FSH ja LH hormoonide norm menopausi ajal: mis ähvardab suurenenud ja langenud taset - Testid December\nLisaks võivad menopausiga kaasneda ebameeldivad sümptomid, mis mõnel juhul vajavad ravi.\nNendes protsessides mängivad aktiivset rolli luteiniseerivad (LH), folliikuleid stimuleerivad hormoonid (FSH), progesteroon ja östrogeenid. 40 aasta pärast ilmnevad esimesed menopausi nähud, mida väljendavad muutused hormonaalses foonis ja munasarjade östrogeeni tootmise aeglustumine munasarjade varude vähenemise tõttu.\nJärk-järgult tuleb menstruatsiooni üha vähem, progesterooni taseme languse tõttu emakas endomeetriumi enam ei uuendata, limaskestad muutuvad õhemaks ja suguelundid on väiksema suurusega. Selline ümberkorraldamine mõjutab ka LH ja FSH sünteesi, mis üldiselt kajastub menopausis naiste üldises heaolus.\nMenopausiga folliikuleid stimuleeriv hormoon - hüpofüüsi toodetav hormoon, naistel osaleb see aktiivselt munasarjade folliikulite kasvamises ja küpsemises, stimuleerib spetsiifiliste naissuguhormoonide östrogeeni vabanemist. Meestel kontrollib see sperma küpsemist.\nSelle väärtused ei ole püsivad, nad suurenevad menstruaaltsükli keskel, ovulatsiooni korral on need eriti kõrged menopausi algusega. Raseduse ajal pärsib ainete taset kollaskeha hormoon - progesteroon. FSH kasvu dünaamika järgi selles menstruaaltsükli faasis, kui selle väärtused on maksimaalsed, võime otsustada menopausi lähenemise üle.\nPaljunemismehhanism on üles ehitatud hüpofüüsi ja munasarjade tandemile. Kui munasarjade ressursid on ammendunud ja nad toodavad östrogeeni ökonoomsemalt, kipub hüpofüüs seda stimuleerima, suurendades FSH tootmist. Seda täheldatakse menopausi esimese faasi lähenemisel ja alguses.\nMenopausi lähenedes tõuseb FSH tase tsükli ovulatoorses faasis iga kuu. Niisiis, kui noores eas oli see näitaja 10 mIU / l, siis aastal võib see kahekordistuda ja menopausi korral suureneb see kolm-neli korda.\nFSH väärtuste suurenemise suundumused püsivad menopausi esimeses ja teises faasis, kui see võib ulatuda kuni 135 mIU / L. Ja siis langeb hormooni tase pisut, püsides siiski stabiilselt kõrgel.\nFSH norm menopausi ajal selle erinevates etappides on erinev. Algfaasis on see minimaalne ja ei ületa 10 mU / L. Sel ajal on menstruaaltsükli ajal endiselt indikaatori kõikumisi: selle alguses on see 4–12 mU / l, ovulatsiooni ajal suureneb see 2–3 korda ja luteaalperioodil väheneb jälle minimaalseks.\nMenopausi ajal väheneb östrogeeni tase fertiilses eas võrreldes poole võrra ja FSH kontsentratsioon veres suureneb 4-5 korda. Seda peetakse normaalseks. Mitu aastat pärast viimase menstruatsiooni lõppu püsib see FSH indikaator tasemel 40–60 mU / l ja seejärel väheneb järk-järgult. Kui seda ei juhtu, siis räägivad nad keha patoloogilistest protsessidest.\nMis ähvardab suurenenud ja vähenenud taset\nKõrgendatud FSH taset täheldatakse järgmistel juhtudel:\nMitmete ravimite vastuvõtmine: statiinid, seenevastased ja insuliini normaliseerivad ravimid diabeedi jaoks.\nHalvad harjumused (suitsetamine, alkoholism, kohvi joomine).\nEndometrioosi, hüpofüüsi või munasarjakasvajate tõttu madal östrogeeni tase veres.\nFSH taseme olulist langust seostatakse östrogeeni sisalduse suurenemisega veres, mille põhjused on:\nGlükokortikosteroidide, suukaudsete kontratseptiivide, anaboolikumide, hormonaalsete ravimite kasutamine.\nAnoreksia või nälg.\nPärilik haigus koos raua metabolismi rikkumisega kehas.\nKõrge FSH tase näitab menopausi algust ja pahaloomuliste kasvajate puhul on sageli madal tase..\nPremenopausi ajal määrab endokrinoloog-günekoloog hormoonasendusravimeid, et leevendada temaga kaasnevaid sümptomeid ja hõlbustada keha kohanemist hormonaalsete muutustega. See on madala östrogeeni ja progesterooni kombinatsioon. Veelgi enam, kui naise emakas eemaldati, on vaja ainult östrogeenipõhiseid ravimeid.\nMenopausi hormoonasendusravi plusside ja miinuste kohta lugege seda artiklit..