Teostatavus- ja tasuvusuuringud, Teostatavuse strateegia kontrollimine\nAutomatiseerides arenduskeskkonna tühendamise ajutiste keskkondade abil. Selge ja põhjendatud ettevõtte strateegia võimaldab mitte ainult riskide vältimiseks, kasvupotentsiaali realiseerimiseks, ratsionaalselt kõrvaldada oma ressursid, vaid ka suurendada ärijuhilist. Jaotus vahendusettevõtete osalusel. Äriplaani arendatakse pikka aega, kõige sagedamini aastat, kuigi ajakava äri planeerimine võib olla oluliselt laiem.\nStrateegia arendamise nurgakivi on järgmised: Millised on välises keskkonnas mingeid muutusi kuna turg on muutunud mahu, struktuuri ja muude omaduste osas, mis on käitumine konkurentide turul, mis oma tegevuses võib olla oht, kuna tarnijad käituvad jne ; Millises suunas peaks organisatsiooni tootepoliitika arendama, et paremini vastata turu nõuetele milline on nõudlus kaupade järele ja milline River Trade strateegia selle Teostatavuse strateegia kontrollimine dünaamika, mis toob kaasa suurema osa kasumi ja mis on kahjumlik, Teostatavuse strateegia kontrollimine toode tuleks välja töötada ja milliseid omadusi tuleks kasutada, milliseid hinnakujundusmeetodeid tuleks kasutada jne : Millises suunas organisatsioon peaks minema milliseid tegevusi arendada, millised eesmärgid on tuleviku Teostatavuse strateegia kontrollimine määratletud, millised ressursid on vajalikud ja kuidas neid levitada, millised on ressursside allikad jne ; Kuidas teha tõeline uus organisatsioon kuidas rakendada kavandatud eesmärke, milliseid muutusi organisatsiooni tuleb läbi viia, milliseid meetodeid teiste kasutamine.\nMitte ainult võimalus realiseerida organisatsiooni suutlikkust, kuid teiselt poolt suure potentsiaali võimaldab teil laiendada võimalike strateegiate vahemikku, muuta need aktiivsemaks, solvavamaks. Organisatsiooni strateegia arendamise menetluse Teostatavuse strateegia kontrollimine on esialgse arenguprojekt.\nSee hõlmab reeglina konkreetsete turupiirkondade valikut, mille tegevust tuleks keskenduda; Kasutatud allika määramine ja kasutatud ressursside liik; kasutamiseks kavandatud tehnoloogiate loetelu koostamine; Tulevaste tegevuste meetodite, tööstusharude ja suundade valik, samuti toodetud toote liik. Agregaat on see organisatsiooni strateegia. Ettevõte ilma kasvustrateegiata on vaid varade kogum kohustustega koormatud varade kogum.\nNäiteks olem on nüüd tabel ja väli on nüüd veerg.\nSee on võimatu hinnata seda äri, kuna põhjal ärihindamise on analüüs ettevõtte võime kasumi ja majanduskasvu tagamiseks. Selge ja põhjendatud ettevõtte strateegia võimaldab mitte ainult riskide vältimiseks, kasvupotentsiaali realiseerimiseks, ratsionaalselt kõrvaldada oma ressursid, vaid ka suurendada ärijuhilist.\nSelge strateegilise planeerimise süsteemi loomine, juhtimise strateegiliste eesmärkide määratlemine ja nende saavutamise viisid on iga ettevõtte edukas edu.\nStrateegia valik algab strateegiliste alternatiivide analüüsiga. Seal on niinimetatud viite- või põhiliste kasvu strateegiate süsteem arengmis hõlmab peamisi strateegiate liiki, mida kontrollib praktikas ja valgustatud erilises kirjanduses.\nNeed strateegiad on seotud kogu organisatsiooniga ja peegeldavad erinevaid lähenemisviise ettevõtte majanduskasvule, mis on seotud ühe või mitme järgmise elemendi muutusega: toode, turg, tööstus, tehnoloogia. Olemasolevate toodete turundustegevuse tugevdamisel traditsioonilistel äriturgudel, et stabiliseerida või laiendada turgu. Eeltingimus : Kasvav paljulubav turg, suur maine firma, madal konkurents. Saavutusviisid: tarbimise suurendamine hinnalanguse kaudu, suurendada reklaamimeetmed Toote diferentseerimine, müügi süsteemi arendamine.\nIntegreeritud majanduskasvu strateegia. Ettevõtte laiendamine toimub uute struktuuride lisamisega või nende tõhustamise suurendamisega.\nSelle strateegia kohaselt toimub ettevõtte kasv tingitud tarnijate omandamisest või nende üle kontrolli suurendamise tõttu. Selle strateegia rakendamine vähendab sõltuvust tarnijatest ja toorainete ja komponentide kõikumishindadest aktsiate ostmine, leping. Mitmekesistamise strateegia. Mitmekesistamine on strateegia, mis on seotud äri strateegiliste tsoonide ja ettevõtte toorainevaliku põhilise muutusega. Sellisel juhul eraldatakse ettevõte algsetest tegevusvaldkondadest ja jätkub uutele.\nSelle põhjused on järgmised: Peatusturud Rahaline kasu Riski vähendamise mitmekesistamine on sageli ettevõtte sundstrateegia. Koos mitmekesistamisega saab ettevõte kasutada erinevaid strateegiaid erinevate strateegiliste äritsoonide kohta.\nKeskkonna kontsentrilise mitmekesistamise strateegia.\nHorisontaalse mitmekesistamise strateegia, mis on suunatud traditsioonilisele tarbijale. Sellisel juhul luuakse uus toode, nõudes uute tehnoloogiate, mis keskendub peamise toote tarbijale. Sihtotstarbelise vähendamise strateegia. Kõige pikem kohalolek sama toote turul muutmata. See on sunnitud strateegia. See viiakse läbi majanduslanguse ja kardinaalsete šokkide majanduses, mis toob kaasa tõsiseid muutusi turutingimustes, samuti kui organisatsioon vajab pärast pikaajalist kasvu jõudude ümberkorraldamist või tõhususe suurendamise vajaduse tõttu.\nVähendamise strateegia on see, et organisatsioon sulgeb või müüb ühe või mitu selle osakondade, filiaalide, tütarettevõtete. Vahendite säästmise ja mittetootlike kulude vähendamise eesmärk ebatõhusate linkide väljalülitamise tõttu. Praktikas kasutab ettevõte mitte ühtegi, vaid mitmeid strateegiaid peamiste strateegiliste äritsoonide jaoks. Olemasolevate strateegiate peamised strateegia valdkonnad on: kaupade turustamine turule; ettevõtte rahalise toetuse usaldusväärsus; tootevaliku uuendamine; Tootmise tehnoloogia arendamine.\nEttevõtluse strateegia väljatöötamine turul viiakse läbi mitmetes etappides, mille sisulisus ja sisu on järgmised. Esimeses etapis tuleks analüüs läbi viia väliskeskkond Ettevõtte toimimine ja selle tootmine ja tehnilised võimalused. Selleks on vaja: Läbi uuringu ettevõtte tegevuse turu ja selgitada suundumusi selle arengu; Hinnake ettevõtte ja Teostatavuse strateegia kontrollimine tootmist ja tehnilisi võimalusi ning analüüsima ettevõtte sisese reservide ja ressursside võimalusi selle tõhususe suurendamiseks: toimimine; Analüüsida ettevõtte väliskeskkonda.\nTeine etappstrateegia areng on seotud ettevõtte arengu peamiste probleemide eesmärkide määratlemisega. Selles etapis kokkuvõttes ettevõtte kvalitatiivseid eesmärke, võttes Üldine ja kvalitatiivselt ei ole väljendunud. Eesmärkide komplekt on omavahel seotud, need on määratud kvantitatiivselt väljendatud kujul süsteemi suurte näitajate majandusliku ja finantstegevuse, millele ettevõte püüab.\nKolmandas etapisettevõtete ronitud strateegiate väljatöötamisel on välja töötatud alternatiivsed võimalused ettevõtte arengule. Selleks kontrollitakse vastavust ettevõtte eesmärkide ja olemasolevate võimaluste vahel, selle ressursside potentsiaali.\nNeljas etapp- arengu strateegia hindamine ja valik. Praeguses etapis kontrollitakse seda eesmärgid ja arendasid nende saavutamise võimalusi. Arengustrateegia valik tehakse selliste kriteeriumide alusel: aeg lõppeesmärgi saavutamiseks; Jätkusuutlikkus konkurentide Teostatavuse strateegia kontrollimine rahaline tagatis; Risk.\nViies etapp- rakendamise programmi koostamine ja rakendamine. Selles etapis tuleb kõik valitud strateegia rakendamisega seotud tegevused teha nende konkreetne juhtimisstasanditel meetmete järjestuse ja täitmise järjestuse määratlus, st see etapp on taktikaline planeerimine valitud strateegia. Ühest küljest on strateegia vastuvõtmise alus juhtimislahendused ja teisele - ise räägib tulemusmitmemõõtmelised majanduslikud Teostatavuse strateegia kontrollimine ja parima võimaluse jaoks tehtud otsused.\nStrateegia erineb teistest programmidest, alatespraegused planeerimis- ja Teostatavuse strateegia kontrollimine. Strateegiat iseloomustab ettevõtte tegevuse lähenemisviisi keerukus, erinevalt äriplaanist ei ole selged ajutised piirid.\nEttevõtte strateegia sõltub selle etappidest eluringriikide turule ja väljavaated, ettevõtte turupositsioon, paljutõotavad võimalused.\nKeskkonna straategia loomine – Microsoft Power Platform - Power Platform | Microsoft Docs\nStrateegia väljatöötamise protsessi ei lõpetata viivitamatut tegutsemist. Tavaliselt lõpeb see üldiste suundade edendamise loomisega, mis tagab ettevõtte positsiooni kasvu ja tugevdamise. Strateegiat tuleks kasutada strateegiliste projektide, otsingumeetodite väljatöötamiseks. Strateegia roll otsingus keskendutakse esiteks teatud saitidele või võimalustele, teiseks, et kõrvaldada kõik muud võimalused strateegiaga kokkusobimatuks. Vajadus selle strateegia kaob niipea, kui tegelik sündmuste Binaarse valikuvoimaluse arvamus juhib organisatsiooni soovitud arengu.\nStrateegia rakendamise protsessi võib jagada kaheks Teostatavuse strateegia kontrollimine etapiks: a strateegiline planeerimisprotsess - strateegiate koostamise strateegiate väljatöötamine, mis ulatub põhilisest ettevõttestrateegiast ja lõpeb funktsionaalsete strateegiate ja üksikute projektidega; b protsess strateegiline juhtimine - Teatava strateegia rakendamine aja jooksul, ümberkujundada strateegiat uute olukordade valguses.\nTeema 5: Ettevõtte planeerimine Üksuse ja planeerimise põhimõtted Ettevõtluse juhtimise kõige olulisem funktsioon planeerib oma tegevust. Kulgturu kauplemise susteem on ettevõtte eesmärkide kindlaksmääramise protsess, mis on ette nähtud teatud aja jooksul saavutamiseks ning nende eesmärkide saavutamiseks. Planeerimine ühendab struktuuriüksused Ettevõtted on ühine eesmärk, pakub kõiki protsesse ühesuunaliste ja koordineerimise protsessides, mis võimaldab kõige paremini ja tõhusalt kasutada olemasolevaid ressursse, põhjalikult, kvalitatiivselt ja õigeaegselt lahendada erinevaid juhtimisülesandeid.\nKoos haldamise ja planeerimise üldpõhimõtetega on Binaarsed valikud indikaatorisusteemid konkreetsed planeerimise põhimõtted, nimelt: sihtmärgi orientatsioon, süsteemne, järjepidevuse, tasakaalu, optimaalsus ressursside kasutamise, Teostatavuse strateegia kontrollimine adekvaatsuse ja planeerimispunkti.\nKõige olulisem planeerimise põhimõte on eesmärkide valik ja põhjendused, lõppeesmärk, ettevõtte tulemused. On selge määratletud piiratud eesmärgid on allika planeerimise punkt. Üldiselt on ettevõtte viis peamist eesmärki või eesmärgi rühmad : Majanduslik ja majanduslik tulemuslike nõuete tõttu tootmissüsteemsotsiaalselt vajalike konkreetsete toodete väljastamine; Tootmine ja tehnoloogiline, kajastades ettevõtte peamist funktsionaalset eesmärki - teatavate nõuetekohase kvaliteediga toodete tootmist; Teaduslik ja tehniline, see tähendab pidevat teadusliku ja tehnoloogilise arengu kiirendust, mis realiseerub pidev täiustamine Tooted Teostatavuse Teostatavuse strateegia kontrollimine kontrollimine uuendused tehniline alus tootmine; Sotsiaalne - nii palju kui võimalik ettevõtte töötajate materiaalsete ja vaimsete vajaduste tagamine; Keskkonnahoid - tagada ressursside reprodutseeritavuse ja keskkonnasõbralike puhaste toodete tootmine.\nKavade tõhusus ja reaalsus sõltub suuresti rakendamise astmest süstemaatika põhimõte. See põhimõte näeb ette kõigi ettevõtete valdkondade planeerimise, kõik suundumused, muutused ja tagasiside oma süsteemis. Süsteemi lähenemisviisi tuleks kasutada planeeritud ülesannete põhjendamiseks ja lahendamiseks igal kontrolli tasandil. Süsteemi analüüsi kaudu saate sellistele olulistele küsimustele vastata järgmiselt: eesmärkide ja nende alluvuse määratlemine, võimalus leida alternatiivsed teed ja eesmärgid eesmärgid, müügitingimused, sotsiaalsed tagajärjed jms.\nOluline probleem ja realistliku planeerimise kaalukas eeltingimus on selle järjepidevuse tagamine.\nJärjepidevuse põhimõtetähendab: Toetus pideva planeerimise perspektiivi, moodustumise ja perioodiliste muudatuste planeerimise horisondi, mis sõltub üldise sotsiaal-poliitiliste ja majanduslike Kuidas Stock Optionsi saada, tempo teadusliku ja tehnoloogilise arengu tööstuse kestus juhtimisotsuste mõju, usaldusväärsus tuleviku eelnimetamine; Pikaajalise, keskmise suurusega ja lühiajaliste plaanide ühendamine; Paljutõotavate ja jooksvate plaanide õigeaegne korrektsioon, mis põhineb vastuvõetud signaalidel võrreldes välise piirkonna, majanduse kui tervikuna ja sisemise ettevõtte piires muutused majanduse tingimustes.\nÜks olulisemaid nõudeid planeeritud lahenduste jaoks on pakkuda kasutatud ressursside optimaalne kasutamine. Ettevõtete ressursside kasutamine peaks keskenduma turu vajadustele, tingimustele ja tingimustele, tootmise intensiivistamisele, teadusliku ja tehnoloogilise arengu kasutuselevõtule, nii puhtalt tootmise kui ka organisatsioonilise jms olemasolevate reservide maksimaalset rakendamist.\nPlaani oluline kvalitatiivne omadus on selle tasakaalustatud,see tähendab, et plaani omavahel seotud osade ja näitajate vahel on vajalik ja piisav kvantitatiivne kirjavahetus. Tasakaalustatud on plaanide põhjenduse kindlakstegemine, nende rakendamise tegelikkus. Peamine ilming on vastavus ressursside vajaduste ja sellise olemasolu vahel.\nPlaneerimissüsteemi piisavuse põhimõteseoses objekti ja tingimused oma tegevuse, siis väljub asjaolust, et kuna turukeskkond on ette nähtud pideva muutuse vahemikus tooteid ettevõtte, selle tootmise ja organisatsioonilise struktuuri, tehnoloogiate ja tootmise tegurid, kuna planeerimise meetodid Kavade indikaatorid ja vaheseinad, nende arenguprotsessi korraldamine toimub vajaduse korral pideva läbivaatamisega pideva läbivaatamise korral parandatud või põhiliselt uute meetodite ja planeerimise menetluste raames.\nSõltuvalt kestusest planeeritud periood Planeerimine on jagatud paljutõotavaks ja praeguseks. Perspektiiviplaneerimineettevõte hõlmab pikaajalise strateegilise ja keskmise tähtajaga. Sõltuvalt planeerimise horisondist töötatakse välja paljutõotav plaan erineva detaili kraadiga.


