda fotoartiklit..\nTervislikul inimesel on adenohüpofüüsil homogeenne struktuur. Selle kudede patoloogiliste muutustega ilmnevad mitmesugused healoomulised tihendid: adenoomid, tsüstid. Mõned neist võivad muutuda pahaloomuliseks. See tuvastatakse ultraheli ja tomograafiliste uuringute põhjal..\nAdenoom tekib siis, kui adenohüpofüüsirakud genereerivad suurt hulka hormoone.\nKasvaja võib kõige sagedamini esineda meestel ja naistel vanuses kakskümmend viis kuni viiskümmend aastat. Mõnikord diagnoositakse lastel.\nTihenemise suurus varieerub vahemikus 1-10 cm. Adenoomid jagunevad: hormoonaktiivseteks, mis väljenduvad endokriinsüsteemi häiretes, ja hormoonivabadeks.\nTsüst on väike mull, mille sees on vedelik. See on kaasasündinud ja omandatud. Enamik tihendeid ei häiri keha, vaid vajavad pidevat jälgimist. Väike osa hakkab tootma märkimisväärses koguses hormoone, mis on tulvil riketest elundite töös. Haigus mõjutab erinevas vanuses inimesi, eelistades naisi.\nEbapiisav ja suurenenud hormoonide tootmine provotseerib kasvajate arengut ja selle tagajärjel tõsiste patoloogiate avaldumist:\nAkromegaalia hääldatud tunnused\nHüpofüüsi kääbus - kasvuhormooni sünteesi ebaõnnestumine. See aeglustab luustiku, siseorganite luude kasvu ja viib hilise füüsilise arenguga. Lapsel on kasvupeetus kahe aasta pärast.\nSümbolite sündroomi tuvastatakse sagedamini noortel ja premenopausaalsetel naistel. Vähem levinud meestel, vanaduses daamidel ja noorukitel. See ilmneb ajuinfektsioonide korral pärast vigastusi, veresoontehaigusi ja kirurgilist sekkumist. Ilmneb keha nõrkus, pearinglus.\nHüpopituitarism on hormoonide tootmise rike hüpofüüsi eesmises osas. Lõpetab või vähendab ühe või mitme troopilise hormooni tootmist. Lapsel avaldub vaev aeglases arengus, aeglases arengus. Vanemas eas - sugutungi langus, häbeme- ja kaenlaaluste juuste puudumine, lihaskoe asendamine rasvaga. Veresuhkur ja vererõhk langevad. Märgitakse piimanäärmete ja suguelundite atroofiat.\nSheehani sündroom või hüpofüüsi sünnitusjärgne nekroos. Motiiv - raske verejooks, mille tagajärjeks on arteriaalne hüpotensioon. Haiguse tunnuseks on imetamise lõpetamine. Ülejäänud sümptomid ilmnevad mõne kuu või isegi aasta pärast. See on menstruatsiooni puudumine mitu perioodi, hüpotüreoidism.\nHüperkortikism või Itsenko-Cushingi sündroom on kortisooli suurenemine kehas. See ilmneb glükokortikoidide pikaajalisel kasutamisel kasvajate tõttu, mis tekivad adenohüpofüüsis. Samuti provotseerib neerupealiste adenoom, pahaloomulised kasvajad kopsudes ja kilpnäärmes. Peamised nähtavad haiguse tunnused on ebaühtlane rasvumine. Liigne keharasv ilmub näole, kaelale ja maole. Inimene kogeb pidevat väsimust, ärrituvust, lihaste nõrkust. Luud muutuvad habras. Naistel menstruatsioon lakkab ja ilmnevad liigsed kehakarvad.\nAkromegaaliat iseloomustab kasvuhormooni suurenenud moodustumine. Ilmub täiskasvanutel pärast keha kasvu lõppu. Haigusega täheldatakse näojoonte suurenemist: alalõug, nina, kõrvad, huuled, kulmud. Nagu ka jalgade, käte patoloogiline kasv. Peavalud ja liigesevalud, seksuaal- ja reproduktiivfunktsioonide häired on selle haiguse pidevad kaaslased.\nTürgi tühja sadula sündroom. Hüpofüüs paikneb hüpofüüsi fossa, mis asub Türgi sadula keskel. Kui hüpofüüs ei täida sätet täielikult, siseneb tserebrospinaalvedelik. Seda nähtust nimetatakse SPTS-ks. Selle tagajärjel väheneb hüpofüüsi suurus. Haigust võib seostada kaasasündinud patoloogia, kardiovaskulaarsete, hormonaalsete ja immuunhäiretega. Nagu ka traumaatilised ajuvigastused, põletikulised protsessid. Täheldatud nägemiskahjustus, tugev ärrituvus. Haigused mõjutavad sagedamini naisi, kellel on palju lapsi, kes on rasvunud pärast 35-aastast eluaastat..\nHüpofüüs on aju väga väike osa, kuid vastutab keha kõige olulisemate funktsioonide eest. Hüpofüüsi eesmised hormoonid mõjutavad inimese kasvu ja arengut ning reguleerivad ka kilpnääret.\nSelles artiklis saate lugeda hüpofüüsi peamiste kõrvalekallete tüüpe..\nEt mitte viia asja kirurgilise sekkumiseni, peaksite pöörduma spetsialisti poole, kui leiate 2-3 märki. Ta määrab vajalikud protseduurid ja määrab ravimeid..\nAdenohüpofüüs on üks keha olulisi organeid. Vaatamata oma väiksusele kontrollib see endokriinsüsteemi näärmeid, mis mitte ainult ei mõjuta inimese ainevahetust, elutähtsat aktiivsust ja tema välimust, vaid aitavad kaasa ka uue elu tekkimisele.\nInimdisainis on tõepoolest palju hämmastavaid lünki. Kui arvate, et teie Bodygraafi täpsustamine lõpeb profiili, kanali ja värava tasemel, siis võite vaadata pisut sügavamalt, jõuda muutujateni.