\nLisaks on FSH taseme tõstmiseks ette nähtud dieet, mis sisaldab toite, mis põhjustavad kolesterooli sünteesi:\nJa soovitatav on süüa sageli ja väikeste portsjonitena. Selline dieet tuleks ühendada kehalise aktiivsuse, spordi, matkamise ja lõõgastumisega..\nMittehormonaalsetel fütoöstrogeenidel põhinevad kasulikud infusioonid: tsimitsifugi, lina, sojaoad, humal.\nHop - looduslik östrogeen, selle baasil valmistatud õlu, peeti naisjoogiks, mis aitab hormoone normaliseerida.\nKuidas ravida menopausi sümptomeid rahvapäraste ravimitega,\nTuleb märkida, et hormoonid on spetsiaalsed ained, mida tekitavad inimkeha salajased näärmed. Nende näitajad vereanalüüsi tulemusel võivad märkimisväärselt varieeruda sõltuvalt mõnest tegurist, näiteks toitumisest, teatud ravimite võtmisest, intiimsuhete sagedusest ja muudest.\nArvestades seda, valmistuge analüüsiks. Niisiis, prolaktiini taseme kohta teabe saamiseks peab naine kõigepealt vältima palju füüsilist tegevust. Näitajad võivad olla valed, kui vereproovi eelõhtul olid naisel lähedased kontaktid. Suitsetamine ja rikkalik hommikusöök võivad kiirust mõjutada..\nAnalüüsinäitajate tõlgendamisel on suur tähtsus vereproovide võtmise perioodil. Endokrinoloog või günekoloog võib iga aine tuvastamiseks soovitada tsükli kindlat faasi. Näiteks prolaktiini, FSD, östradiooli, hüpofüüsi hormoonide osas antakse testid ainult tsükli esimeses pooles (pärast menstruatsiooni).\nProgesteroon, vastupidi, aktiveeritakse alles tsükli lõpus, seetõttu soovitavad arstid selle tuvastamiseks verd loovutada tsükli 22.-24. Päeval. Naisorganismi reproduktiivtervise seisundi tuvastamiseks tuleb ühe tsükli jooksul mitu korda analüüsida mõnda hormonaalset ainet (eriti LH ja FSH)..\nOn olukordi, kus naiste suguelundite günekoloogiline läbivaatus ja muud uuringud näitavad kliinilisi tunnuseid, mida hormoontestid ei kinnita. Naine peaks koos arstiga analüüsima oma elustiili ja tuvastama selliste erinevuste võimalikkuse. Kordusanalüüs on sel juhul kohustuslik.\nVeri võetakse analüüsimiseks naise veenist. Reeglina on protseduur kiire ja valutu. Labori abistajad soovitavad valida päeva esimese poole, kuna pärastlõunal võivad hormonaalsete ainete tootmist mõjutada veel mitmed tegurid. Naine saab lõpliku tulemuse teada alles pärast 2–4 päeva möödumist laboris käimise hetkest.\nIlmsed günekoloogilised probleemid ei ole alati kohe ilmsed. Viljatuse ennetamiseks ja nende reproduktiivtervise säilitamiseks on naisel võimalus ainult siis, kui hormoonide tase on normaalne. Nende abiga saate teada raseduse käigu iseärasustest ja võimalikust ohust lapseootel emale.\nLuteiniseerivat hormooni (LH) sünteesib hüpofüüs, mis asub aju põhjas. Naistel kontrollib see munaraku küpsemist ja ovulatsiooni, osaleb kollaskeha moodustumisel ja östrogeeni eritumisel munasarjades. Ovulatsiooniga saavutab see maksimaalse taseme vaid ühe päevaga. Ja menopausi ajal, otsides (näiteks FSH) naissuguhormoonide östradiooli ja progesterooni stimuleerimiseks, suureneb aine kiiresti - 2-10 korda võrreldes fertiilses perioodis.\nKui naisel on endiselt oma periood, siis LH tase (sõltuvalt tsükli perioodist) kõigub. Esimeses faasis on see vahemikus 2 kuni 25 mU / l, ovulatsiooni ajal tõuseb selle tase 4 korda ja luteaalperioodil väheneb minimaalse tasemeni (0,6-16 mU / l).\nKui ilmneb rasedus, mis on võimalik ainult premenopausi ajal, siis on selle tase üsna madal. Kuid menopausi ajal, sõltuvalt sellest, kui kaua viimane menstruatsioon on möödunud, on oluline tõus, millele järgneb väike langus. LH kõikumise dünaamika ja põhjused on täpselt samad, mida kirjeldati FSH korral.\nNorm ja mis ohustab selle suurenenud ja langenud taset\nLH norm menopausiga erinevatel perioodidel on vahemikus 5 kuni 60 mU / l. Selle indikaatori maksimaalseid väärtusi täheldatakse menstruatsiooni puudumisel menopausi faasis. Nagu FSH puhul, võib see sellel tasemel püsida mitu aastat, kuni keha kohaneb uute tingimustega ja seejärel väheneb järk-järgult 20 mU / l.