Turismi suurprojektide arendamiseks taotletakse 275 miljonit - Äripäev\nTurismi suurprojektide arendamiseks taotletakse 275 miljonit\n30. märts 2009, 15:36\nEAS lõpetas 25. märtsil ettevõtjate\nturismitoodete arendamise suurprojektide vastuvõtu. Euroopa Regionaalarengu\nFondist kaasrahastatava toetusprogrammi taotlusvooru esitati kokku 7 taotlust\nkogumahus 275 miljonit krooni.\nVooru eelarve on 200 miljonit krooni ja rahastamisotsused tulevad hiljemalt 19. juuniks, teatas EAS.\n„Meie uuringute andmetel on kaugematel turgudel probleemiks Eesti vähene tuntus, lähiriikide puhul on põhiküsimuseks, kuidas suurendada korduvkülastusi. Head suurprojektid aitavad Eestit kaugemal reklaamida ning annavad külastajatele põhjust ka siia tagasi tulla,“ sõnas EASi turismiarenduskeskuse direktor Tarmo Mutso.\nTurismi tootearenduse suurprojektide programmi eesmärk on toetada investeeringuid rahvusvaheliselt huvi äratavatesse turismiobjektidesse, näiteks teemaparkidesse ning rahvuslikul eripäral ja traditsioonidel tuginevatesse atraktsioonidesse. Minimaalne toetussumma on 30 ja maksimaalne 50 miljonit krooni.\nTaotlusi laekus kõikjalt, nii Põhja-, Lõuna- kui ka Lääne Eestist. Taotluse esitanud ettevõtted plaanivad investeeringuid turismivaldkonda kokku enam kui 900 miljoni krooni ulatuses. Sellest 30% ulatuses saab küsida toetust, ülejäänud 70% tuleb katta omafinantseeringuga.\nEsitatud taotluste hulgas on nii aktiivsele puhkusele, traditsioonidepõhisele teemapargile kui ka spaateenuste arendamisele keskendunud projektid. „Taotluste esmase ülevaatamise tulemusena võib taas tõdeda, et eelnõustamisel on taotluse kokkupanekus suur roll, seetõttu soovitan kõigil toetusehuvilistel enne oma projektide esitamist kindlasti lähima maakondliku arenduskeskuse või siis EASi poole pöörduda,“ lisas Mutso.\nLisaks teemaparkide ja atraktsioonide toetamisele pakub EAS tuge ka valdkondlikel huvidel, samuti Eesti ajalool, kultuuril ja loodusel põhinevate turismiteenuste väljaarendamiseks. Turismitoodete arendamise väikeprojektide programmist on võimalik toetust taotleda 1,5 miljonist kuni 5 miljoni kroonini, sama suure summa peab ettevõtja ka ise panustama.\n2008. aastal kasvas Eesti turismiteenuste eksport võrreldes 2007. aastaga Eesti Panga andmetel 9,3% ehk 1,5 miljardit krooni 17,6 miljardi kroonini. Turismiteenuste osatähtsus Eesti kaupade ja teenuste ekspordis oli 9,4% (2007. aastal 9,1%). Sissetuleva turismi tulemused olid Eestis mullu mõnevõrra paremad kui paljudes Euroopa riikides, kus kogu teise poolaasta jooksul turistide arv majanduslangusest tulenevalt vähenes. Eestis ööbis Statistikaameti andmetel 2008. aastal 1,97 miljonit välisturisti, mis on 3.7% võrra rohkem kui 2007. aastal. Neist 1,43 miljonit ööbis majutusettevõtetes ja 0,54 miljonit tasuta majutuses (tuttavate juures, oma suvilas või korteris).\n30. March 2009, 15:39


Holiday Home Strandby with a Fireplace 06 Jerup Taani - Hotellide suurimad allahindlused\nMajutuskoha Holiday Home Strandby with a Fireplace 06 allahindlus\nBratten Strand, Jerup, Taani, 9970 - Vaata kaardil\nRohkem majutuskohast Holiday Home Strandby with a Fireplace 06\nAsudes paigas Bratten Strand, on Holiday Home Strandby with a Fireplace 06 täiuslik koht, kus kogeda linna Jerup ja selle ümbruskonda. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde.\nVõimalused ja teenused, mida pakub Holiday Home Strandby with a Fireplace 06, tagavad külalistele meeldiva viibimise hotellis. Hotellikülalised võivad nautida kohapealseid võimalusi, nagu tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, parkla, lemmikloomad lubatud.\nKõigi majutuste tunnusjooneks on läbimõeldud valik mugavusi, et tagada külalistele võrratu heaolutunne. Hotellis on saadaval täielik loetelu puhkuseteenustest, sisaldades kümblustünn, saun. Holiday Home Strandby with a Fireplace 06 on Sinu sihtkoht Jerup kvaliteetse majutuse otsinguil.


Amber Group nimetab endiste Goldman Sachsi, Morgan Stanley juhtide rühma - krüptoPumpUudised - krüptoraha uudised\nAvaleht » cryptocurrency uudised » Amber Group nimetab endiste Goldman Sachsi ja Morgan Stanley juhtide rühma\nAmber Group nimetab endiste Goldman Sachsi ja Morgan Stanley juhtide rühma\nLugemine: 6 minVäljaandja: September 27, 2021\nRahanduse tulevik krüptos\nAmber Group - Crypto Finance'i värava pakkumine\nBy Stan Peterson Avaldatud 24. septembril 2021 Uuendatud 24. septembril 2021 2LC konkurss - võida 30,000 XNUMX dollarit Parim sisseost\npearaamat By Stan Peterson Avaldatud 24. septembril 2021 Uuendatud 24. septembril 2021\nJuhtiv ülemaailmne oskusteave ning ostu- ja müügifirma Amber Group on hiljuti läbinud rea kohtumisi, mis koosnevad mitmest kogenud juhist, kes on eelnevalt teinud koostööd Morgan Stanley ja Goldman Sachsiga. Nimetatud ametikohtade hulgas on ka Dimitrios Kavvathas strateegiajuhina (CSO), lisaks Todd Miller ja Sotirios Kavvathas vastavalt Ameerika ja Euroopa tegevjuhina (COO). Ettevõte on lisaks määranud oma Euroopa turule kolm administraatorit.\nDimitrios Kavvathas on varem töötanud Harmony Advisorsi investeerimisjuhi, Nomimsa tegevjuhi ja tegevjuhina ning Goldman Sachsi kaasosalisena, enamik hiljuti teeninud Aasia ja Vaikse ookeani väärtpaberite divisjoni kaasjuhatajana. Tema ülesanne kodanikuühiskonna organisatsioonina kehastab tegevjuhti Michael Wu abistamas ettevõtte maailmatehnika kujundamisel ja juhtimisel innukate tehingutega juhtimiskoha, regulatiivse kaasamise, litsentsimise jalajälje ja ostjatega.\nTodd Miller on varem olnud Morgan Stanley Global Macro ettevõtte divisjoni tegevjuht. Tema teadmised koosnevad ka juhtivatest kohtadest erinevates märkimisväärsetes rahaettevõtetes, mis on võrreldavad UBS, PricewaterhouseCooper ja Chase Manhattan Bank.\nSotirios Kavvathas omab intensiivseid andmeid ja asjatundlikkust siseauditi ja ohtude haldamisega toimetulekul ning on juhtinud BDO -d, KPMG -d ja Royal Bank of Scotlandi. Euroopa ja Ameerika juhtivtöötajatena maksavad iga Miller ja Kavvathas tõenäoliselt lisaks piirkondlikele kindlustuspoliisidele ja -protseduuridele kohalikul tasandil rakendatavate piirkondlike volitatud ja grupiehitiste kavandamise ja loomise kulud lisaks tegevuse tõhususe jälgimisele ja parandamisele.\nAllpool räägitakse kolmest piirkondlikust administraatorist, kelle kulud on Euroopa institutsionaalsete suhete loomine ja nende regulatiivsete jõupingutuste juhtimine.\nSophia Shlugeril on tohutu kogemus rahastamise ja analüüsi alal ning ta on olnud ametikohtadel Santander Investment Securitiesis, XP Investmentsis ja Goldman Sachsis.\nOlaf Ammermann on tuletisinstrumentide spetsialist, kes töötab Goldman Sachsis ja HSBC -s ning on spetsialiseerunud ettevõtete ja toodete täiustamise ristumiskohale.\nFrancesco Adiliberti on töötanud HSBC ja Goldman Sachsi tegevdirektori ametikohtadel, lisaks Nomisma ja Šveitsi krüptovahetuse tegevjuhi kohale.\nAmber Groupi tegevjuht ja kaasasutaja Michael Wu võivad kohtumistega väga rahule jääda ning on arvanud, et nende kasvav uudishimu krüpto vastu koos nende kinnitatud jälgimisdokumendiga maailma rahanduses on tõenäoliselt ettevõtte täienduseks.\nDimitrios oli enne Amberi liikmeks saamist asunud fintech -agentuurile Nomisma Holdings, mis oli tema esialgne sissetung krüptoraha maailma. Kolm aastat, mil ta fintech -agentuuris töötas, aitas tal lõpuks valida Amber Groupi. Dimitriose enda sõnul on ta jälginud Amber Groupi asutajate meeskonda „uudishimu, intriigide ja kasvava imetlusega algusest peale”.\nErinevalt Dimitriosest on see Todd Milleri esimene sissetung krüptorahamajja koos Amber Groupiga. Ta oli teeninud rahateenuste valdkonnas eelnevad 30 aastat, olles juhtivatel ametikohtadel Chase Manhattan Bankis, UBSis ja Morgan Stanley's kogu USA -s, Aasias ja Euroopas. Ta on tähelepanelikult näinud ülemaailmse rahapanoraami digitaalset ümberkujundamist koos finantsasutuse ja finantsettevõttega, kes on osanud oma isiklikku muutumist fintechist DeFi -ks.\nPaljud tavapärase finantseerimise veteranid ja rahastamispankurid on hakanud rändama krüptorahamajja, kuna krüptofinantseerimise pikem tähtaeg areneb pidevalt. Tegevjuht Michael Wu sõnul on see nihe, mida täiendab kasvav institutsionaalne vastuvõtmine, „veelgi suurem ja seda on juba mõnda aega üles ehitatud”.\nSee paneb aga imestama, kui arvestada endiste Morgan Stanley ja Goldman Sachsi veteranide viimaste kohtumistega. See ei tohiks olla esimene kord, kui ettevõte on määranud selliste pangandushiiglaste juhid, kuna Amber Group palkas endise Morgan Stanley Asia Derivatives juhi Jeffrey Wangi Ameerika juht.\nTegevjuht Wu lisas, et need täiendused näitavad Amber Groupi kohta puhkusekohana kõrgete teadmiste kõrval lisaks sellele, et krüptofondid on pikemaajalise finantseerimisega saavutanud. Wu sõnul muudavad Amber Groupi tavapärase finantstausta ja positsioneerimise krüptofinantsi väravaks grupist eristuvaks.\nAmber Group sai alguse Bloombergi, Goldman Sachsi ja Morgan Stanley rahandusspetsialistide käest 2017. aastal. Alates selle loomisest on kontsern võtnud sihiks tavapärase rahanduse ja krüptoraha maja vahelise augu ületamise, tuues kaasa tavapärase krüpteerimise. Agentuur käivitas julged plaanid asjatundlikkuse omandamiseks ja maailma kasvuks pärast seda, kui lõpetas oma 100 miljoni dollari suuruse B -seeria rahastamise selle 12 kuu alguses. Tegevjuht Wu sõnul on Amber Group koos kaheksa kuu jooksul lisanud rohkem kui 250 töötajat koos uusimate lisanditega, mis on kogu maailma tööjõudu tutvustanud 450 inimesele. Grupp positsioneerib end aktiivselt lisaväravate jaoks krüptofinantseerimise väravana.\nLoe artiklit: Cardano ralli peatub nutika lepingu käivitamisel uuesti\nPurunemine: Binance.com peatab Singapuris kohapeal kauplemise ja Fiati kanalid\nSecretum - SOLANA sõnumsiderakendus plokiahela ajastu jaoks\nWorththpadi protokolli ülevaade: detsentraliseeritud rahanduse põhipakkumiste ümberkujundamine\nBitcoini hinnaennustus: BTC langeb 45,000 312 dollarini, kui likvideerimised tõusevad tunniga XNUMX miljoni dollarini\nStan Peterson 340 artiklid Olles energiline osaleja Blockchaini maailmas, vaatan kogu aeg ette, et suhelda alternatiividega kohas, kus võiksin jagada oma armastust digitaalse transformatsiooni suunas. eelmine\nTutvustame MetaWarsi: strateegiline plokiahelal põhinev mäng Metaverses\nHiina keskpank väljastab üksikasjalikud krüpteerimisjuhised, krüptoturg muutub punaseks\nAutor: Stan Peterson Avaldatud 24. septembril 2021 Värskendatud 24. septembril 2021 2LC konkurss -