Vabariigi President Euroopa päeva tähistamisel Vabaduse väljakul | President\nVabariigi President Euroopa päeva tähistamisel Vabaduse väljakul\n© Euroopa Komisjoni Eesti esindus\nEuroopa päeval Vabaduse väljakul\nhead teiste rahvaste esindajad, kes te siin elate või Eestit kalliks peate,\nKaheksa päeva tagasi tähistasime siin Eestis ja veel üheksas riigis päeva, mil möödus 15 aastat hetkest, kui meist sai Euroopa Liidu liige. Täitus siht, mille võtsime kohe pärast oma iseseisvuse taastamist.\nJust hetk tagasi lõppes siin passimäng. Palju-palju võistkondi vastasid erinevates saatkondades küsimustele ja kogusid templeid. Suur osa neist olid kooliõpilased. Meie oma Eesti noored.\nKui nii mõelda – see on ju tore, et tegemist on vaid mänguga. Passidesse templite kogumine on midagi, mida minuvanused veel hästi mäletavad, kuigi mitte tingimata hea sõnaga. Teil see mälestus peaaegu puudub, kuigi olete seda vast kogenud Euroopast kaugemale reisides. On ju tüütu?\nTe olete noored, kes on kas terve või vähemalt väga suure osa oma elust elanud Euroopa Liidus. Te olete noored, kelle jaoks ööpäevane järjekord Leedu-Poola piiril on vahva lugu, mida isad ja vanaisad räägivad. Paljud teist ei mäleta sedagi, kuidas Eesti oli küll Euroopa Liidus, aga veel mitte Schengenis. Te olete noored, kelle jaoks semester mõnes teises Euroopa Liidu riigi gümnaasiumis või ülikoolis on täiesti loogiline osa haridusteest.\nMõned teist siin täna ehk töötavad Helsingis ja arvestavad enesestmõistetavana, et Soomest Tallinna saab puhta laevasõiduajaga, millele ei lisandu passikontrolli jaoks poolt tunnikest või rohkemgi kummalgi pool lahte. Teie jaoks ümberistumine Euroopa lennujaamades, reisides Itaaliasse või Portugali või Kanaari saartele, ei kätke endas vajadust arvestada piirikontrolliga. Teie jaoks on euro sama OMA ja sümboliseerib samamoodi meie ENDI väärtusi nagu kroon, mida 1992. aasta suvel esimest korda värisevates kätes hoidsime. Te ei kujuta ette, et Lätti poodi minnes peaks kõigepealt rahavahetajatele nii aega kui ka raha kulutama.\nTe olete noored, kelle jaoks Euroopa Liit tähendab eeskätt vabadust, lugupidamist teiste suhtes ja lõpmatut hulka valikuvõimalusi. Te olete noored, kelle jaoks rahvus – eestlus – ei ole määratud üksnes geograafiliselt, vaid veel tugevamini teie sees, teie südames, see on piirideta. Ja selle üle on põhjust rõõmu tunda.\nKuid Euroopa on tegelikult märksa rohkem, kui Euroopa Liit ja selle igapäevased, praktilised võimalused, mida oleme hakanud enesestmõistetavateks pidama. President Rüütel ütles Euroopa Liidu referendumi eelõhtul, 16 aasta eest: „Euroopa kultuuril, inimõigustel ning demokraatial põhinevad ühised väärtused ja sihid ühendavad rahvaid rohkem kui üksnes majanduslikud eelised. Eesti järgib neidsamu väärtusi ja püüdleb samade eesmärkide poole. Tahame elada turvaliselt ja jõukalt vabas demokraatlikus ühiskonnas.“\nPresident Rüütlil oli õigus. (RÕHUTADES:) Kultuuril, inimõigustel, demokraatial põhinevad ühised väärtused… Turvaliselt ja jõukalt vabas ja demokraatlikus ühiskonnas...\nEuroopa ei ole lihtsalt geograafiline ja poliitiline riikide ühendus, rahaliit, majandusühendus. Euroopa on väärtuste liit. Euroopa Liitu oleme kuulunud 15 aastat, Euroopasse oleme kuulunud kogu aeg.\nViimased 15 aastat sellest on olnud siiski meie ajaloo ilusaim aeg. See on olnud 15 aastat võimalust öelda oma sõna sekka Euroopa arengusse ja tulevikku. Me saame – koos teiste Euroopa Liidu riikidega – kujundada ise sellist Euroopat, nagu me õigeks peame.