\nKuid selle hormooni absoluutset näitajat, eriti menopausi muutuste esialgsel perioodil, tuleks võrrelda FSH väärtusega. Seda peetakse normaalseks, kui see jääb mõne teise hormooni arvudest pisut maha. Kui see pole nii, siis ei räägi nad mitte menopausist, vaid patoloogiatest: polütsüstiline või munasarjade ammendumine, kasvajad, neerupuudulikkus ja teised.\nVeel üks oluline LH taseme tõus näitab selliseid tingimusi:\nRavimite (klomifeen, spironolaktoon) võtmisel.\nSelle hormooni taseme langus annab märku sellistest patoloogiatest või on põhjustatud:\nHüpofüüsi või hüpotalamuse talitlushäired.\nProlaktiini suurenenud hüpofüüsi sekretsioon.\nAnorexia nervosa või stress.\nRavimite võtmine: digoksiin, megestrool, progesteroon.\nLH reageerib kehas toimuvatele muutustele kergesti. Selle normaliseerimiseks peate loobuma suitsetamisest, alkoholi kuritarvitamisest. See peaks olema tasakaalus, sisaldades kõiki organismile vajalikke mineraale ja vitamiine.\nStressi vältimiseks on oluline juhtida aktiivset elustiili, vaheldumisi füüsilise tegevusega hea puhata. Nagu eelmisel juhul, määrab arst vajadusel ravimite hormoonasenduskursuse, mis kestab kuni kuus kuud.\nKuidas vabaneda menopausi sümptomitest,\nKeha hormonaalse taseme kontrollimiseks määrab endokrinoloog põhjaliku vereanalüüsi. See viiakse läbi tühja kõhuga, 10 tundi enne seda, peaksite hoiduma söömisest ja päev enne protseduuri loobuma suitsetamisest, alkoholist, seksuaalvahekorrast ja füüsilisest stressist. Sel ajal tühistab spetsialist ka hormonaalsete ravimite võtmise.\nTavaliselt viiakse need testid läbi menstruaaltsükli erinevates faasides ja valitakse iga testitava aine kõrgeima aktiivsuse aeg. Ebaregulaarse tsükli korral korratakse neid protseduure korrapäraste ajavahemike järel..\nVanusega seotud hormonaalne kohanemine on füsioloogiline protsess, mis ei kesta mitte ühte aastat ja mida ei saa vältida. Hormoonide taseme kvantitatiivne muutus on puhtalt individuaalne ja nõuab hoolikat jälgimist, eriti kui need kõikumised on valusad. Naiste hormoonide õigeaegne märkamine kõrvalekaldumisest normist võimaldab arstil kindlaks teha nende põhjuse ja määrata sobiva ravi.\nLaboris võetakse verd biokeemia saamiseks veeni tühja kõhuga hommikul. Hormoonide testide tegemiseks soodsaid päevi peetakse 5-7 päevaks menstruatsiooni algusest. Normaalse tulemuse saamiseks ei soovitata päev enne vere loovutamist alkoholi juua, stressi ja suurenenud füüsilist koormust teha.\nHormoonide norm on kõik numbrid, mis langevad kindlaksmääratud intervalli. Kui patsient saab tulemuse, mis ületab väärtuste vahemikku või vastupidi, ärge diagnoosi pange. Edasise ravi plaan on vajalik arstiga läbi arutada.\nLabor annab tulemused, mis näitavad naistel hormoonide norme, tabel on kirjutatud uuringu kommentaarides.\nKõige sagedamini täheldatakse endokriinsüsteemi selle osa haigusi nõrgemas soos. Isegi naiste hea tervise korral võib norm ületada isikliku või tööalase stressiolukorra tõttu..\nOluline teave: östradiooli normide tabel naistel vanuse ja hormooni vastutuse järgi\nTrijodotüroniin (T3) 2,6 - 5,7 pmol / L.\nTüroksiin (T4) vaba 0,7 - 1,48 ng / dl.\nAT-TG (türeoglobuliini antikehad) 0 - 4,11 ühikut / ml.\nLisaks vereloovutamisele laboris võib arst saata katsealuse ultraheli.\nAju keskel asuv hüpofüüs vabastab vereringes TSH, mis põhjustab kilpnäärme T3 ja T4 loomist. Seetõttu algab kõige sagedamini kilpnäärme uuring.\nFSH (folliikuleid stimuleeriv) 1. faas MC (follikulaarne) - 3,35 - 21,63 mU / ml;\n2-faasiline (luteaal) - 1,11 - 13,99 mU / ml;\nMenopausi algusest peale - 2,58 - 150,53 mU / ml;\nKuni 9 aastat - 0,2–4,2 mU / ml.\nLH (luteiniseeriv) Folliikulite faas - 2,57 - 26,53 mU / ml;\nLuteaalfaas - 0,67-23,57 mU / ml;\nMenopausi algusest - 11,3 - 40 mU / ml;\nKuni 9 aastat - 0,03 - 3,9 mU / ml.