Susann Kivi: Dussmanni oodates - Arvamus\nSusann Kivi: Dussmanni oodates\n21. aprill 2014, 12:03\nRaamat oli ajaloo esimene massikommunikatsioonivahend ja on endiselt neist kõige olulisem. Raamatupood Valgus oli viimane raamatupood Jõhvis ja on 2011. aastast kinni. Valguse asemel on nüüd lastetarvete pood; mälestus raamatutest seisab poe fassaadil otsekui tükk raami pandud musta pimedust.\nIda-Virumaal elab üle 150 000 inimese, kellele ei pakuta midagi. Siin on kioski mõõtu ja uhkelt särada püüdvaid raamatupoode, ent siin ei ole poode, kus saaks koos raamatuga maha istuda, et seda sirvida. Istuda ja sirvida ja seeläbi maailmaga tuttavaks saada.\nMiks ma kirjutan raamatute sirvimisest ja mitte lugemisest? Raamatufilosoof Gabriel Zaid ütleb, et raamatut hoiavad elus kaks asja: sisukord ja sirvimine. Ta lisab, et kui ostame e-raamatute lugemiseks tahvelarvuti, saame kaasa kasutusjuhendi: sisukorraga raamatu. Ja veel: juba ainuüksi raamatute sirvimine, nendest saadud killukeste kokkupanemine aitab luua suuremat pilti elust ja inimestest. Sirvimine on eeletapp lugemisele, sellele paljude inimeste maailmaga tegelemise viisile.\nInimese elu on mõttekas, kui ta saab olla teadlikum, intensiivsem, rohkem ärkvel kui eile. Ida-Virumaal, 3300 ruutkilomeetri suurusel maalapil on palju väikesi, ent väärikaid inimesi, kes usuvad sedasama; kelle elutunne toitub kunstilistest elamustest; kelle silmavaate löövad selgemaks ja taju teravdavad raamatud. Kirjandus on nende rikkus. Aga selle rikkuse kogumine pole neile väga hõlpsaks tehtud.\n«Tahaksin Tartusse, raamatupoodi. Tahaksin uusi raamatuid sirvida,» sõnab vanaema ühe sagedamini. Vanaema, pea pool sajandit kirjandusõpetajana töötanud Ida-Virumaa pensionär, tahaks mujale. Raamatupoed on mujal ja raamatuid sirvida saab ka mujal.\nMujale tahaks minna ka suur hulk nendest, kellest integratsiooni taustal valjult, ent kurvalt kõneldakse: Ida-Virumaa venelased. Suur osa venelastest elab Vene kultuuriruumis ainuüksi sellepärast, et Eesti ei paku neile midagi. Pakub emakeelseid, aga ei paku eestikeelseid raamatuid Ida-Virumaa keskustes. Võiks ju öelda, et võib-olla pole huvi nii suur ja et raamatuäri ei tasu ära. Aga huvi ei saa tekkida, kui maitset pole suhu saanud.\nEesti mõistmiseks peab lugema neid raamatuid, mida Eesti loeb. Kui veel lugeda eesti keeles, leiab ridade vahelt palju seda, mida lisaks arusaamisele on võimalik tajuda. Kui Eesti tahab Ida-Virumaa venelastega vestlust pidada, peab Eesti ja Ida-Virumaa venelaste vahele kogunema mingi hulk nii-öelda ühiseid sõidutunde kultuuriruumis, muu hulgas kirjanduses.\nHiljaaegu lugesin Loomingust Jaak Jõerüüdi «Härra Dussmanni raamatuäri». See rikas härra tahtis teha midagi, mis teda huvitaks, ilma et peaks mõtlema rahale. Ta asutas Berliini südames raamatuäri. Dussmanni äri Das KulturKaufhaus kujunes talle endalegi üllatuseks väga edukaks. Pood on lahti varahommikust keskööni. Kui 150 000 idavirumaalast ei ole suurte raamatuärimeeste huvi, siis ei jää vist üle muud, kui oodata härra Dussmanni. Rikast onu, kes avaks suure raamatupoe. Lihtsalt oma lõbuks.


Venemaa valis karmi korra\nVenemaa pühapäevased duumavalimised võitis president Vladimir Putinit toetav Ühtne Venemaa, mille valimisloosung oli ?Tugev ja ühtne Venemaa?. Selle 2001. a kahe tsentristliku erakonna ühinemisel loodud partei tuumiku moodustavad ministrid, riigiaparaadi bürokraadid ja poliitikasse läinud ärimehed.\nValimiste üks suuremaid üllatajaid oli Vladimir Žirinovski, kelle populaarsus oli viimastel aastatel jätkuvalt vähenenud. Ehkki Žirinovski on tuntud oma ekstremistlike seisukohtade poolest, toetas tema juhitav Liberaal-Demokraatlik Partei (LDP) eelmises duumas selgelt Kremli positsioone. Nüüd sai LDP kolmanda tulemuse, kaotades ülinapilt kommunistidele.\nEelmiste valimistega võrreldes poole vähem hääli saanud kommunistide kehvas tulemuses oli ?süüdi? Isamaa, mis napsas tervelt 9 protsenti valijate häältest. See erakond loodi Kremli algatusel alles septembris just selle plaaniga, et tõmmata kommunistide toetajaid Putini leeri. Partei valimisprogrammis rünnati muu hulgas teravalt oligarhe ning nõuti riigile kuni 520 miljardi krooni suuruse kompensatsiooni maksmist viimase kümnendi liigodava erastamise eest. Erastamisplaani põhiautori Anatoli T?ubaisi, kes on Paremjõudude Liidu üks liidreid, soovitas Isamaad juhtiv duuma endine väliskomitee esimees Dmitri Rogozin aga vangi panna.\nVäga õnnetult läks valimistel paremerakondadel ? Jablokol ja Paremjõudude Liidul ?, mis ühinenuna võiksid olla arvestav jõud, kuid nüüd jäid esmakordselt mõlemad viieprotsendilise parlamendikünnise taha.\n?Nende duumast väljajäämine on katastroof,? ütles tuntud Venemaa poliitika analüütik Andrei Piontkovsky. ?See muudatus on seda murettekitavam, kuna täpselt samalaadne muudatus on juba toimunud Kremli administratsioonis.?\nJabloko liider Grigori Javlinski ütles, et Ühtse Venemaa aitasid võidule valitsuse määratu toetus ja raha.\nParemjõudude Liidu liider ekspeaminister Boriss Nemtsov võttis valimistulemused kokku sõnadega: ?Uues duumas on laialdaselt esindatud natsionalistlikud sotsialistid ja parteibürokraadid. Enamus kuulub seega neile, kes soovivad politseiriiki, kodanikuvabaduste piiramist ja sõltumatu kohtusüsteemi lämmatamist.?\nRenaissance Capitali peastrateegi Roland Nashi sõnul Putin nüüd ilmselt süvendab riigi sekkumist majandusse, nagu toimis Malaisia ekspeaminister Mahathir Mohamad. ?Ühest küljest tähendaks see firmadele riigi suuremat järelevalvet, kuid teisalt kaoks Metsikule Läänele iseloomulik ebakindlus ja röövkapitalism,? ütles Nash.\nTeised analüütikud avaldasid kartust, et Putin ei suuda vastu seista jõustruktuuride esindajatele, kes on valitsusaparaadis oma positsioone järjest tugevdanud. Selle tagajärjel süveneks autoritaarne juhtimine, sisepoliitikas kahaneks demokraatia ning välispoliitika muutuks veelgi agressiivsemaks. Viimase aja sündmustest näitavad seda Venemaa tüli Ukrainaga Tuzla saare pärast ning aktiivne sekkumine Moldova ja Gruusia siseasjadesse.\n?Ühtse Venemaa, LDP ja Isamaa tugev tulemus näitab, et natsionalistid on tõusuteel ja mõjutavad tugevalt Venemaa järgmise nelja aasta poliitikat. Kui Venemaa tahab tugevdada demokraatiat ja lõimuda läänega, siis peaksid kaks viimatimainitud erakonda poliitikast kaduma, mitte muutuma tugevamaks,? ütles Stanfordi ülikooli Venemaa ekspert Michael McFaul.


Euroopa turgudel jätkub suur müügilaine\nÄripäev • 20. jaanuar 2016\nFrankfurdi börs Foto: EPA\nEuroopa aktsiad langesid 13 kuu madalaimale tasemele, sest mitme ettevõtte teated suurendasid investorite muret maailmamajanduse pärast, vahendab Bloomberg.\nRoyal Dutch Shell näiteks teatas, et nende neljanda kvartali kasum tegi järsu languse. Naftafirma aktsia reageeris 4,6 protsendi suuruse kukkumisega. BHP Billiton juhtis toorainesektori langust – kaevandaja aktsia langes pärast rauamaagi tootmismahu prognoosi vähendamist 6,1 protsenti. Zurich Insurance Group AG prognoosis, et ettevõtte suurim üksus on teist kvartalit järjest kahjumis. Aktsia langes 7,5 protsenti.\nEuro Stoxx 600 indeks on täna langenud juba 2,44 protsenti, 324,82 punktile. Jätkuvalt viivad turgude meeleolu alla nafta hinna langus ning Hiina aktsiaturu krahh ja majanduse aeglustumine. Eelmisel nädalal jõudis Euro Stoxx 600 karuturule.\nBriti FTSE 100 indeks on täna kukkunud 2,7 protsenti, Prantsuse CAC 40 indeks on langenud 2,8 protsenti ja Saksamaa DAX on kaotanud 2,3 protsenti. Tallinna börs on pärastlõunaks odavnenud 0,6 protsenti.\nEile tõusis Euro Stoxx 600 indeks aga 1,3 protsenti – see on viimase kolme nädala suurim kasv. Euroopa aktsiatel aitas eile tõusta Hiina majanduskasvu numbrite avalikustamine, mis tekitas spekulatsioone, et sealne valitsus laiendab stimuleerimist. Lisaks sellele oli eilne taastumine tõenäoliselt ka tehnilist laadi – eelmise nädala langus oli lihtsalt liiga sügav.\nKa Aasia turud kukuvad jõuliselt. Hongkongi aktsiad jõudsid kolme ja poole aasta madalaimale tasemele ning Jaapani Nikkei indeks sisenes karuturule. Loe täpsemalt artiklist Aasia turud kukuvad jõuliselt.\nUSAs on suuremad indeksid langenud eelturul juba ligi 2 protsenti. Dow Jones on odavnenud 1,6 protsenti ja S&P 500 indeks on kaotanud samuti 1,6 protsenti.\nAktsiadBörsCAC 40DAXFTSE 100HiinaInvestorMaailmMajandusMajanduskasvRoyal Dutch ShellSaksamaaTallinnTallinna börsTooraine