\nKui meile midagi ei meeldi, saame me minna ja sellest rääkida. Läbi rääkida, ka kaubelda, selgitada, otsustada. Me oleme Euroopa Liidus, läbi Euroopa lepingu, selle juba ette kokku leppinud, kuidas me omavahel asju arutame, omavahel vaidleme ja kokkuleppeid sõlmime. Selle kokkuleppe oluline osa on, et iga riigi elulised huvid on kaitstud, sõltumata selle riigi suurusest ja majanduslikust võimekusest. Kokku leppida, kogu Euroopa jaoks, saab ainult neis asjades, kus piisav ühisosa leidub. Kui ei leidu, siis ei tehta.\nSelline asjade korraldus võib tunduda aeglane või isegi ebapiisav, aga just nii saab Eesti hääl olla üks 28st, mitte 1400st, nagu oleks proportsionaalne vastavalt meie rahvaarvule.\nEuroopa Liit, oma ülesehitusega, võimendab Eesti sõna kaalu. See – võimendatud iseseisvus – on meile, kes me 50 aastat kannatasime iseseisvusetust ja okupatsiooni – Euroopa Liidus kõige tähtsam. Eesti Euroopa Liidus on märksa suveräänsem riik kui oleksime seda ilma Euroopa Liiduta. Sest just Euroopa Liidu lepingust tuleb see, et iga riik loeb.\nEuroopat ei maksa otsida kuskilt kaugelt. Euroopasse ei saa siit lennukiga lennata ega autoga sõita. Meie siin ise olemegi Euroopa. See Vabaduse väljak siin on Euroopa. Narva kaldapromenaad on Euroopa. Ööbikuoru vesioinas, Pärnu rand, Saaremaa kadakas ja Mulgi talud on Euroopa. Euroopa on nii neis Eesti kodudes, kus kõlab eesti keel kui ka neis, kus emad-isad räägivad oma lastega vene, ukraina, saksa või soome keeles.\nSoovin teile kaunist Euroopa päeva jätkumist nii siin Vabaduse platsil kui ka kõigis Eestimaa kodudes! Euroopa meie südames ja meie ümber tähendab, et elame vabas Eestis, sellises Eestis, nagu me okupatsiooniajal unistadagi ei osanud ja nagu me 90ndate alguses küll lootsime, aga sugugi enesestmõistetavaks tulevikuks ei pidanud!\nHead peo jätku!


Liikme suurus tais inimesi - Language switcher\nLiikme suurus tais inimesi, Täis- ja usaldusühing | Justiitsministeerium\nKeskpäeval kogunes mitusada inimest ülikooli suletud väravate ette, nõudes, et neid sisse lastaks. Riigikogu täiskogu istungil toetas ettepanekut 69 Riigikogu liiget, erapooletuks jäi kolm, vastu ei olnud keegi. Aja jooksul võis nime kasutusala kitseneda ja lõpuks püsima jääda vaid praeguse Eesti ala ning selle asukate tähistajana. Valdadega liideti ka mõisamaad , mis varem valdade alla ei kuulunud.\nSee asendati tahvliga, millel rõhutati, kui tähtis on tailastele jääda lojaalseks "riigile, usule, kuningale". Protestiliikumine on julgenud tõstatada tabuteema ehk kuningakoja kritiseerimist keelavad seadused ja meeleavaldajad andsid nädalavahetusel mõjuvõimsale kuninglikule nõukogule üle ka oma nõudmised.\nKui avalduse esitajaid on mitu, lisandub tasule alates teisest isikust tema allkirja kinnitamise tasu 6,35 eurot; dokumendi ärakirja sh digidokumendi ärakirja või väljavõtte, samuti väljatrüki kinnitamine — 3,19 eurot lehekülg, kuid kokku mitte rohkem kui 31,95 eurot; ettevõtjale tema kohta tehtud kandeotsuse või kohtumääruse notaribüroost väljastamine on ilma notaritasuta. Registrimenetlus Vastuvõetud dokumendid vaatab registripidaja läbi tavamenetluses viie tööpäeva jooksul, kiirmenetluses hiljemalt järgmisel tööpäeval. Kui esitatud dokumentides on puudusi, teeb registripidaja määruse, milles ta seadusele viidates näitab puudused täpselt ära ning annab tähtaja nende kõrvaldamiseks.