\nProlaktiin 1,2 - 29,93 ng / ml.\nAKTH (adrenokortikotroopne) 9 - 52 pg / ml.\nTestosterooni toodetakse väikestes kogustes ka naistel. Osaleb suguhormoonide regulatsioonis ja ei võimalda sekundaarsete seksuaalomaduste väljakujunemist. Naiste norm erineb meestest.\nTestosteroon 0,38-1,97 nmol / L.\nProgesteroon Follikulaarne faas - 1,0 - 2,2 nM / L;\nLuteaalfaas - 23,0-30,0 nM / L;\nÖstradiool Follikulaarne faas - 198–284 pM / L:\nLuteaalfaas - 439-570 pM / L;\nMenopausi algusest peale - 51–133 pM / L.\nNaissuguhormoonide normi rikkumise indikaatorid:\nebaregulaarne MC (või selle puudumine);\nSellistel juhtudel pöörduge günekoloogi-endokrinoloogi poole.\nNagu paljud teised, reguleerib neid hüpofüüs. Neerude ülemiste pooluste kohal asuvad veres enam kui 50 hormooni tootmises. Neist olulisemad on toodud tabelis:\nDEA-d (dehüdroepiandrosterooni sulfaat) 810-8991 nmol / L.\nKortisool alla 16-aastastele lastele - 3–21 mcg / dl, täiskasvanule - 3,7–19,4 mcg / dl.\nAldosteroon 35-350 pg / ml.\nMuud hormonaalse ebaõnnestumise sümptomid naistel\nKui prolaktiini tase on kõrge, võib akne tekkida näol ja kaelal ning isegi selja ülaservas..\nTeisest küljest võib ebanormaalne östrogeeni tase kehas põhjustada plekid ja naha värvuse muutust. Selle põhjuseks on melanotsüütide stimuleerimine, et suurendada värvaine tootmist, mis on naha plekide otsene põhjus..\nAndrogeenide - meessuguhormoonide - liig suurendab seevastu rasu tootmist, mis koguneb naha pooridesse..\nNaisorganismi kõrgenenud androgeenide tase võib põhjustada ka hirsutismi, mis väljendub tumedate juuste olemasolul meestele iseloomulikes kohtades. Näiteks: kõhul, puusadel, tuharatel, alaseljal ja näol. Pehmemal kujul võivad vuntsid tekkida, intensiivsetes - tumedates juustel kätel ja jalgadel.\nLiigse rasvumise põhjuseks võib olla insuliiniresistentsus. See seisund avaldub keha tundlikkuses insuliini suhtes - kõhunäärme toodetud hormoon, mis vastutab veresuhkru reguleerimise eest.\nPankrease insuliini protsessis on vaja toota rohkem, kui oli ette nähtud tavapärases koguses, et säilitada veresuhkru taset. Liigne insuliin põhjustab rasvade põletamist. Lisaks põhjustavad suured kogused insuliini veresuhkru kõikumisi ja need põhjustavad pidevat näljatunnet.\nHüpofüüsi-hüpotalamuse piirkonna hormoonid\nSee hõlmab prolaktiini, somatotropiini, TSH, ACTH ja teisi. Sellise bioloogiliselt aktiivsete ainete rühma tuvastamine on eriti oluline, kuna esiteks reguleerib see osakond kogu järelejäänud hormonaalset süsteemi ja teiseks hormoonide hüpersekretsiooni abil selles piirkonnas on selline ohtlik endokriinne patoloogia nagu hüpofüüsi kasvaja.\nLisaks hormoonidele on hüpofüüsis ja hüpotaalamuses ka neurotransmittereid (neurohormoonid): dopamiini, norepinefriini jt. Nende kvantitatiivse või kvalitatiivse sisalduse laboratoorsed testid ei ole ette nähtud. Nende diagnoosimine on patsiendi esitatud teabe põhjal murettekitav neuroloogidele, psühhoterapeutidele või psühhiaatritele. Kõigi muude hormoonide taseme uuringut viivad läbi endokrinoloogide spetsialistid.\nHormonaalse süsteemi toimimise rikkumisi võib kahtlustada iseseisvalt, kui teate, milliseid tervise ja käitumise muutusi need põhjustavad.\nkehatemperatuur hoiab pidevalt + 37 ° C juures;\nverejooksu perioodi lühenemine, pikenemine, viivitus;\nverekaotuse suurenemine või vähenemine;\nvalu ilmnemine, piimanäärmete turse;\nseletamatu kiire kaalutõus või -kaotus;\nemotsionaalne ebastabiilsus - põhjuseta naer, agressioon või nutt;\nnahk kaotab elastsuse, muutub selle värv, juuksed ja küüned purunevad, koorivad;\nraseduse mittetoimumine pidevate katsete ja sooviga, võimetus lootet kanda;\nkiire pulss, ebamugavustunne südames;\nNäidatud ebaõnnestumise tunnused hormonaalsel taustal on kõige sagedasemad ja nende raskusaste sõltub keha individuaalsetest omadustest. Neid on võimatu ignoreerida, kuna piisava ravi puudumisel võivad ilmneda järgmised negatiivsed tagajärjed:\nsuurenenud vaagnapõletiku oht;\nvõivad ilmneda emaka, munasarjade ja healoomulise ja pahaloomulise iseloomuga piimanäärmete kasvajad;\nHea spetsialist endokrinoloog aitab tervist taastada ja hormoonide üle kontrolli saada..