Simieni mägesid avastamas - Go Traveli reisikirjad: Reisiajakiri Simieni mägesid avastamas - Go Traveli reisikirjad\nEtioopia mägismaaga tutvumiseks pakub suurepärase võimaluse matkamine 1969. aastal asutatud 220 ruutkilomeetri suuruses Simieni (Semieni) rahvuspargis, mis kuulub UNESCO maailmapärandi objektide hulka.\nEtioopia on valdavalt mägine maa, suure osa sellest hõlmab Ida-Aafrika kiltmaa ning viimasest omakorda Etioopia mägismaa. Siin on tosinajagu 4000 meetrist kõrgemaid tippe, nende hulgas Etioopia kõrgeim Ras Dašan, mis küünib 4623 meetrini. Simieni mäed on väheseid paiku Aafrikas, mida regulaarselt katab mõnda aega lumikate.\nEriti hea oli mägede rüppe saabuda pärast Addis Abebas ja Gondarais üleelatud epifaaniat ehk jumalailmumise või jordanipüha, mida oli küll huvitav jälgida, aga paar päeva sealses rahvamurrus ja lärmis tunglemist pani pea parasjagu kumisema. Gondaraist jõudsime maanteed mööda kolme-nelja tunniga Debark’i, kus asub rahvuspargi kontor ning kus meie rühmaga ühinesid kohalik matkajuht ja automaatidega relvastatud pargivahid, keda siin nimetatakse skautideks. Saatemeeskonna vajaduse tingib lähedus rahutu Eritreaga, ehkki ilma relvastatud saatjateta ei lubatud meid rahvusparkidesse samuti vastu Keeniat ja Lõuna-Sudaani jäävas Lõuna- Etioopias. Matkamiseks on Simieni rahvuspargis hulk radu, millest pikimate läbimine võtab aega nädala. Meie valisime kolmepäevase retke, mis võimaldas saada ülevaate kolmest sealsest taimkattevööndist ja veidi ka loomastikust.\nSisenesime rahvusparki Buyit Rasi kaudu, umbes 15 kilomeetrit Debark’ist. Siin 2800–2900 meetri kõrgusel valitseb platoolaadsete mägede ja nende laugete nõlvade taimkattes põõsassavann, kus põõsastiku moodustavad eeskätt mitu akaatsialiiki. Sellel kõrgusel peaks kasvama ka abessiinia kadaka (Juniperus procera) metsi, aga need on siin juba ammu põletusmaterjaliks ja onnide ehitamiseks maha raiutud; nende asemele on mitmel pool istutatud eukalüptimetsi, mis on muidugi võõrliik. Kadakatutte, samuti üksikuid nelgipuid (Syzygium guineense) ja vanu õlipuid (Olea europaea ssp. Africana) kasvab veel ligipääsmatutes kuristikes. Paaris kohas nägime siiski ka taimestiku taastamise katseid: eukalüptide asemel istutatud naistepunapõõsaid.\nTukulid – kohalike hütid\nPaaris kohas oli näha rajast kaugemale jäävaid väikesi ümara põhiplaaniga hütikobaraid. Elamuks mõeldud hüttide läbimõõt on umbes neli meetrit. Hüttide seinad on käsivarrejämedustest roigastest, mis on vitstega kokku põimitud ning seejärel savi, õlgede ja sõnniku seguga kahelt poolt kaetud, katused on kaetud pikakõrrelise rohuga. Elamute kõrval seisab tavaliselt veel üks-kaks pisemat ait-onni. Küla kõrvale jäävad järskudele nõlvadele rajatud terrasspõllud, kus kasvatatakse otra. Kaua aega on nii legendides kui ka ajalooallikates peetud siinseid elanikke nendeks juutideks, kes saabusid koos Seeba kuningannaga pärast tema külaskäiku kuningas Saalomoni juurde Iisraelist, või siis arvatud, et nad immigreerusid Etioopiasse nende poja, kuningas Menelik I valitsemise ajal. Uuemad DNA-uuringud kinnitavad pigem siiski seda, et tegemist on judaismi järgiva Etioopia päritolu kohaliku rahvaga.\nKogu Etioopia-reisi ajal, samuti mägedes oli hämmastav, et peaaegu igal kohas, kus puhkamiseks istet võtsime või autost jalasirutuseks välja astusime, tekkis meie ümber näiliselt inimtühjast ümbrusest paarikümne sekundi jooksul parv lapsi, kes mõnel juhul lihtsalt seisid ja vahtisid suuril silmil meile otsa, enamasti aga palusid, käsi pikal, raha või suveniire. Vahel siiski püüdsid nad annetuse välja teenida kas lihtsate akrobaatiliste pooside, laulmise või tantsimisega. Kutsusime neid omavahel nukitsameesteks.\nVihmaperiood kestab Simieni mägedes maist oktoobrini ja sademeid on siin üsna rohkesti – lääneosas 1100–1200 mm aastas, idaosas mõneti vähem. Meie külastusaeg langes kuivaperioodi ning nõnda kattis maapinda enamasti üsna paks kulu. Rada tõuseb tasapisi ning maastik muutub järjest dramaatilisemaks. Platooservadelt avanevad sinavasse kaugusse hajuvate mäeseljakute harjad, järjest järsemad kaljuseinad ning neid eraldavad kuristikud. Aastamiljonite kestel toimunud erosioon on tuffilademetesse uuristanud kuni kilomeetrisügavusi kanjoneid, jättes samas püsti lagunenud kindlusemüüre või vägevaid katedraale meenutavaid kõvemast basaldist kaljusid. Silmata võib ka huvitava kujuga paari kuni paarikümne meetri kõrguseid säilikkaljusid – nekke ja daike. Esimesed on moodustunud kunagi vulkaani lõõri, teised selle lõhesid täitnud laavast; pudedama materjali on erosioon ja aeg nende ümbert minema viinud. Asjata pole siinset maastikku võrreldud Arizona Suure Kanjoniga.\nGelaadad – „veritseva südamega paavianid”\nÜsna oma matka alguses sattusime kokku esimese siinse endeemse loomaliigiga, pärdiklaste sugukonda kuuluvate gelaadadega (Theropithecus gelada). Need paaviane meenutavad loomad elavad koos suurte karjadena ja nii olime meiegi varsti mitmesaja looma suuruse karja sees. Täiskasvanud loomad olid parajasti hoolega ametis esikäppadega maa seest rohujuurikate väljakraapimisega, pojad hullasid nende vahel üksteist taga ajades. Gelaadade eripäraks on paljad kahvatud nahalaigud kaelal ja rinnal. Emastel on need laigud palistatud lihakate nibudega, mis erutuse ja sigimistsükli ajal täituvad verega ja muutuvad purpurpunaseks. Isastel on suur kolmnurkne või südamekujuline laik rinnal ja seepärast kutsutakse gelaadasid inglise keeles ’veritseva südamega paavianideks’ (Bleeding Heart Baboons). Gelaadade koguarv on rahvuspargis 7000 ringis ja nii ei ole üllatav, kui kohtume nendega mitmel korral veel kõrgemalgi. Meist nad ennast suuremat häirida ei lasknud, kõrgemal näisid olevat siiski pelglikumad. Lindudest olid kõige tähelepanuväärsemad suure valge kuklalaiguga ja kotkastele võrdse vägeva nokaga Etioopia rongad (Corvus crassirostris), kellega esmatutvus oli tegelikult juba Gondarai linnas. Sageli võis kõrgel näha tiirutamas suuri munkraipekotkaid (Necrosyrtes monachus) või siis habekotkaid (Gypaetus barbatus).\nSuurema osa esimesest matkapäevast astusime läbi nn kanarbikuvööndi, mis on niimoodi nimetatud valdava puis-eerika (Erica arborea) järgi. See vöönd jääb kõrgusvahemikku 3000–3700 meetrit. Eerikamets on üks väga fotogeeniline kõverdik: puude tüved ei ole kuigi kõrged – kolm kuni viis meetrit –, küll aga jämedad, mühklikud, igatpidi väändunud, okstelt ripuvad suurte pahmakatena habesamblikud. Lisaks puis-eerikale jäid siin silma parajasti õitsevad põõsad: vanade vonklevate tüvedega naistepuna (Hypericum revolutum), mis on kohati teiseks domineerivaks liigiks, ja abessiinia kibuvits (Rosa abyssinica), mõlemad sageli põimitud elulõngadega (Clematis simensis). Peale selle veel rinnuni ulatuvad punased oblikapuhmad (Rumex nervosus), vägiheinad (Verbascum simatica), aga ka kurerehad (Geranium arabicum), ristikud, madarad (Galium spurium), aaloed (Aloe vera), budleiad (Buddleya polystachya), salveid (Salvia lanceolata), liivateed (Thymus sp.) jm. Rohurinde moodustasid peamiselt puhmikulised kõrrelised. Ööbisime telkides 3250 meetri kõrgusel asuvas Sankberi laagris.\nBotaaniline üllatus mäestikul\nJärgmisel päeval muutus tõus vähehaaval järsemaks ja mitmel meist hakkas tunda andma mäestikuhaigus. Ent väsinute või hädaliste jaoks olid kohe hakkamas muulad, keda oli teenimisvõimaluse lootuses kogu tee kaasa talutatud − nii moodustus meie naispoolest ratsasalk. Taimkate oli päeva esimesel poolel eelmisega enam-vähem sarnane, kuid maastik muutus veelgi suurejoonelisemaks ja vaated emotsionaalsemaks, nägime ka mitmesaja meetri kõrgust juga, mis küll kuival aastaajal kuigi veerikas ei olnud. Siis jõudsime aga botaanilise üllatuseni – selleks olid kuni viie meetri kõrgused… lobeeliad (Lobelia rhynchopetalum). Need meenutavad vägagi palme ehk siis hoopis Colombia paramodes nähtud espeleetsiaid: kuni paarikümne sentimeetri paksune seest õõnes tüvi on kaetud justkui jämeda kalavõrguga, tüve ülaotsas aga kroonib lopsakas lehetutt. Lehed on 50–60 cm pikad ja kuni 5–8 cm laiad, seega hea materjal katuste katmiseks. Kirjanduse andmetel võib siinsete lobeeliate kõrgus küündida isegi kuni kümne meetrini. Tegemist on monokarpse taimega, mis õitseb vaid korra ja seejärel sureb, õitsemisikka jõuab aga alles umbes kahekümneaastaselt. Õisik on vägev, enam kui meetripikkune tihedalt hallikaid õisi täis tõlvik. Väga dekoratiivsed olid samuti siin-seal märgatavad tõrvikliiliad (Kniphofi a foliosa), mida kaunistab silinderjas paarikümne sentimeetri pikkune, ülaotsas oranžikate, allosas aga kollakate õitega õisik. Teine ööbimine oli telklaagris Gichi küla lähedal 3600 meetri kõrgusel.\nKolmandal päeval tõusime 4100 meetri kõrgusel asuva kuruni, et sealt laskuda Chenneki laagrini. Mitmes kohas oli rada nii järsk, et muuladel oli ka ilma ratsanaisteta raskusi allatulekuga. 3600–3800 meetri kõrgusel põõsaid enam peaaegu ei kasva; siin laiuvad subalpiinsed kõrreliste domineerimisega rohumaad, aga lobeeliad ja gelaadasid nägime rohkesti ka kurul. Rohumaad kannatasid isegi sellel kõrgusel tugeva ülekarjatamise all. Kuigi lambaid või kitsi igal silmapilgul just näha ei olnud, andis nende olemasolust lisaks sõnnikule selgelt märku nukitsameeste kiire kohalejõudmine, kui mõneks minutiks peatuma jäime.\nÕhtul tulid Chenneki laagris lähedale poseerima kaks endeemset suurte kaarjate sarvedega nuubia kaljukitse (Capra nubiana walie). Neid oli 1969. aastal järel veel vaid 150 looma; 2010. aastaks oli sõjategevuse lõppemise ja salaküttimise ohjeldamise tulemusena arvukus tõusnud siiski umbes 700 isendini. Loomadel ei olnud ruttu ja jätkus veel valgustki, ning nõnda jäi ka paadunuimate loodusepildistajate süda rahule.\nMuidugi oleks tahtnud näha veel üht siinset loomharuldust, simeni rebast ehk etioopia hunti (Canis simensis simensis), ent kuna neid arvatakse olevat veel vaid 40 looma, oleks mõnepäevase retke jooksul nende kohtamine olnud lausa pime juhus. Nägemata jäid ka tähnikhüään ja harilik šaakal, aga mine tea, ehk mõnel järgmisel korral…


Jazzi Pala | Peep Vain: muusika võib teadvust avardada\nKoolitaja ja inimolemuse uurija Peep Vain on tegelenud nii välise kui sisemise motiveerimise, teadvustamise, arengu ja avardumise teemadega juba aastaid. Paljud on tema abiga leidnud uut jõudu, selgust ja sihte. Ühe olulise abivahendina näeb Vain teadvuse avardamise teedel ka muusikat. Peep Vainuga vestles Juhan Hellerma.\nÜks Teie põhilisi tegevusvaldkondi on enesearengu koolituste korraldamine ja läbiviimine. Kuidas Te selleni jõudsite ja mis Teid selle töö juures kõige enam paelub?\nJõudsin nendeni läbi oma varasemate müügi- ja juhtimiskoolituste. Nendes oli alati omal kohal motivatsiooniline komponent. Motivatsioon on aga tihedalt seotud inimese sisemaailmaga, tema vajadustega, tema isiksuse eripäradega – selleks, et see reaalselt toimiks. Samuti ei saa ma alahinnata enda seesmisi arenguid, mis mind julgustasid järjest sügavamaid teemasid käsile võtma. Kui algul olid mu enesearengu koolitused enam välisele – eesmärkidele ja saavutustele – suunatud, siis hiljem keskendusin rohkem inimese sisemaailmale ja olemusele.\nEhk paeluvad mind nende koolituste juures kõige enam need transformatsioonid, mis inimestes 3-4 päeva vältel toimuvad. Kuna jutud on ausad ja päris asjadest, siis on tegemist üsna sügavate protsesside ja taipamistega. Kuigi neli päeva järjest kaheteistkümne inimese eluga, probleemide ja sisemaailmaga kokku puutuda on ka väga intensiivne ja väsitav, on see ka äärmiselt rahuldustpakkuv.\nLihtne vastus Teie küsimusele oleks aga selline. Mulle meeldib väga näha, kui inimesed saavad nn. ahhaa-elamusi, kui nad midagi neile olulist läbi hammustavad, või kui nad on üllatunud, et ka neile harjumuspäratu vaatenurk vägagi hästi toimib.\nKas selleks, et viia läbi koolitusi, mille kaudu inimesed iseennast paremini tundma õpiks, peab inimene ise, kõik see, mis ta on ja olla võib, iseenda jaoks selge olema?\nLühike vastus on, et jah, peab küll. Pikem vastus aga möönab, et absoluudi kasutamine on (s.t. et kõik peab selge olema) on siiski ülepingutus.\nKuna olen saanud oma koolituste teemasid ja sisu ise valida, luua ja arendada, siis on mul olnud õnn keskenduda teiste aitamisel teemadele, mis on mulle endale antud eluperioodil olnud tähtsad ning huvitavad. Lisaks sellele on mul endal olnud iga vastava teema osas juba läbi tehtud olulised katsumused, arengud ning õppetunnid. Kui koolitajal on see läbi tegemata, tunneb osaleja selle intuitiivselt ära – isegi siis, kui ta ei oska seda mentaalselt selgitada või sõnadesse panna.\nMilline on olnud Teie õppimise teekond iseenda ja inimese kui sellise tundma õppimisel? Millised on olnud selle teekonna tähtsamad verstapostid?\nNeid on olnud mitmeid. Ühelt poolt on nendeks olnud kokkupuuted minu jaoks oluliste õpetajatega, keda mul on olnud mitmeid ning kes on kõik omas vallas maailma tippude seas. Teiseks verstapostide kogumiks on mu enda elu sõlmpunktid ja juhtumused, peamiselt rasked ning keerukad. Lihtne kulgemine ja edusammud-võidud ei õpeta suurt midagi.\nKui mõningaid verstaposte eraldi välja tuua, siis võib nimetada USA-s elamist, õppimist ja töötamist. Samuti ettevõtlusega ning koolitaja karjääriga alustamist. Isiklikust elust kindlasti abiellumine, isaks saamine, raskused abielus ning lõpuks selle lahutamine. Kriisiaegadel psühhoteraapia avastamine ning mitmed väga olulised taipamised läbi selle. Kindlasti on olulisel kohal minu huvi inimese sise- ja vaimumaailma ning avardunud meeleseisundite vastu. Tänu sellele olen viimase 13 aasta jooksul läbinud mitmeid väga põnevaid ja kasulikke kogemusi – alates sütelkõnnist ja indiaani traditsioonide järgi tehtud higitelgi tseremooniatest ning visiooni-otsinguist kuni alkeemilise kaemuse praktikateni.\nEsinesite novembris toimunud IdeeJazzi festivalil. Millised muljed jäid festivalilt ja milles seisnes Teie enda etteaste?\nMuljed olid positiivsed, kuulasin mitmeid kontserte eri kohtades. Festival oli hästi organiseeritud, osalejad loovalt valitud. Kontserdid olid intiimsed ja kvaliteetsed.\nMinu etteaste pealkiri oli „Muusika kui maailma ja teadvuse avardaja“. Kirjeldasin oma arusaama avardunud teadvuse seisunditest. Mu jutu võiks lühidalt kokku võtta nii: avardunud (siin ja praegu) teadvuse seisundid on väga ihaldusväärsed ja kasulikud, nendes suurendame oma tundlikkust ja sisemist tarkust. Nad on kõigile kättesaadavad (tegelikult kogeme me neid kõik eri aegadel, ilma neid otseselt plaanimata). Kuid kui nende kogemine teha taotluslikuks, siis saame nende kasutegurile loota just siis, kui seda vajame. Meditatsioon on üks kättesaadavaid viise avardunud teadvuse seisundite tekitamiseks. Kui seda kombineerida teatud tüüpi (ja inimesele endale sobiva muusikaga), siis on see seda lihtsam. Tegin oma jutu lõppu ka väikese meditatsiooni.\nMilline võiks olla muusika roll inimese teekonnal tõelisema mina avastamisel? Mis on sellise muusika eripära?\nOeh, see on väga lai küsimus. Alustades kasvõi sellest, et kas me räägime muusika tegemisest või tarbimisest.\nAga – üks mu peamisi õpetajaid Ralph Metzner on ühes oma intervjuus öelnud, et muusika on armastuse ja hinge toit. Mõnes mõttes on sellega kõik ära öeldud.\nKui aga rääkida, milline muusika sobib oma meele avardamiseks ja oma tõelise mina avastamiseks, siis üldiselt sobib selleks muusika, mis on rahulik, korduste peale üles ehitatud, pigem instrumentaalne, subjektiivselt ilus, pigem lihtne kui keeruline. Pigem võõras, kui ära kuulatud. Pigem südame kui peaga tehtud ja kindlasti pigem kuulaja, mitte looja enda jaoks tehtud. Viimase juures pean vägagi silmas ka live-esituse eripärasid.\nVast kõige ehedama näitena võiks tuua Arvo Pärdi albumit „Spiegel im Spiegel“. Teine ülimalt hea näide on Oleg Pissarenko muusika. Tema plaat „Point” (ja tema muusika üldse) on minu selle aasta vaieldamatult parim muusikaline avastus. Tema muusika on kui loodud vaimu ja meele avardamiseks. Mul on eriti hea meel, et mu esinemine oli vahetult enne tema bändi kontserti. Minu jutt koos sellele järgnenud meditatsiooniga toimis vist väga pasliku „soojendusbändina“ Pissarenko kontserdile.\nLõpetuseks paluksin, et annaksite lugejale mõne konkreetsema soovituse, mida võiks enesearengu teekonda alustav inimene igal juhul silmas pidada, millised võiks olla selle teekonna esimesed sammud?\nKõige esimene (millega kannatab ühtlasi jätkata kaua-kaua) on enesevaatlus. Selle all ei pea ma silmas paljalt peegli ees seismist, vaid oma mõtete, tunnete, motiivide, vajaduste, ihade, tungide, hirmude ja muu säärase vaatlemist ja teadvustamist. Lihtsustan. Alustada võiks mõtetest ja tunnetest, juba see on piisavalt suur asi. Asudes nagu kõrvaltvaataja positsioonile, hakkad märkama mõtteid, mõttemustreid, nende varjundeid ja toone. Mis mõtted korduvad? Mida nende osas teha? Kuidas neid süstematiseerida, koondada? Kuidas mõtete ja eelkõige just mõtlemise kvaliteeti parandada? Neile küsimustele ei ole võimalik intelligentset vastust leida, kui kõigepealt neutraalse, samas empaatilise kõrvaltvaatajana hetkeolukorda ei kaardista.\nTunnete vaatlemine, märkamine, teadvustamine ja juhtimine on ehk isegi veel tähtsam. Tunded ja mõtted on ju omavahel väga seotud. Mida ma praegu konkreetselt tunnen? Kas oskan sellele emotsioonile nime anda? Mida see tunne püüab mulle praegu öelda, mida sellest lähtuvalt teha või mille tegemine lõpetada?\nVajadustele mõtlemine viib meid rahulolu ja õnneni. Me tihti isegi ei tea täpselt, mis meie endi tähtsad vajadused on. Vajadused on täitmata, inimene on õnnetu. Vajadused on rahuldatud, inimene on vähemalt rahul. Võib-olla isegi õnnelik. Sõltub, kuidas keegi õnnelik olemist enda jaoks defineerib. Vajadustele mõtlemine paneb mõtlema tulevikule. See omakorda on seotud eesmärkidega. Mis eesmärke ette võtta? Miks just neid? Kuidas neid saavutada? Ja kui need eesmärgid on saavutatud – mõistliku või vahel ka liiga kõrge hinnaga –, siis milline mu elu seejärel välja näeb.\nJa lõpuks muidugi lugemine, miks mitte ka koolitused. Tuleb leida end kõnetavaid autoreid ja teemasid ning nende abil endale sobival ajal inspiratsiooni, teadlikkust ja juhiseid hankida.