\nSel juhul registrikannet ei tehta ega tagastata esitatud dokumente. Majandusaasta aruande kinnitavad osanikud.\nJuhul kui täisosanikuks on osaühing, aktsiaselts, tulundusühistu või mittetulundusühing, esitatakse kinnitatud majandusaasta aruanne koos vandeaudiitori aruandega, kui audiitorkontroll on kohustuslik, kasumi jaotamise või kahjumi katmise ettepanekuga ja müügitulu jaotusega registripidajale kuue kuu jooksul arvates majandusaasta lõppemisest.\nKoos majandusaasta aruandega esitatakse äriregistrile andmed jaotamisele kuuluva kasumiosa suuruse kohta või andmed kaetud kahjumi suuruse kohta, kui see teave ei ilmne majandusaasta aruandest. Majandusaasta aruanne ja sellega koos esitatavad dokumendid tuleb koostada ja esitada aruande koostamise ja esitamise keskkonnas.\nMõnes neist varastest, kuni Need nimetused käisid praeguse Eesti põhjaosa tolleaegse Eestimaa provintsi ja kubermangu kohtakuid Kujunevasse eesti kirjakeelde laenati nimi algselt Estimah, Esthi Mah alamsaksa või idaskandinaavia keelekujust Eestlaste asuala hakati sõnaga Eesti maa tähistama alates Samal ajal võeti kasutusele ka sõna eestlased ja eesti keel, mis asendasid varasemad omanimetused maarahvas ja maakeel. Enne Nõukogude okupatsiooni kasutati riigi nime ülesmärkimisel ka kirjakuju Eesti Wabariik.\nTais algasid suurmeeleavaldused valitsuse ja monarhia vastu\nVastupidi, siit saab järeldada, et sellisel inimesel on olnud vaja palgatööd teha. Kui isik varem töötas ja kaotas endast sõltumatul põhjusel töö, järeldub, et juhatuse liikmel on enesele elatise kindlustamiseks täpselt samasugused valikud nagu igal teisel palgatöötajal, sealhulgas on tal piisavalt aega uue töö otsimiseks ja valmisolek uue töö leidmisel tööle asuda.\nOlukorras, kus juhatuse liige tasu ei saa, ei kaitse juhatuse liikme staatus teda töise sissetuleku katkemise riski eest. Samuti on õiguskantsleri hinnangul väär argument, mille järgi võiksid juhatuse liikmed endale ise sissetuleku tagada. See väide lähtub eeldusest, et juhatuse liikme tegevust tuleb ja saab alati tasustada.\nSelline eeldus ei pea aga paika. Äriühingu juhtorgani liikmeks olekuga ei kaasne automaatselt õigust saada tasu.\nÕiguskantsler Ülle Madise pöördus firmajuhtide töötuskindlustuse osas riigikohtusse Õiguskantsler Ülle Madise pöördus firmajuhtide töötuskindlustuse osas riigikohtusse Õiguskantsler Ülle Madise pöördus riigikohtusse, et tunnistada äriühingu juhatuse liikme töötuna arvele võtmise piirang põhiseadusega vastuolus olevaks. Kuivõrd töötuskindlustussüsteem on sundkindlustus ja juhatuse liikme staatus ei vabasta sellesse maksete tegemist, samaaegselt kui riski realiseerudes ei ole võimalik hüve kasutada, siis riivab selline süsteem tugevalt omandipõhiõigust, seisab õiguskantsleri pöördumises riigikohtule. Piirangul on õiguskantsleri hinnangul ka suur ettevõtlust pärssiv mõju, kuna see muudab keerukaks uute ettevõtete loomise. Väikeettevõtte loomine muu püsiva sissetulekuta inimeste puhul on reeglina võimalik nõnda, et ettevõtluse algperiood ühildatakse palgatööga.\nPraeguseks on nad kautsjoni vastu vabastatud. Analüütikute sõnul on meeleavaldused kogunud hoogu sotsiaalmeedia oskusliku rakendamise tõttu.\nPrayut ütles, et võimud rakendavad meeleavaldajate vastu "pehmeid meetmeid", "kuna tegemist on lastega". Mitmes riigis, sealjuures Saksamaal ja Ühendriikides, koguneb Tai diasporaa, et väljendada meeleavaldajatega solidaarsust. Toimetaja: Marko Tooming.