\nFolliikuleid stimuleeriv hormoon: norm ja kõrvalekalded\nFolliikuleid stimuleeriv hormoon - hormoon, mis stimuleerib naise folliikulite kasvu ja küpsemist, aga ka meeste sperma küpsemist.\nKuna hüpofüüsi eesmise näärme endokriinseid rakke nimetatakse gonadotroofideks, nimetatakse nende toodetud hormoone gonadotroopseteks. FSH, prolaktiin, LH - gonadotroopsed hormoonid. Nende tegevus on seotud paljunemisega.\nFolliikuleid stimuleeriv hormoon toodetakse nii naistel kui ka meestel. Meestel aktiveerib FSH hormoon:\nseemneliste tuubulite kasv;\nsuguhormoone siduva valgu süntees;\nNaiste kehas tugevdab see hormoon:\ntestosterooni töötlemine östrogeenideks;\nTsükli faasid ja FSH tase kehas\nMenstruaalfaas ja hormoonide tootmine\nMenstruatsiooni esimesel päeval algab follikulaarne faas (mõnes allikas nimetatakse seda östrogeenseks faasiks). Sel perioodil see hormoon sekreteeritakse. See stimuleerib folliikuli arengut munasarjas..\nTeise hüpofüüsi hormooni - luteiniseeriva - mõjul hakkavad folliikulite rakud eritama östrogeene.\nÖstrogeenid on steroidsed hormoonid, mis mõjutavad keha keemiat ja füsioloogiat, sealhulgas kudede kasvu ja seksuaalset funktsiooni..\nKui östrogeeni tase kehas tsükli keskel tõuseb, vabastab hüpofüüsi suures koguses LH ja nüüd väikeses - folliikuleid stimuleeriv hormoon, mille norm tänapäeval väheneb..\nTsükli teine etapp - ovulatsioon - algab siis, kui LH kontsentratsioon jõuab teatud punkti.\nFolliikul lõhkeb ja sellest väljub munarakk, mis on viljastamiseks valmis. Muna läheb emakasse - “kohtuda” spermaga ja lõhkevast folliikulist saab kollaskeha.\nVahetult pärast ovulatsiooni faasi toimub luteaal. Sel perioodil muutub lõhkev folliikul kollaskehaks.\nKollaskeha hakkab tootma progesterooni (steroidhormooni). Kõrge steroidide sisaldus blokeerib hüpofüüsi hormoonide tootmist. Kui ovulatsiooni ajal viljastamist ei toimunud, hävitatakse kollaskeha. Sellest lähtuvalt väheneb steroidhormoonide tase. Kui kehas väheneb steroidide tase, hakkab hüpofüüs eritama folliikuleid stimuleerivat hormooni ja folliikulite faas algab uuesti ning menstruaaltsükkel kordub.\nKui viljastumine on toimunud, vabastab ajuripats hormooni kooriogoniini. Kooriogoniini nimetatakse ka hCG (inimese kooriongonadotropiin). Just temale vastab rasedustesti. Kooriogoniin hakkab erituma kaks nädalat pärast ovulatsiooni ja stimuleerib kollaskeha arengut. Hormoon progesteroon, mis tekitab kollaskeha, valmistab emaka ette raseduseks. Steroidhormoonide - östrogeeni ja progesterooni - tase tõuseb raseduse ajal märkimisväärselt.\nFolliikuli faas on nii nimetatud, sest sellel perioodil hakkavad arenema mitmed folliikulid. Folliikulaarse faasi alguseks vabastab hüpofüüsi FSH hormoon.\nLigikaudu folliikulite faasi 6-7-ndal päeval sekreteeritakse üks folliikul, mis kasvab ja areneb edasi. Umbes kahe nädala jooksul küpseb selles munarakk, mida sperma peab viljastama.\nFolliikulaarse faasi algusest kuni ovulatsioonini suureneb östrogeeni kogus järk-järgult. Folliikuli faas lõpeb. Kui naistel on menstruatsiooni esimesest päevast kuni järgmise menstruatsiooni alguseni 28 päeva, siis kestab folliikulite faas 14 päeva. Kui menstruatsioon on pikem, toimub tsükli follikulaarne faas hiljem.\nLaborites mõõdetakse hormoone LH ja FSH rahvusvahelistes ühikutes liitri kohta. FSH, prolaktiini, LH ja teiste hormoonide analüüs tuleb teha tühja kõhuga. Folliikuleid stimuleeriva hormooni analüüs antakse tsükli 3.-5. Päeval (folliikulite faasi periood).\nFSH norm naistel kogu menstruaaltsükli jooksul muutub:\ntsükli follikulaarne faas - 2,8–11,3 mU / l;\ntsükli luteaalfaas - 1,2–9 mU / l.