Koik liigesed klopsavad ja haiget. Valu veiderite ajal\nMiks võib lõualuu liiges haiget teha, tavalised probleemid ja ravi - Trahheiit April\nSee mäng arendab mitte ainult lapse vaimseid ja kombatavaid oskusi, vaid pakub ka suurepärase platvormi liigeste arendamiseks.. Osteomüeliit See nakkushaigus, mis mõjutab lõualuude kõigi osade luukoe, on mitut tüüpi patoloogiat - hematogenous, traumaatiline ja odontogeenne seda peetakse kõige tavalisemaks. Täitmine hõlmab pehmete kudede ja närvide kahjustusi, mille funktsiooni taastamine võtab aega. Puusaliigese valutu krõks liikumise ajal on seotud vaagna luude vale asendiga. Denis Borisov räägib lähemalt, miks liigesed pragunevad ja kuidas pragu eemaldada.\nPatoloogilised põhjused Kuidas kõrvaldada Paljud inimesed kardavad pidevat krigistamist ja liigestes lihvimist ning see paneb nad pöörduma arsti poole. See käitumine on täiesti õige, kuna parem on pöörduda spetsialisti poole kui ise ravida. Kuid enamikul juhtudel pole liigeste põhjustatud kõrvalised helid valu puudumisel patoloogia. Kuid peate selles olema kindel ja välja selgitama, miks sportlased liigesed pragunevad.\nLiigeste krigistamine: patoloogia või mitte? Kõige sagedamini on lõhenemine liigestes normaalne füsioloogiline protsess. Et mõista, miks liigesed sportlastel pragunevad, peate mõistma liigeste struktuuri ja välja selgitama, kuidas need töötavad.\nMeie kehas on peaaegu kõigil liigestel sama struktuur.\n"Pärast luumurdu hakkasid kõik liigesed haiget tegema."\nNeed on moodustatud vähemalt kahe luu kahe liigesepinna tõttu. Luud on kaetud siledate kõhreliste hüaliinkudedega, millel on ülioluline roll, nimelt libisemise tagamine ja hõõrdumise vähendamine liikumise ajal. Liigend ise asub niinimetatud kapslis või kestas, mis sisaldab ka sünoviaalvedelikku.\nSee on ette nähtud ka hõõrdeteguri vähendamiseks ja toidab hüaliinikõhre. Peaaegu igal liigesel on kapsli täiendavad voldid, mida nimetatakse kotiks või bursaks. Nende peamine ülesanne on liigese amortisatsiooniomaduste parandamine suure amplituudiga liigutuste tegemisel.\nOmavahel on kõik liigese komponendid ühendatud nii ekstraartikulaarsete kui ka intraartikulaarsete sidemete abil. Iga liikumisega venitatakse ja liigutatakse liigese elemente. Sel põhjusel on võimalik kõrvaline müra, mis on iseloomulik igale mehaanilisele seadmele.\nKõige sagedamini on liigeste suhtes kuulda kõristumist, pragunemist või klõpsamist. Samal hoidke ola ola võib nende helide intensiivsus olla väga erinev. Mõned klõpsud ei haara meie kuulmisorganeid üldse, kuid teised on selgelt kuuldavad. Rääkides sellest, miks sportlastel liigesed pragunevad, tuleks öelda, et kõige tavalisem heli on krigistamine, mida nimetatakse krepituseks. Hüppeliiges, põlv ja ka käte väikesed liigesed suudavad krigistamist paremini avaldada.\nVõimalik, et ka kael krigiseb.\nTegelikult pole krepitus patoloogia ega kujuta endast kehale ohtu. Kõige sagedamini kuulevad liigeste kõrvalisi helisid täiesti terved inimesed. Liigeste lõhenemist põhjustavad paljud tegurid, näiteks ülekaal, tasakaalustamata toitumine, teatud ravimite kasutamine, vanus jne.\nSamal ajal võib liigeste lõhenemine osutuda patoloogiaks, kui järgmised sümptomid ilmnevad samaaegselt kõrvaliste helide ilmnemisega: Krõmpsuga ilmub valu. Kõrvaliste helidega kaasnevad põletikuliste protsesside tunnused. Liigese jõudlus on halvenenud ja liikumine piiratud. Krõbistamise ajal on tunda tuimust. Liigesed eraldavad tugevat kriginat ja see protsess edeneb pidevalt. Miks liigesed pragunevad sportlastel: füsioloogilised põhjused Kui kuulete krepitust intensiivse füüsilise koormuse ajal, pole muretsemiseks põhjust.\nVäga sageli toimub see nähtus noorukieas, mis on mõistetav, sest keha areneb ja kõik kehaosad kasvavad. Ja mõned neist teevad seda palju kiiremini kui teised.\nSee viib ajutise tasakaalustamatuse tekkimiseni liigese-ligamentoosse aparaadi arengus, mis suurendab liigese liikuvust. Just sellega kaasnevad liigeste liigutamisel tekitatavad kõrvalised mürad.\nMiks imiku liigesed krigisevad ja mida teha\nSiiski on ka teisi füsioloogilisi põhjuseid, mida tuleks meeles pidada kõigile, kes tunnevad huvi, miks liigesed sportlastel pragunevad.\nSidemete nõrkus. Sel juhul on õigem rääkida mitte sidemete nõrkusest, vaid nende suurest laiendatavusest.\nPatoloogilised põhjused Kuidas kõrvaldada Paljud inimesed kardavad pidevat krigistamist ja liigestes lihvimist ning see paneb nad pöörduma arsti poole.\nMiks imiku liigesed krigisevad ja mida teha - Vigastus\nSee põhjus on geneetiline, kuna mõnel inimesel sünteesib keha mitte tavalist kollageeni. Just sellest alates võivad sidemed aktiivsemalt venitada ja liigesed muutuvad hüpermobiilseks. Lihtsamalt öeldes saavad sellised inimesed teha ülejäänud liigutustega suurema amplituudiga liigutusi.\nSeda nähtust täheldatakse kõige sagedamini noores eas ja eriti naistel. Kuna kogu kehas toimuvad degeneratiivsed protsessid kiirenevad koos vanusega, kaob pragu liigestes. See krigistamise põhjus on loomulik ja ei vaja mingit ravi. Gaasimullide kogunemine. Sünoviaalvedelik sisaldab mitmesuguseid toitaineid, aga ka gaase. Liikumise ajal liigesekapsel venib ja sisemine rõhk langeb.\nFüüsikaseaduste kohaselt viib see asjaolu, et sünoviaalvedelikus lahustunud gaasid moodustavad mullid. Pärast nende lõhkemist tehakse vastavad helid. Kõrge valgusisaldus. Synovia sisaldab palju valguühendeid ja see muutub tihedamaks. Selle tagajärjel ei saa luude normaalse libisemise protsess liikumise ajal olla täielik, mis põhjustab liigese pragunemist. Valguühendite suurenemist sünoviaalvedelikus võib põhjustada kõrge valgusisaldusega toitumisprogramm või põletikuliste protsesside esinemine nii kogu kehas kui ka konkreetses liigeses.\nFüüsiline ülekoormus. Kui liiges töötab suure aktiivsusega, kulub sünoviaalvedelik väga kiiresti ja uue valmistamiseks kulub haigus maja liigeste. Kui teete pikka aega tööd, ilmnevad kõrvalised helid, mis kaovad pärast puhkamist, kuna sünoviaalvedeliku tase on taastunud. Kuna täna räägime peamiselt sellest, miks sportlased liigesed pragunevad, peaksite ühte asja meeles pidama.\nKui te ei pea kinni õigest treeningrežiimist ega anna kehale piisavalt aega taastumiseks, võib see põhjus põhjustada patoloogiat. Kui liigeses on vähe sünoviaalvedelikku, kulub kõhrekoe kiiresti. See võib põhjustada osteokondroosi.\nLiigeste krigistamise patoloogilised põhjused Rääkides sellest, miks liigesed sportlastel pragunevad, on vaja meeles pidada patoloogiliste muutuste võimalust liiges-ligamentoosses aparaadis. Nagu me juba ütlesime, ei saa enamasti kõrvalised helid liigestes kahju tekitada, kuid see pole alati nii. Degeneratiivsed muutused. See on peamine põhjus helide ilmnemiseks liigestes liigutuste tegemisel.\nKõik on kuulnud sellistest haigustest nagu osteokondroos või osteoartroos. Need patoloogiad võivad hävitada ka kõhre, põhjustada sünoviaalvedeliku puudust või paljastada luupindu.\nKõik see viib mitte ainult kõrvalise heli ilmumiseni, vaid põhjustab ka valu. Düstroofsed-degeneratiivsed muutused esinevad peamiselt inimestel pärast Kuid need on võimalikud varasemas eas, sealhulgas noorukitel. Sellel on üks põhjus - vale eluviis. Erinevad vigastused, ülekaal, suur füüsiline koormus, sagedane kõrgete kontsadega kingade kandmine jne. Artriit on liigese põletikuline protsess.\nSee võib põhjustada patoloogilisi muutusi, millega kaasneb krigistamine.\nMida teha, kui liigesed pragunevad ja klõpsavad treeningu ajal\nArtriiti on üsna raske ravida ja see on tingitud selle haiguse suurest arvust variantidest. Lisaks kõrvalistele helidele kaasneb artriidiga liigese jäikus, selle turse, punetus, halvenenud töövõime ja koik liigesed klopsavad ja haiget. Niipea, kui märkate vähemalt ühte ülaltoodud sümptomitest, pöörduge kohe arsti poole.\nKui patoloogia ravi ei alustata õigeaegselt, muutub artriit väga sageli puude põhjuseks. Teine põhjus liigestes tekkiva krõbe tekkimiseks võib olla endokriinsüsteemi või ainevahetuse haigus.\nAttitude towards your life and the concept of a blockage of the spine\nKõige sagedamini on see seotud ladestumisega liigesekapslisse ja soolade koik liigesed klopsavad ja haiget. Kuidas likvideerida liigeses olev krigistamine?\nMeie eesmärk: kahjustatud funktsioonide täielik taastumine ja parendamine; Nähtavad parandused pärast seanssi; Ohutud mittekirurgilised meetodid. Iga täiskasvanu on sellist nähtust kohanud, kui jalg klõpsab vähemalt üks kord oma elus.\nNiisiis, saime teada, miks sportlased liigesed pragunevad, ja nüüd peaksime välja selgitama, kuidas selle nähtusega toime tulla. Nagu me juba ütlesime, kui peale krigistamist liigeses puuduvad muud võimaliku patoloogia sümptomid, siis ei vaja te ravi. Kui asi puudutab patoloogiliste muutuste põhjuseid, on vaja määrata õige ravi.\nSelle tagajärjel ei kao mitte ainult krigistamine, vaid ka konkreetse haiguse sümptomid. Kui uurimise ajal patoloogilisi muutusi ei diagnoositud, kuid liigesed tekitavad kõrvalisi helisid, järgige järgmisi soovitusi: Ärge koormake liigeseid üle ja ujumine on ideaalne spordiala. Kui teil on täiendavaid kilosid, peate neist võimalikult kiiresti lahti saama. Ärge kasutage tugevaid ühe toitumisega toitumisprogramme, vaid tehke oma toitumine võimalikult mitmekesiseks ja tasakaalustatud.\nPüüdke mitte sageli kanda kõrge kontsaga kingi. Säilitage õige rüht ja kasutage selgroo kõveruse profülaktikat. Järgige koolituse ajal ettevaatusabinõusid. Kasutage liigeste jaoks spetsiaalseid lisandeid - kondroprotektoreid. Kokkuvõtteks märgime, et enamasti pole kõrvalised helid liigestes patoloogia, kui samal ajal ei kaasne nendega teiste haiguste sümptomeid.\nDenis Borisov räägib lähemalt, miks liigesed pragunevad ja kuidas pragu eemaldada. Miks liigesed pragunevad treeningu ajal? Liigeste krigistamise kõige tavalisem põhjus on sünoviaalvedeliku ebapiisav vabanemine spetsiaalne määrdeaine, mis on liigesekotis ja on mõeldud kõhre toitmiseks ja hõõrdumise vähendamiseks. Sageli on sünoviaalvedeliku vaegus seotud pärilikkusega ega põhjusta organismile palju kahju. Kui inimene tegeleb spordiga, on harjunud füüsilise koormusega - tal ei ole terviseprobleeme, liigesed ei hakka pragunema.\nMuudel juhtudel pole see eriti meeldiv, kuid koik liigesed klopsavad ja haiget ajal võib intensiivse kasvu ajal noorukitel ilmneda valutu krigistamine liigestes.\nArtroos pohjustab marke ja ravi\nValus vasakule kuunarnuki liigese mida teha