\nFSH normaalne tase meestel peaks olema vahemikus 1,37–13,58 mU / L. Lapse FSH vähenenud taseme korral võib puberteet aeglustuda.\nKui analüüs näitab naise selle hormooni ebapiisavat kogust, võib täheldada järgmisi sümptomeid:\nNaiste FSH taseme languse põhjustajaks võivad olla rasvumine ja polütsüstiliste munasarjade sündroom, samuti hüpotalamuse kõrvalekalded..\nMadal FSH meestel näitab:\nMeestel võib selle hormooni madal tase olla tingitud hüpofüüsi ebapiisavast funktsioonist..\nMadala FSH sisaldusega on nii meestel kui ka naistel vähenenud sugutung, vähenenud juuste kasv kehal (sekundaarsed seksuaalsed omadused), kortsus nahk.\nKui FSH on kõrgendatud, saavad naised:\npuudub iga kuu.\nSuurenenud FSH - naiste norm menopausi ajal.\nmunasarjade funktsiooni puudulikkus;\nMeestel võib FSH-d suurendada:\nsuguelundite häiritud töö (sealhulgas munandite põletik);\nmeessuguhormoonide suurenenud kogus;\nPaljunemisvõimet nimetatakse viljakuseks. FSH ja LH suhe määrab selle võime. Selle koefitsiendi teadasaamiseks peate jagama LH koguse FSH-ks.\nEnne puberteeti erituvad hormoonid LH ja FSH samas koguses: nende suhe on 1: 1.\nPärast aasta menstruatsiooni - suhe võib kasvada 1,5: 1.\nKaks aastat hiljem ja enne menopausi on FSH norm 1,5–2 korda madalam kui LH norm.\nKui hormoonide LH ja FSH suhe on 2,5, näitab see:


NordenBladet.ee | 2011\n2011. aasta parimad pressifotod konkursil “2012 World Press Photo”\nJaapani tsunami tagajärjed, Ukraina prostituudid, rahutused Lähis-Idas, portreed ja näljane jääkaru – kõik selle leiab maailma parimate pressifotode seast, kirjutab Õhtuleht.\nSaku suurhall: Jõulutsirkus\n17.detsembril toimub Saku suurhallis suur Jõulutsirkus.\nViljandi XXVI Vanamuusika Festival\nT, 12. juuli 2011 20:00 – 17. juuli 19:00, Viljandi, Viljandi\nTallinna Lauluväljak: SEB Maijooks 2011\nL, 21. mai 2011 10:00 – 16:00, Tallinna Lauluväljak, Tallinn\nLuige Kevad 2011: Luige laat\nLUIGE KEVAD 2011 toimub 6.-8. mai 2011 Laat on avatud 10-17 Pilet 3€ ÕPILANE/PENSIONÄR 2€ PERE 8€ Luige näitused toimuvad Kiili vallas Harjumaal Luige keskuses (laiemalt tuntud Luige baasina). Luige keskus asub Tallinn-Viljandi mnt 7. km-l Tallinnast tulles paremat (3\nHaapsalu Õudus- ja Fantaasiafilmide Festival HÕFF 2011\nR, 29. aprill 2011, Haapsalu kultuurikeskus, Haapsalu L, 30. aprill 2011, Haapsalu kultuurikeskus, Haapsalu P, 1. mai 2011, Haapsalu kultuurikeskus, Haapsalu


Käesoleva aasta lõpul saab täis "Postimehe 70. aastakäik. 12.dets. antakse välja "Postimehe" juubelinumber, sest sellel päeval 30 a. tagasi hakkas lehte toimetama ja välja andma Jaan Tõnisson.\nAsjata süü otsimine.\nTööerakonna leht "Vaba Maa" on avaldanud süüdistavaid artikleid Eesti Panga presidendi kohta. Hr. A. Uibopuu ei ole kinni maksnud vekslit, millel tema allkiri on. Veksliseadusest.\n051Vaba Maa + 336.411EP\najalehed ja ajakirjad (eestikeelsed) / Eesti Pank / Finantskassad / Vaba Maa\nAsutuste kokkutõmbamine ja riigiteenijate arvu vähendamine.\nRiigikogu rahaasjade komisjoni läbimõtlematult ametikohtade kustutamise kohta on "Postimees" mitmel korral sõna võtnud. "Vaba Maa" toob "Postimehe" juhtkirja poolenisti ära ja hakkab selle mõtet väänama. "Päevalehe" artikkel sama küsimuse kohta.\n051Vaba Maa + 331.77:35\najalehed ja ajakirjad (eestikeelsed) / riigiametnikud (üldiselt) / riigiteenijad (üldiselt) / Vaba Maa\nEi vea! "Võrumaa elu" 2 toimetajat kinni mõistetud, üks lahkunud. Kogumeeste Võru saba "Võrumaa elu" elab üle raskeid päivi. Saatus näib toimetajahärrasid vägisi kiusavat. Möödunud nädalal mõisteti lehe vastutav toimetaja A. Piisko laimu artikli eest kohaliku seltskonnategelase Jaasoni vastu 2-ks nädalaks vanglasse. Läinud laupäeva õhtul demonstreeris omi võimeid jälle üks nimetatud lehe toimetaja härra. Noormees hakkas "Kandle" seltsi einelauas märatsema,... Lõpuks olgu tähendatud, et ka "Võrumaa Elu" tegevtoimetaja Leppik lahkunud on ja toimetuse ruumid on üsna tühjaks jäänud.\najalehed ja ajakirjad (eestikeelsed) / Võrumaa Elu\n"Kajas" ilmunud artikli ülevaade Vally Tenchio,Alfred Sergo ja Elisabeth Raudsepa juhtumist. "Vaba Maa" lugu mootorpurjekas "Merkurist", mille pardalt avastati Kartuliühisuste liidu päralt oleva liköörilaadungi.\n051Kaja + 051Vaba Maa\najalehed ja ajakirjad (eestikeelsed) / Kaja / Vaba Maa\nEnesest mõista. Sissemurdmine lahtisest uksest.\nPõllumeeste kogude häälekandja 7.okt. numbris püütakse seletada, miks ei saa eksporttapamaja ühendada Tartu linna tapamajaga. Tartu linna tapamaja loomaarst hr. Saarsels seletab, miks oleks otstarbekas ehitada väljaveotapamaja linna tapamaja kõrvale.\n637.513Tln.,Est. + 637.513Trt. + 051Kaja\najalehed ja ajakirjad (eestikeelsed) / Kaja / tapamajad (kohtadel, konkreetsed) / Tln.,Est. / Trt.\n"Estonia" laguneb? Kas teater riigi hoole alla?\n"Vaba Maa" kirjutab "Estonia" probleemidest. Ants Lauteri lahkumine. Direktori kohusetäitja Hanno Kompuse lahkumine. Lahkhelid "Estonia" seltsi juhatuses. "Vaba Maas" jõutakse otsusele, et praegune teatrite juhtimise viis - teatriharrastajate ringkonnad teatriseltside näol - olevat oma aja ära elanud.\n792Tln.,Est. + 051Vaba Maa\najalehed ja ajakirjad (eestikeelsed) / eesti kutselised teatrid / kontsertetendused, lavastused (mitme teatrikollektiivi korraldatud, Eestis, toimumise koht) / näitlejad (üldiselt) / näitlejameisterlikkus / teater (üldküsimused) / teatri ajalugu (üldine) / teatrikunst (üldküsimused) / teatriteadus / Tln.,Est. / vabaõhuetendused (mitme teatrikollektiivi korraldatud, Eestis, kohtadel) / Vaba Maa\n"Hirmu ja õuduse lood" Tartust. Tööerakonnakonna lehe vabad vassingud.\nTallinna tööerakonna leht on tuntuks saanud, et seal aeg-ajalt teated ilmuvad "oma kirjasaatjalt", mis tõsiasju peapeale pööravad. Näiteid.\nÜlevaade 7. koolinoorsoo kongressilt. Sotside lehe arvates oli 7. koolinoorsoo kongress "Postimehe", Eesti Rahvaerakonna ja EÜS-i käsilane.\n371.83(063)E + 051Rahva Sõna\nõpilasorganiatsioonid (üldkäsitlused, koolidevahelised), nõupidamised / ajalehed ja ajakirjad (eestikeelsed) / Rahva Sõna\n"Kaitse kodu" esimene aasta.\nAasta tagasi ilmuva hakkava kaitseliitlaste ajakirja "Kaitse Kodu" väljaandmisega seotud kulusid on aidatud tasuda kaitseliidu summadest. Akalirja vajalikkusest. Üksiknumber maksab 30 marka.\najalehed ja ajakirjad (eestikeelsed) / Kaitse Kodu\nKaitseliidu van.-kogu otsused. Kaitseliidu vanematekogu pidas eile koosolekut. Koosolek kinnitas läinud aasta tegevuse aruande ning kiitis heaks naisorganisatsioonide põhikirja. Pikema kõne alla tuli noorsoole sõjalise õpetuse andmine koolides, mis esialgu kaitseliidu ülesandeks jääb. Senine kaitseliidu häälekandja "Kaitse Kodu" otsustati jätta ilmuma iseseisvana, kuna "Sõduriga" ühendamisest midagi välja ei tule.\n051Kaitse Kodu + 351.743KL\najalehed ja ajakirjad (eestikeelsed) / Kaitse Kodu / Kaitseliit / Merekaitseliit vt. Kaitseliit / Omakaitse Sihtkapital (annetused Kaitseliidule relvade muretsemiseks)\nKarsklaste nädalaleht. Õpetajate karskus-kasvatuse liidule, ülemaalisele noorsoo keskjuhatusele ja raamatukogu hoidjate ühingule tehti karskusliidu poolt ettepanek, et nad võtaks "Külvaja" ka oma häälekandjaks. Tähendatud organisatsioonid on vastanud jaatavalt. Tulevast aastast alates hakkaks "Külvaja" ilmuma kord nädalas.\n051Külvaja + 178(06)EKL\najalehed ja ajakirjad (eestikeelsed) / Eesti Karskusseltside Kesktoimkond / Külvaja\nKas "Postimehe agent" on haavav ütelus? ... Asjaolusid kaaludes leidis kohus, et tähendatud konstaabel ei viibinud seekord "Vanemuises" mitte ametikohuseid täitva korrapidajana, vaid eraisikuna. Tema kohta hüütud lause "Postimehe agent" käis seega tema kui eraisiku kohta. Selles lauses aga ei näe kohus mitte haavamist, sest "Postimees" ei ole mitte mõne äärmise erakonna häälekandja, vaid on üldiselt tuntud ajaleht ja keskerakonna häälekandja, kelle agendiks olemist haavavaks ei saa pidada. Neil põhjusil mõistis kohus kaebuse "Postimehe agendiks" nimetamise asjus tühja.