Eesti - Anne Leht\nKui mulle tehti ettepanek kandideerida Riigikogusse, siis ei hüpanud ma rõõmust lakke. Vaagisin pikalt - mida saan ma omi põhimõtteid aluseks võttes ja omandatud teadmisi-oskusi kasutades riigi jaoks ära teha? Mida saan praegu ja mida saaksin koos SDE targa ja kompetentse meeskonnaga?\nOlen 30 aastat elanud maapiirkonnas ja töötanud erinevates valdkondades. 12 aastat koolis majandusjuhatajana, 20 aastat ettevõtluses ja aasta Raikküla vallavanemana. Ma hindan kõrgelt hariduse tähtsust ja leian, et väga oluline on omandatud teadmiste ja oskuste rakendamine töös ja elus. See annab elukogemuse.\nKõrghariduse omandasin raamatupidamise erialal. Oman teadmisi ning kutsetunnistust ka agronoomias. Neid teadmisi olen kogu oma karjääri jooksul järjepidevalt kasutanud, mistõttu orienteerun finantsmajanduses ja samas olen kursis põllumajandussaaduste tootmise võlude ning valudega.\n2014 aastal andsid vallakodanikud mandaadi meie meeskonnale, et saaksime Raikküla vallas teenida inimeste huve, luua uusi väärtusi, korraldada kohalikku elu, pakkuda vajalikke teenuseid ja luua tingimusi paremaks eluks. Minu praegune töö innustab mind, lähen igal hommikul rõõmuga tööle, sest näen, et minust sõltub midagi. Ma saan oma rahva heaks midagi teha.\nKohalikul tasandil oleme saavutamas parteide ülest koostööd selle nimel, et inimestel oleks Raikküla vallas hea elada. Olen veendunud, et saame samasugust tööd teha Riigikogus, riigi tasandil. Kõik me ju soovime ühte ja sedasama, et INIMESTEL OLEKS EESTIS PAREM ELU.\nOlen teadlik vastutusest, mis on minu õlgadel täna ja mis lisanduks Riigikogu liikmena.\nOtsustasin kandideerida, sest on oluline, et Parlamenti kuuluvad inimesed kes omavad teadmisi ja oskusi erinevatest eluvaldkondades. Riigikogu liikmete hulgas peab olema rohkem inimesi kes on kursis eluga ka kaugel külas ja väikeses vallas. Parlamendis on piisavalt tuntud nägudega lauljaid, sportlasi ja telediktoreid. Erinevte valdkondade inimesed on erinevate tedmiste ja oskustega ja see annab õige tervikpildi Eesti elust.\nEnamus poliitilisi otsuseid tänases Eestis ei keskendu inimeste heaolule. Ollakse nii keskendunud viie rikkama riigi hulka saamisele, et valitsus ei ole seda tähelegi pannud, et osa rahvast on sellest rongist maha jäänud. Perroonile jäänud inimesed vaatasid ringi, kui rong mööda tuhises ja olid sunnitud istuma teisele rongile või laevale ja sõitma sinna, kus neid oldi valmis vastu võtma.\nTänase Eesti üks suuremaid väljakutseid on minu arvates võitlus ääremaastumise vastu. Töötama peame selle nimel, et elu maal ei hääbuks ja et tühjaks jäänud külades hakkaksid taas toimetama inimesed, et sealt kostaks laste kilkeid.\nSelleks, et tagada külaelu jätkusuutlikkus - külaseltside ja huviringide elav töö, on vaja luua süsteem, mis annab kindlustunde neile sädeinimestele, kes loovad ja hoiavad maapiirkondades rahvakultuuri.\nRiik ei ole seni neile inimestele küllaldaselt tähelepanu pööranud, jättes vastutuse kogukonna ja omavalitsuse kanda. Ilma riigi lisapanuseta hakkab sära sädeinimeste silmades tuhmuma.\nKohaliku elu ja kohalike kogukondade toetamine kuulub nii riigi kui omavalitsuste kohustuste hulka. Kohalikul omavalitusel aga napib selleks vahendeid. Vajame selles riigi abi.\nVõtmeküsimus on minu meelest ka ettevõtlikuse ergutamine, ettevõtjatele soodsa keskkonna loomine, et tekiksid ja säiliksid töökohad. Mida edukamad on meie ettevõtjad, seda tulusamaid töökohti nad loovad.\nOluline on inimeste liikumisvõimaluste parandamine ja seegi, et lasteaed ja kool asuks kodu lähedal. Inimesed, kes on jäänud maaelule truuks, hindavad siinset turvalist elukeskkonda ja ootavad meilt välja arendatud taristut. Omavalitsus siin üksi toime ei tule. Siingi on vaja riigipoolset sekkumist.\nKoole, haiglaid, politseijaoskondi, postkontoreid, pangaautomaate ja tuletõrjeüksusi - kõike seda, mida me turvaliseks eluks vajame ja mida me oma riigilt ootame, järjest suletakse ja kellelegi ei lähe korda meie vastuväited. Miks siis imestad, et inimesed maapiirkondadest lahkuvad. Aga kui lasteaiakohti ja koole pole, sularaha ja postipakkide kättesaamiseks peab sõitma mitukümmend kilomeetrit, siis kuidas inimesed siin hakkama saama peaksid? Milleks neile see riik, mis võtab otseste ja kaudsete maksude näol igaühe teenistusest pea poole endale, kuid vastutasuks ei suuda tagada ei laste, perede ega noorte vajalikku materiaalset, psühholoogilist, moraalset ega ka juriidilist tuge.\nVäga paljud Eesti pered elavad üksikema palgast, mis on meeste omast pea kolmandiku võrra väiksem. Kui isa ei soovi oma lapsele elatisraha maksta, siis peab seda tegema riik. Riigil on hoobasid, kuidas mõjutada lapsevanemat, kes ei tunne vastutust oma last rahaliselt toetada. Lapsed peavad oma elatisraha kätte saama kohe.\nSotsiaaldemokraadina pean inimväärikusevastaseks seda, et inimene töötab täistööajaga ja ei ole võimeline selle eest teenitava palgaga katma igapäevaseid elamiskulusid. Inimväärikuse küsimus on seegi, et hambaravi alarahastatuse ja kalli ravi ning väiksete palkade tõttu on paljud inimesed lagunenud hammastega, mis omakorda toob kaasuvaid tervisehädasid.\nIga aasta töötatud aja eest peab inimene saama ühe pensioniaasta.\nKandideerin Riigikogusse Eesti heaks, kus ei valitse nii suur sotsiaalne ebavõrdsus. Eesti riik on võimeline ja kohustatud oma inimestele pakkuma inimväärseid elamistingimusi.\nKandideerin Riigikogusse Eesti heaks, kus lapsed ei kasva üles vaesuses, vaid kõik lapsed saavad uinuda täis kõhuga ja soojas toas. Kus lastel on kindel teadmine, et tema turvatunne püsib, sest ema või isa ei pea minema tööle kusagile kaugele. Et tema vanemad on iga päev lapse kõrval, mitte ei pea rabelema töötades mitmesaja kilomeetri kaugusel või hoopiski välismaal. Laps saab käia lasteaias ja koolis, kus soovib ning huvialaringides osalemine on kõigile lastele kättesaadav. See on riigi ülesanne, mille lahendamine täna lükatakse omavalituste 365 ülesande hulka.\nUsun, et naised peaksid ühiskonnaelus tänasest rohkem kaasa rääkima. Meil on Eestis naisi peaaegu 54 % rahvaarvust, kuid Riigikogus täna vaid 20 naist.\nMe ei saa tänaste olemasolevate probleemide puhul silmi kinni pigistada ja teha nägu, et see kõik on kellegi teise probleem. Aga kelle siis?\nVõtmesõna on INIMESED, sest nemad on meie suurim väärtus ja seisan selle eest, et elamisväärne elu oleks võimalik ka väljaspool suurlinnasid, et inimesed tahaksid tagasi sinna kuhu tegelikult kuulub nende süda: Eestisse, väikeasulatesse, taludesse, koju.\nMeist kõigist sõltub Eesti tulevik! Olgem vaid aktiivsed!\nKandideerin Riigikogusse, sest tean millised on meie tänased probleemid mis vajavad lahendamist ja olen valmis Riigikogus nende probleemide lahendamise nimel töötama.\nKõike paremat soovides ja teie toetusele lootma jäädes,


Tartu astus sammu poolfinaali suunas - Võrkpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nTartu astus sammu poolfinaali suunas\n8. märts 2013, 22:19\nTartu meeskond aru pidamas.\nEivo Žuravljov tõi võitjate parimana 23 punkti, Henri Treial lisas 13 ja Renee Teppan 11 silma, vahendab volley.ee. Senise põhikoosseisu mängija Robert Tähe asemel tegutses täna nurgaründajana Teppan. Taaskord oli Rakvere resultatiivseim Elia Lulla, kelle arvele kirjutati 14 punkti.\nMärkimisväärne erinevus tuli võistkondadel rünnakul, kus Tartu meeskond jäi protsentidega 47-36 peale.\nLaupäval kell 19 peavad Võrus veerandfinaalseeria teise kohtumise kodumeeskond Valio Võru Võrkpalliklubi ja TTÜ, avamängus võttis 3:0 võidu TTÜ.


Artiklid ja loengud - Page 14 of 15 - Psühhoanalüüsi ja Psühhoanalüütilise Teraapia Keskus\nVeel mõtteid filmi “Veenus karusnahas” kohta läbi psühhoanalüütilise vaatevinkli Liisi Grafilt. Mõtteid Roman Polanski filmi „Veenus karusnahas“ kohta. Liisi Graf (Psühhoanalüüsi kandidaat, psühhoanalüütiline psühhoterapeut, psühhiaater). Film algab sellega, et meid on kutsutud teatrisse. Teatris on kõik lubatud, sest miski pole päris, kõik on mäng! Eesriide avanedes saame teada, et üks mees tahab lavale tuua etenduse. […]


Integreeritav induktsioonpliidiplaat Electrolux, EIS82449\nIntegreeritav induktsioonpliidiplaat Electrolux (EIS82449)\nTootekood: EIS82449 Tootja: Electrolux\n600 SenseBoil® induktsioonpliit hoiab keeval veel silma peal. See reguleerib automaatselt temperatuuri, jälgides vee keemahakkamist ja alandades seejärel kuumust, et hoida vett vaid kergelt keevana. See tähendab, et keeva vee jälgimise asemel võite keskenduda hoopis toiduvalmistamisele.\neriomadused SenseBoil reguleerib automaatselt temperatuuri, Hob2Hood funktsioon, väljalülitatav helisignaal, Infinite suurust muutvad alad, keedunõu detektor, automaatne kiirkuumutus, nupulukustus, CleverHeat funktsioon, kerge installatsioon tänu kinnititele\nfunktsioonid lapselukk, PowerBoost, taimer, minutilugeja, energiasäästu taimer, Direct Access juhtimine\nmaks. võimsus 3200 W\nmaks. võimsus 2500 W\nläbimõõt 24 cm\nmaks. võimsus 3600 W


Alar Kolk: innovatsiooni juhtimine eeldab järjepidevat ja süstemaatilist eksperimenteerimist - Podcastid.ee\nMinu seekordseks vestluskaaslaseks on üks innovatsiooni ja ettevõtliku vaimu eestkõnelejaid Alar Kolk. Ta on tuntud oma märkimisväärse panuse poolest Eesti ettevõtete innovatsiooni ja rahvusvahelistumisse. Muuhulgas on ta olnud üks Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse visionääre ja juhte, töötanud Tallinna Tehnikaülikooli innovatsiooni ja rahvusvaheliste suhete prorektorina ning alates 2011. aastast on ta Euroopa Innovatsiooniakadeemia president. Alar on koolitanud ja nõustanud innovatsiooni, ärimudeli, digitaliseerimise jms. teemadel. Tänu oma tugevale tehnoloogiavaldkonna ja innovatsiooni taustale räägimegi temaga tarkustest ja kogemustest, millest on kasu ettevõtetel, kes soovivad oma ärimudelit uuendades kasvada ja laieneda uutele turgudele.\n“Me oleme kõikidest näidetest nii Euroopas, Californias kui ka mujal maailmas näinud, et innovatsioon muutub edukaks siis, kui seda veavad eest ettevõtete juhid. Intrigeerivalt võiks öelda, et see nõuab, et paljud Eesti ettevõtted tuletaksid endale uuesti meelde ettevõtlikkuse. Inimesed, kes on 20 aastat juhid olnud ja ettevõtet arendanud, küsivad hämmelduses, et kuidas sa siis nii ütled, et me oleme ettevõtlikkuse ära kaotanud. Aga tegelikkus on paljude Eesti ettevõtete puhul ju see, et ettevõte on kasvanud suhteliselt suureks, töötajaid on 200-300, hulk aastaid on rohkem või vähem edukalt ühte ja sama asja tehtud, käive on 15 miljonit ja kõik tundub nagu okei. Sellises situatsioonis on nii lihtne juhil jääda olemasoleva toote, teenuse ja turu juurde; igal aastal kirjutada eelarvesse jälle see 10% kasuminumbrina ja rahulduda sellega. Kuid sellega ongi ettevõte kaotanud ära oma ettevõtlikkuse, kuna ta ei vii järjepidevalt läbi süsteemseid eksperimente uute klientide, uute turgude ja uute toodetega. Paljud Eesti ettevõtted maadlevad praegu sellega, et nende paarkümmend aastat tagasi käima lükatud ärimudel on tänaseks aegunud. See ei tähenda, et ettevõtetel ei ole käivet või majandustegevust, on küll, aga nende ärimudelid on aegumisega kaotanud oma kasumlikkuse. Nad tiksuvad seal 5, 10 või 12%-lise kasumlikkuse juures, mille tõttu ainuüksi juba kassavooliselt on selliseid ettevõtteid keeruline juhtida. Miks mitte seada endale hoopis üliambitsioonikaid eesmärke ning sihtida 10x kasuminumbrit ja kasvu?! See eristabki juhte, kes on innovatsiooniliidrid ja kes on nö järelsörkijad. Edukad juhid on suutnud süstemaatiliselt igal perioodil uuendada oma ettevõtet; järelsörkijad seevastu on jäänud tiksuma oma vanal sissetallatud madalama kasumlikkusega rajal. Ja nende kahe juhi vahe ongi selles, kas organisatsioonis on ettevõtlikkuse vaim säilinud, ei kardeta võtta riske ja osatakse läbi viia eksperimente – või siis mitte. Täna on vaja ettevõtte juhil üles ehitada see meeskond, see organisatsioon, mis tervikuna suudab innovatsiooni toetavaid eksperimente läbi viia. Ja seda mitte korra jõuludeks või jaanipäevaks, vaid kogu aeg igapäevaselt. Täna ei saa enam oma ettevõtet ega ärimudelit tunde järgi juhtida, mis võib-olla oli veel mõni aeg tagasi võimalik. Selleks, et tänapäeval edukas olla, peab sul olema palju andmeid kõikide erinevate äri aspektide kohta. Täna ehitatakse ikkagi edukaid ettevõtteid ja ärimudeleid üles reaalajas eksperimentide käigus kogutud andmete põhjal. Nii muutubki juhi jaoks kõige olulisemaks küsimuseks, kas mul on üldse need innovatsiooni eestvedamiseks vajalikud oskused või mida ma saan teha, et see kompetents oma ettevõttesse tuua. Kokkuvõttes võib öelda, et edukad juhid on teinud endale harjumuseks järjepideva eksperimenteerimise, säilitades endas selle sama ettevõtlikkuse vaimu, millega nad ettevõtte algselt käima lükkasid.“ – Alar Kolk


Windows 10 PC toetab Xboxi mängukontrollerit . Saate selle oma arvutiga ühendada ja mängida seda toetavaid mänge. Võite Xboxi mänge voogesitada ka arvutis ja kasutada mängukontrollerit mängude mängimiseks, kui teie Xbox One konsool ja arvuti on väga kaugel.\nVeenduge, et arvuti selle tuvastaks, avage seadmehaldur. (WIN + X + M). Kui te seda ei näe, paremklõpsake arvutil ja otsige riistvaramuutusi.\nAvage Juhtpaneel> Juhtpaneel \_ Kõik juhtpaneeli üksused \_ Seadmed ja printerid.\nSee peaks lahendama teie Xbox One kontrolleri kalibreerimisprobleemi Windows 10 arvutis. Juhul, kui teil on endiselt probleeme, saate ühendada Xboxiga ja proovida neid sätteid ka Xbox One'is muuta. Xbox One võimaldab teil kaardistada erinevaid nuppe ja vahetada neid, kui olete sellise seadega harjunud.


Kui oled otsinud sobivat kohta perepuhkuseks, siis väärib kindlasti kaalumist Singapur. Siin ei tule puudu huvitavatest tegevustest nii täiskasvanutele kui pisemale perele. Singapur pakub ohtralt avastamisrõõmu kõigile. Magnetina tõmbavad külastajaid ostuvõimaluste küllus ja mälestusmärgid. Tähelepanuväärseid kohti nagu Singapore Flyer (vaateratas), S.E.A. akvaarium ja Universal Studios Singapore™ külastades möödub aeg kiiresti. Singapur on suurepärane koht perega ajaveetmiseks, kui õhtul ootab lastesõbralik koguperehotell peretubade ja basseinidega. Meie valikus oleva 427 majutusasutuse hulgast leiad kindlasti suurtele ja väikestele reisisõpradele meelepärase.


02.07.20 Esimene kohtumine\nKlubide blogi. Eesti keele ja kultuuri tundmise klubid 2020 - 2021\nEsimene kohtumine oli tore. Saime tuttavaks üksteisega. Meie rühm on väga sõbralik. Saime palju uusi sõnu, mis on seotud iseloomuga. Jäime rahule. Põnev oli klubile nime valimine. Nüüd oleme Pupsikud.\nT4 - Pupsikud\n08.12.17 Esimene kohtumine\n1. kohtumine 06.12.\nÜldvestlus klubi kohtumistest ja üritustest. Tutvumine intervjuu vormis. Enesearengu eesmärkide püstitamine. Vestlus teemal Horoskoobid - kas uskuda või mitte?\nReede õhtuks on tööinimesed tavaliselt väsinud ja tüdinud pikast nädalast. Meie aga ei tundnud seda, sest kohtusime esimest korda uue grupiga, kellega hakkame kuni mai lõpuni koos käima eesti keele klubis. Kui keegi tuli kohtumisele kaheldes, kas talle ikka on vaja reede õhtust lisakohustust, siis koos oldud tunnid tõestasid, et nii huvitavate inimeste ja sellise elava tegevuse käigus kaob väsimus, ilmuvad uued mõtted ja mis peamine - lõpuks saame kasutada oma eesti keele oskust grupis, kus kõigil on ühine eesmärk. Nalja ja naeru saatel valisime grupile ka nime, mis iseloomustab meie gruppi kõige rohkem - REEDESED.


Diip kunstiinimene: Ema ja isa või mees ja naine\n"See on minu laste ema," tutvustas oma naist üks kord keegi, kes meile külla tuli. Ma ei mäleta, kes see oli, aga ma lubasin Marekile, et kui ta mind kunagi peaks "laste emana" tutvustama, jätan ma ta maha. Ma ei ole oma mehe jaoks laste ema, vaid tema naine.\nMa olen sellist tiitlit ka hiljem kuulnud ning see kriibib mul alati kõrva. Kui mees ütleb oma naise kohta vaid laste ema, siis minu arvates tähendab see ühte - tegu ei ole enam mehe ja naise vaid ema ja isaga, kelle ühine kooselu on kas vaid fassaad või kohe lagunemas.\nMa olen palju vaieldnud teemal, kes on kõige olulisem kui majja tuleb laps. Ma olen üsna palju saanud kriitikat kui ma olen avaldanud arvamust, et tahan olla ka naine (ma püüan üles leida selle "Anne&Stiili" arvamusloo) ning mind on nimetatud egoistiks, kes oma vajadused seab ettepoole lapse omast.\nMe vastutame oma lapse eest 100% ja seepärast on väga oluline, et vanemad jaksaksid. Milline vanem jaksab rohkem? Kas õnnelik ja puhanud või väsinud? Te ju saate ise ka aru, et puhanud, mis tähendab seda, et vanemad peavad saama oma lapsest ka puhata. Lisaks sellele, et meist on ühtäkki saanud ema ja isa oleme me jätkuvalt ka naine ja mees. Oma soovide ja vajadustega.\nMa julgen natuke üldistades öelda, et esmakordselt emaks saanud naised kipuvad oma meestele liiga tegema. Kas teile on tuttav lause "aga mina olen ju lapsega päev läbi kodus olnud ning ei saanud öösel magada, ma olen väsinud, las tema ka hoiab last!"? Ehk siis noor ema viskab töölt tulnud mehele lapse sülle, et ise puhata. Lisaks sellele tänitab ta, et üks või teine asi on tegemata, prügiämber pole ikka veel välja viidud ning jumala eest kui mees peaks soovima füüsilist kontakti. "Miks sa aru ei saa, et ma olen väsinud?" karjub emaks saanud naine. Hiljem kirub sõbrannadele, kuidas mees on hoolimatu ning ütleb, et "mul ei ole lapse kõrvalt veel mehe jaoks ka aega". Kannatlikum mees elab selle perioodi üle, kuid paljud paarid lähevad lahku just lapse esimestel eluaastatel. Sest kuratlikult raske on hoida kõike tasakaalus.\nLõppkokkuvõttes on süüdi mees, kui ta enam ei jaksa vaid isa olla. "Kasi minema! Meil ongi sinuta lihtsam!" öeldakse talle veel järele. Üksikemana hakkama saada on aga veel kuratlikumalt keeruline.\nVäsimus ja tüdimus teevad oma töö. Depressioon on väga lihtne tulema. Aga noor ema ei näe, et ta oleks valesti käitunud. Valesti käitus mees, kes "ei toetanud". Ma ei taha kõlada nagu 50-aastate perekonnaõpik, kuid ausalt kui mees on lõpetanud kaheksatunnise tööpäeva (samuti peale magamata ööd), siis ei ole ju õige talle esimese asjana karjuv titt sülle visata kui ta koduuksest sisse astub.\nLoomulikult ei taha ma siin öelda, et mees on "püha lehm", kes diivanil lesima peaks, ma tahan öelda vaid seda, et me kipume laste kõrvalt ennast ning oma partnerit unustama. Lihtne on öelda, et leidke teineteise jaoks aega, kui ma ise tean, et seda võib nii keerukas teha olla, eriti kui oled veel väsinud ning magamata, kuid proovige siiski. Nääklemised on lihtsad tulema kui inimesed on väsinud, lahkuminekud, mida mõnikord kahetsetakse siis kui on juba liiga hilja, samuti. Ärge muutuge vaid emaks ja isaks, olge ka mees ja naine. Seda on vaja ka selleks, et jaksata vanem olla.\nOlles selle kõik siia kirja pannud, pean ma tõdema (lisan siia ka "õudusega", et oleks dramaatilisem), et viimase aasta aasta jooksul, küll arusaadavatel põhjustel, oleme me rohkem isa ja ema rollis olnud.\nSoovitan teil kuulata ka allolevat Perekeskus Sina ja Mina e-loengut samal teemal.\nPosted by Eveliis at Saturday, October 24, 2015\nLabels: arvamus, Hr. Abikaasa, it's all about me, yetanotherbabypost\nMiiu October 24, 2015 at 10:39 PM\nMa saan su pointist aru, aga minu kõrvu kõlab "mu laste ema" pigem ülistuse ja uhke teadaandena. Meie oleme muidugi nii titad, et kutsume teineteist pigem prutaks ja peikaks, aga kahe tillukese inimese vanematena oleme täna ikka olude sunnil pigem ema ja isa. Ma arvan, et endale tuleb lihtsalt aru anda, et need esimesed aastad on paratamatult teistmoodi ja ma arvan, et nt. sellel perioodil tülitsetud tülidesse tuleks juba eos suhtuda teadmisega, et tegemist ei ole eksistentsiaalsete lahkhelidega vaid kahe väsinud inimese jonniga. :D\nEveliis October 25, 2015 at 8:14 AM\nMul on jah natukene teine suhe selle "lapse emaks" olemisega, kuid mulle meeldib sinu suhtumine. Samas pean ma ka tunnistama, et mu meelest parem olla "tita" ning kutsuda teineteist prutaks ja peikaks, sest palju rohkem kui "lapse ema" kriibib mu kõrva kui 19-aastane oma peikat "oma meheks" nimetab.\nMis ahga puutub nendesse tülitsemistesse, siis kahjuks ei suuda paljud nii kainelt mõelda, ma tean oma tuttavate seas paare, kes sellise väsimuse jonni pärast lahku on läinud, sest noh prügikasti mitteväljaviimine KOHE muutus eksistentsiaalseks probleemiks:D\nAnonymous October 25, 2015 at 8:56 AM\nMinu tutvusringkonnas on "lapse/ laste ema" tegelane, kes kasvatab lapsi ja kellega enam koos ei olda.\nSelline halvamaiguline pigem. Keegi kellega suheldakse laste pärast.\nEnda kohta midagi sellist kunagi kuulda ei tahaks.\nEveliis October 25, 2015 at 9:14 AM\nJah, mul on täpselt sama, ilmselt sealt mul ka see vastumeelsus sellise tiitli suhtes\nHeily October 25, 2015 at 9:00 AM\nKuna mina abikaasa pole, siis olen ka vahel käratanud, et "laste isa". "Minu mees/naine" mulle üldse ei meeldi, sest ma ei oma teist inimest.\nEveliis October 25, 2015 at 9:17 AM\nHahh, ma pole kunagi mõelnudki, et see "minu mees/naine" on nagu omamine, aga jaa, tõetera on selles ju olemas.\nPS: Kuda me sinust küll abikaasa ometi teeks...\nLiivi October 28, 2015 at 1:36 AM\nMinu jaoks seal tõetera pole. Kuidas siis tutvustada teistele oma meest? Tema on mees, kellega ma koos elan? Okei, pole väga hull. Aga kuidas isa, ema ja teisi lähedasi tutvustad nii, et neid ei omaks? Tema on mees, kes mind valmis tegi? Tema on naine, kes mind sünnitas? Tema on mees, kellega meil on samad vanemad? Tema on naine, kellega me oleme parimad sõbrannad? Tema on naine, kes sünnitas naise, kes sünnitas minu?\nKui ma ütlen, et minu tööandja ei taha lubada mul hoolduslehele jääda, siis kas see kõlab nii, et ma oman oma tööandjat? Aga kui ma ütlen tööandjale, et minu mees ei saa ise koju jääda, siis kas see kõlab nii nagu ma omaksin meest?\nKui inimene isegi ei tea, mis mu mehe nimi on, siis kuidas ma temast arusaadavalt räägin, ikka ju minu mees või minu abikaasa.\n"Minu laste ema/isa" on minu jaoks tunnustav väljend. Kui inimene ütleb seda uhkusega, siis ma ei näe seal mitte midagi halba.\nTegelikult ei peaks üldse silmi pööritama selle üle, kuidas keegi oma kaasat tutvustab või kutsub. Kui ta teda just tropiks või jobuks ei kutsu. :D\nAnonymous October 26, 2015 at 8:28 AM\nUhh, tundsin end täiega selle noore ema rollist ära :(\nEveliis October 26, 2015 at 3:53 PM\nSee vist on natuke default käitumine meil noortel (ja ma enda puhul pean silmas vähese kogemusega, mitte vanuse poolest) emadel, aga kui endale natuke seda probleemi teadvustada, siis ei ole liiga hilja proovida kohaneda uue rolliga nii, et keegi ei kannataks.


Semantika ja välispoliitika – Diplomaatia\nUsalduse puudumise tõttu näevad Euroopa ja USA vastastikku varjatud motiive ja peidetud “päevakordi” – seetõttu ei mõisteta ka teineteise retoorikat.\nÜks paremaid ennesõjaaegseid Hollywoodi filme, mille kergemeelsus suutis lühikeseks ajaks hajutada isegi Euroopa kohale kogunevaid äikesepilvi, on 1937. aastal linastunud komöödia “Kas tantsime?” (“Shall We Dance?”). Selleks ajaks end popkultuuri ikoonideks laulnud ja tantsinud Fred Astaire ja Ginger Rogers lahutavad seekord meelt George ja Ira Gerschwini lauluga “Olgu lõpp sel lool” (“Let’s Call the Whole Thing Off”). Lauldes otsustab paarike, et kuna nad ikkagi ei sobi ega häälda isegi sõnu ühtmoodi, siis oleks vahest parem tõmmata kooselu plaanidele kriips peale:\nYou like potato and I like potaato\nYou like tomato and I like tomaato\nPotato, potaato, tomato, tomaato\nTõlkida võiks seda nii:\nSulle meeldib kartul ja\nmulle meeldib kardul\nSulle meeldib tomat ning mulle tomaat\nKartul, kardul, tomat, tomaat\nOlgu lõpp sel lool\nPahatihti tekib mulje, et sama lugu on Euroopa Liidu ja USA suhetega, eriti selles osas, mis puudutab demokratiseerimise temaatikat. Kui ELi retoorikasse kuuluvad sõnad “õigusriik” ja “inimõigused”, siis USA eelistab hoopis mõisteid “demokraatia” ning “vabadus”, kuigi räägitakse põhimõtteliselt samast asjast.\nNii ameeriklased kui eurooplased saavad põhitõdedest ühtmoodi aru. Teadlaste käsitluses on praegune demokratiseerumise laine kolmas: esimene algas 1800. aastate alguses, teine tuli pärast II maailmasõda ning kolmas algas aastal 1974 ja kestab. Kui aastal 1974 oli maailmas ainult 39 üldtunnustatud demokraatlikku riiki, siis aastaks 1996 oli neid 117 ja tänapäeval on veelgi rohkem.\nDemokratiseerumist mõistavad ameeriklased ja eurooplased samuti ühtmoodi. Seda peetakse protsessiks, mis viib autoritaarsest või poolautoritaarsest riigikorrast demokraatliku riigikorrani, kus on olemas universaalne valimisõigus, korralised ja õiguspäraselt läbi viidud valimised, tsiviilühiskond, õigusriiklus ja iseseisev kohtusüsteem.\nUSA ja demokratiseerimine\nAmeerika Ühendriike peetakse maailma vanimaks demokraatiaks, kuigi algusaastatel ei täitnud ka loomisel olev USA näiteks universaalse valimisõiguse nõuet. Iseenda laienemise kaudu alustas USA paralleelselt jätkuva demokratiseerumisega ka demokratiseerimispoliitika pikka teed, millega kaasnesid tihti demokratiseeritavatele ebameeldivad meetmed. Seda saatis vastav ideoloogia, mille tunnussõnaks oli “ilmne missioon” (manifest destiny), rahvasuus aga “valge mehe koorem” (white man’s burden). Nii laienes kujunev USA idarannikust Vaikse ookeani kaldani ja kaugemalegi.\nVeel enne kui USA laienemine Alaska ja Hawaii osariigi liitumisega 1959. aastal lõpule jõudis, alustas USA demokratiseerimist muud moodi ja mujal. Eriti aktiivne demokratiseerija oli USA läänepoolkeral, kusjuures ta oli Monroe doktriiniga deklareerinud, et selles maailmanurgas ei ole teised riigid teretulnud. Ka Euroopast ja Aasiast sai, küll erinevalt, demokratiseerimise objekt USA püüete tõttu võidelda demokraatia eeskuju abil kommunismi vastu. Selle eesmärgi nimel võeti kasutusele kõikvõimalikke meetodeid, alustades relvastuse moderniseerimisega ja lõpetades raadiosaadetega. Kui USA ei oleks nii järjekindlalt hoidnud ideoloogilist rindejoont Euroopas, siis vaevalt oleks ikestatud riikidel 1980. aastate lõpus võimaluse avanedes iseseisvuse taastamine korda läinud.\nNoore USA demokratiseerimispoliitikat saatis vastav ideoloogia, mille tunnussõnaks oli “ilmne missioon”, rahvasuus aga “valge mehe koorem”.\nJust Kesk- ja Ida-Euroopa tõus ning NSV Liidu mõõn inspireeris paljusid vaatlejaid välja kuulutama demokraatia lõplikku võitu kurjuse üle. Francis Fukuyama “Ajaloo lõpp”, Samuel Huntingtoni “Tsivilisatsioonide kokkupõrge”, Joshua Muravchiki “Demokraatia eksport” ja paljud teised käsitlused kirjutati 1990. aastate alguses just selles vaimus.\nPärast 2001. aasta septembri terrorirünnakuid New Yorgis ja Washingtonis sai demokratiseerimispoliitika uue elu, seda USA niinimetatud neokonservatiivide idee tõttu korrata Euroopas saavutatut Lähis-Idas. Tegelikult oli selline plaan olemas juba enne rünnakut Ühendriikidele, ent alles president George W. Bushi teise ametiaja alguses sai sellest USA ametlik poliitika. Oma teises inauguratsioonikõnes osutas president Bush, et “vabaduse võimalikkus meie maal oleneb aina rohkem vabaduse idee edust teistes maades.” Seega kuulutati demokratiseerimine Bushi teise administratsiooni välispoliitika nurgakiviks.\nEuroopa ja demokratiseerimine\nKui Šveitsi mitte arvestada, siis on Euroopa demokraatia uuem nähtus, mida tuleb pidada suuresti USA sõjajärgse demokratiseerimise edulooks. Just Ameerika Ühendriikide Marshalli plaani abil taastati Lääne Euroopa riikide majandus ja infrastruktuur ning teatavasti sai Marshalli plaan aluseks Schumani plaanile, mis omakorda sillutas teed Euroopa ühendusteni ja lõpuks ühistel demokraatlikel väärtustel põhineva Euroopa Liiduni.\nMitu aastakümmet hiljem ja mitme laienemise tulemusena hakkasid Euroopa teised osad järele jõudma. Ei tasu unustada, et ELi laienemine ei ole olnud demokratiseerimise vahend ainult viimase, Eesti kaasanud laienemise puhul. Just ELiga liitumise perspektiiv tõukas Kreekat, Hispaaniat ning Portugali demokratiseerumisteel tagant ning liitumine – Kreeka puhul juhtus see aastal 1981, teiste puhul viis aastat hiljem – sai oluliseks verstapostiks nende arengus. Vähemalt sama olulist rolli mängib liitumisväljavaade praeguste Kagu-Euroopa ELi kandidaatide demokratiseerimise ja demokratiseerumise katsetes.\nEnt pärast seda, kui Euroopa Liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) idee 1992. aastal Maastrichti lepinguga tekkis ning 1999. aastal Amsterdami lepingu toel teostuma hakkas, on demokratiseerimispoliitika roll tasapisi kasvanud just suhetes kolmandate riikidega ehk siis seal, kus ELi ja USA on koostöö kõige tihedam.\nNii nagu demokraatia on Euroopas uuem nähtus kui Ameerikas, on ka demokratiseerimine eurooplaste jaoks uuem poliitika, mille tarvis oli vaja leida sõnavara. Et hoida ideoloogia praktilisest tegevusest lahus – kõik liikmesriigid peavad ju retoorikaga päri olema – ning ka selleks, et hoida oma tegevus selles valdkonnas USA omast lahus (tahtis ju EL ka poliitilist profiiti lõigata), on Euroopa ÜVJP algusest peale toetunud omaenese retoorikale. “Demokratiseerimise” asemel räägitakse “õigusriigist” (rule of law) ning “vabaduse” asemel kasutatakse sõna “inimõigused”.\nKas EL ja USA saavad teineteisest aru?\nTänapäeval teevad EL ja USA tihedat koostööd väga paljudes valdkondades, sealhulgas demokraatia levitamisel. Aga kui sealjuures kasutatakse erinevaid sõnu, kas saadakse asjast siis ikka ühtmoodi aru? Igaüks, kes on töö käigus pidanud läbi rääkima mõne dokumendi sisu üle, pidanud kauplema ühe või teise sõnastuse üle kas pangaga, tööandjaga või mõne sotsiaalametnikuga, teab, et see, mis ühele näib keelekasutuse võimalusena, võib teise arvates olla sisuline erinevus.\nLehmakauplemine sõnastuse ümber on diplomaadi leib. Antud juhul on objektiivselt võttes tõepoolest tegemist semantikaga. Probleem on rahvusvahelises poliitikas laiemalt: usalduse puudumise tõttu nähakse teise poole tegemistes varjatud motiive ja peidetud “päevakordi,” mille tulemusena ei saada ühtmoodi aru sõnadest, mille tähendus per se oleks isegi kokkulepitav. Seetõttu peetakse teatud sõnade all silmas erinevaid tegevusi, mis võivad viia erinevate eelistusteni taktikas.\nLehmakauplemine sõnastuse ümber on diplomaadi leib.\nSeda väidet on õnneks lihtne illustreerida. Näiteid on palju, ent üks ilmekamaid on üks ELi ja USA ühisavaldus, mis tehti pärast viimast iga-aastast tippkohtumist. Olles arutanud vajadust töötada koos demokraatia levitamisel, tegid president Bush ja ELi Komisjoni president Barroso juunis 2005 Washingtonis vastava avalduse. Avaldusi oli palju, ametnikel kulus enne tippkohtumist nende üle läbirääkimiseks mitu nädalat. Ent üks viimaseid, mis sai kaante vahele, oli demokraatiat puuduv avaldus, sest USA soovis pealkirja sõnu “demokratiseerimine ja vabadus” Euroopa Liit eelistas aga “õigusriiki ja inimõigusi.” Nagu räägitakse, ei olnud EL USA pakutuga nõus, kuna arvas, et USA paneb oma sõnastusega rõhu eelkõige valimiste läbiviimisele (näiteks Iraagis ja Afganistanis). USA ei olnud jällegi ELi pakutuga päri, kuna kahtlustas, et EL soovib näha palju ulatuslikumat tsiviilühiskonna loomist (taas näiteks Iraagis ja Afganistanis), enne kui nõustub üht või teist ühiskonda “demokraatlikuks” ja edulooks kuulutama. Kompromissina sai kirja sõnastus, mis sisaldab kõike: “EU-U.S. Declaration on Working Together to Promote Democracy and Support Freedom, the Rule of Law and Human Rights Worldwide.”\nNumbrid ei valeta (mitte alati)\nArvamusküsitlused näitavad selgelt, et tegelik probleem seisneb motiivide tõlgendamises, mitte selles, kuidas üks või teine sõnadest aru saab. Oma igaaastases arvamusküsitluses transatlantiliste suhete teemal on Saksa Marshalli Fond (GMF) tänavu pööranud erilist tähelepanu demokratiseerimisele1. Tulemused on vägagi huvitavad. Vaatamata sellele, et USA administratsiooni välispoliitika nurgakivi on demokratiseerimine, toetavad küsitletud eurooplased ELi demokratiseerimispoliitikat märgatavalt rohkem (74%) kui ameeriklased oma riigi püüdeid samas suunas (51%). Nii eurooplased kui ameeriklased eelistavad sõjalist jõudu mitte kasutada, tarvitada pigem “pehmeid meetodeid” nagu valimiste vaatlemine, demokraatlike liikumiste toetamine, majandus- ja poliitiliste sanktsioonide kehtestamine.\nVahe motiivide tõlgendamisel tuleb selgelt välja aga siis, kui vaadata USA demokraatide ja vabariiklaste eelistusi. Tänapäeva eurooplasele ehk üllatavaltki näeb 76% USA vabariiklastest demokratiseerimise levitamise vajadust pigem eurooplaste moodi (kelle hulgast seda toetas 74%) kui kaasmaalastest demokraatide moodi (kelle seas seda toetab 43%). Samuti toetavad vabariiklased sõjalist sekkumist peaaegu kaks korda rohkem (57%) kui nende demokraatidest kaasmaalased (29%).\nSeletus tundub olevat lihtne. Kuigi eurooplasi süüdistatakse tihti selles, et nad näevad Ameerikat tänapäeval ainult läbi president George W. Bushi Iraagi sõja filtri, tuleb tegelikult välja, et hoopis ameeriklased ise käsitlevad oma kodumaad nõnda. Küsitletud vabariiklased eeldatavad, et sõnaga “demokratiseerimine” kaasneb sisuliselt “presidendi juhitud poliitika” ning toetavad seda, demokraadid mõistavad samamoodi ning on selle vastu. Samas, kuigi ka paljud eurooplased (nagu ka paljud ameeriklased) on pettunud asjade seisus Iraagis ning soovivad suurt muutust lääne hoiakutes, mõistavad eurooplased sõna “demokratiseerimine” siiski ameeriklastest laiemalt ning toetavad seda vastavalt ka enam.\nSaksa Marshalli Fondi arvamusküsitlus näitab muu hulgas, et kõige perspektiivikamaks ELi ja USA koostöö-valdkonnaks võibki saada demokratiseerimispoliitika. Kuigi spetsialistidelt kõlab kriitika ühe või teise nüansi üle, seisab avalikkus kindlalt demokratiseerimise eest. Viimase aasta koostöökogemus näiteks Ukrainas ja Liibanonis on olnud silmapaistev, huvi ja valmisolek kahekesi ka teistes demokratiseeruvates riikides midagi ette võtta on olemas Atlandi ookeani mõlemal kaldal.\nEi tasu unustada, et Euroopa Liidu laienemine ei ole olnud demokratiseerimise vahend ainult viimase, Eesti kaasanud laienemise puhul.\nNeil päevil, mil lehtedes kirjutatakse aina rohkem USA salajastest vanglatest, Luure Keskagentuuri lendudest ning Guantänamo lahe ümber toimuvast, tundub mõnikord, et USA on korraks ära eksinud ja otsib tagasiteed, üritades taastada oma renomeed demokraatia tuletornina. Seda enam, nagu kirjutab oma hiljutises mälestusteraamatus2 endine ELi välisvolinik Chris Patten, on Euroopa ülesanne või lausa kohustus Ameerika partnerina ja sõbrana teda konstruktiivselt toetada ning ta tagasi õigele teele aidata.\nSamale asjale viitas ka Eesti välisminister Urmas Paet oma hiljutises kõnes Saksamaal Jena ülikoolis, kus ta väitis, et Euroopa mõjuvõim maailmas kasvaks, kui ka välissuhtluses oma ühisväärtustele alati kindlaks jäädaks: “Miks me ei usu rohkem endasse ja oma ideaalidesse ega proovi just selle kaudu maailma paremaks ja turvalisemaks muuta?” küsis Paet3.\nTõepoolest. Kui Euroopa Liit ja USA suudaksid taas leida ühise keele, oleks päris palju, millest rääkida ja kus kaasa rääkida. Ka Eestil. Demokraatia levitamine on seda semantilist pingutust väärt.\nGerman Marshall Fund, Transatlantic Trends 2005 (http://www.transatlantictrends.org/). ↩\n“I hope that Europe can help America to be (an example for others to follow) again. When it is, it will not be America that triumphs but the ideas that, until recently, America has unequivocally represented. Then the century ahead would not be America’s as was the last one. It would belong to mankind. It would be a century dominated by the values that American history enshrines and that American leadership at its best embodies and defends without bragging or blustering: democracy, pluralism, enterprise and the rule of law.” Chris Patten, Not Quite the Diplomat, lk 307. ↩\n“Warum glauben wir selbst nicht starker an uns selbst und unsere Ideale und versuchen über sie die Welt besser und sicherer zu machen?” Välisministri kõne Jena ülikoolis 23. 11. 2005 ( http://www.vm.ee/ est/kat_46/7134.html). ↩


Padar jäi ipponiga kuubalasele alla - Arhiiv - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nPadar jäi ipponiga kuubalasele alla\nJudo raskekaalus võistelnud Martin Padar (sinises) pidi kaotuse vastu võtma juba avaringis, kui ta jäi ipponiga alla kuubalasele Oscar Braysonile. Matš kestis 2.56.\nSuurfavoriit Prantsusmaa esindaja Teddy Riner alustab võistlust edukalt ning alistab esimeses ringis poolaka Janusz Wojnarowiczi.\nTeises matšis alistab Tuneesia sportlane Faicel Jaballah Kasahstanist pärit Jeržan Šinkejevi.\nNüüd on matile tulnud ka Padar ja Brayson.\nVarsti on esimene minut läbi ja seis püsib tasakaalus.\nMõlemad mehed on küllaltki luuravas asendis ja mõlemad lähevad matilt välja. Kohtunik annab Padarile hoiatuse.\n2.50 matši lõpuni.\nPadari üritus ebaõnnestub ja mehed tulevad taas keskringi.\nPadar saab hea haarde, kuid laseb võimaluse käest.\nBrayson paneb Padari selili ja teenib võtte eest ipponi. Padarile kaotus ja kuubalane pääseb järgmisesse ringi.\nMatš kestis 2.56.\nKuubalane läheb nüüd järgmises ringis vastamisi Guami sportlase Ricardo Blas jr., kes alistas Facinet Keita.\nPekingi olümpiamängudel pronksmedali võitnud kuubalasega on Padar varasemalt kohtunud kolmel korral ja seni on eestlane teeninud nendest matšidest ühe võidu.\n«Siin füüsiliselt nõrku vastaseid polegi, aga tema kuulub kindlasti viie-kuue tugevama mehe sekka. Ta on massiivne mees, aga samas agressiivse liikumisega. Selline agressiivne tank,» kirjeldas Padar esimest vastast. «Kui mul õnnestub enda haare saada, siis teda liikuma pannes on kõik võimalik. Eks iga sportlane sisimas unistab kuldmedalist.»\nPadari jaoks on tegemist teiste olümpiamängudega. Pekingis sai eestlane kokkuvõttes 17. koha.\nPadari ja Braysoni esimese ringi kohtumine algab praeguse kava kohaselt 11.44.