\nKas ka mõni usutunnistus.\nKoguduste maade vähendamise küsimus. "Eesti Kirik" annab sellest ülevaate, mis ei ole tõepärane. Täpsustavaid andmeid selle küsimuse lahendamisest riigikogus riigikogus. Sõnavõtnud isikute nimed ja hääletamise tulemused.\n051Eesti Kirik + 26 + 328.6\najalehed ja ajakirjad (eestikeelsed) / Demokraatlik Liit (riigikogu fraktsioon) / kiriku juhtimine / kirikumaa / kirikumaksud (üldiselt) / kiriku organisatsioon / kirikuseadus / kiriku varad / kristlik kirik (üldiselt) / kristlikud kirikud (kirikutevahelised suhted) / maailmakirik / vaimulikud (üldiselt) / vaimuliku seisus (hierarhia, õigused, kohustused)\n"Päeval." on tööerakonnaga suures tülis. Tööerakonna nõrgad küljed leiavad praegu "Päevalehes" hoogsat valgustamist. Et tööerakonnal enam võimalik ei ole valitsuses kaalukat osa mängida, siis loobuti igasugusest koostööst teiste rühmadega.\n051Päevaleht + 329.24\najalehed ja ajakirjad (eestikeelsed) / Päevaleht / Tööerakond\nBiblioserver 2.8 | tarkvarastuudio | külastajaid: 184809629


“Kui tulen kunagi tagasi, siis paku mulle siit 1 suits.” – Harju Elu\nEsileht / “Kui tulen kunagi tagasi, siis paku mulle siit 1 suits.”\n“Kui tulen kunagi tagasi, siis paku mulle siit 1 suits.” (0)\nInimesed 01.10.2021 Meelis Piller, ajakirjanik\n28.–31. augustini 1941 toimus Läänemerel ilmselt üks sõjaajaloo suurimaid merelahinguid. Meremuuseumi enam kui aasta kestnud uuringu tulemusel on sündinud võimas näitus, mis annab külastajale ülevaate, mis toimus Juminda poolsaare lähistel tegelikult.\nKüsimustele vastab näituse üks kuraatoritest, kunstnik Roman Matkiewicz.\nKuidas on juhtunud, et selline suur ja võimas lahing on siiani kuidagi ajaloopildist kadunud ning sellest pole eriti juttu olnud?\nSellest on juttu olnud, ainult hoopis teises rakursis. Nõuka ajal oli see heroiseeritud, ohvrite hulk oli kirjutatud väiksemaks ja üleüldse oli kõik pööratud niimoodi, et see oli suur kangelastegu.\nAga kui nüüd sellel sajandil hakati Venemaal avaldama tõsiseid uuringuid arhiivimaterjalide alusel, siis pilt tuli päris dramaatiline. Sealt kujunes välja, et meie Juminda tragöödia on inimohvrite poolest suurem kui Dunkirk.\nChristopher Nolan on kaks aastat tagasi teinud Dunkirkist päris hea filmidraama – seda on väga hea vaadata, enne kui hakata Juminda merelahingut uurima või sellesse süvenema.\nMillest sai alguse idee, et Juminda lahingust võiks suure näituse teha?\nTänavu oli sellel lahingul kurb juubel: 80 aastat möödus sellest sündmusest. Juba varem oligi mõte, et me peame kuidagi sellele reageerima, sest et teiselt poolt piiri nagunii hakatakse tegema oma näitusi ja sellest teisiti rääkima.\nOligi Kroonlinnas üks välinäitus mingi suure-suure aia peal ja pealkirjaks oli pandud “Surematu konvoi” – “Бес-смертный конвой”. No see on natukene naljakas, sellepärast et see oli väga surelik konvoi. Kui 20 laevast, mis inimesi transportisid, lasti põhja 18, siis oli see ikka väga surelik. Nende loosungitega võiks tagasihoidlikum olla, ma arvan.\nKuidas kogu see materjal kokku saadi? Siin on näiteks väga suur hulk inimeste isiklikke mälestusi.\n2005. aastal ilmus Venemaal Andrei Platonovi – ta on tõsine sõjaajaloolane – sulest raamat “Soome lahe tragöödiad”, kus oli käsitatud kogu teine maailmasõda Soome lahes aastatel 1941–44 ja seal oli päris palju selliseid “ämbreid” välja toodud, et kuidas siis operatsioonid tegelikult toimusid, palju neis hukkus, kuidas ja kui halvasti need planeeritud olid ja üks häda teise otsa.\nSellised meremiinid altpoolt ning lennukimürsud ülaltpoolt viisid põhja 62 põgenevat alust.\nAastal 2012 ilmus Venemaal teine raamat, väga tõsine, suur ja paks raamat, pühendatud ainult Tallinna evakuatsioonile. Selle kirjutas üks eruadmiral Radii Zubkov, kes kahjuks suri eelmisel aastal, aga me olime temaga kontaktis.\nAga jah, alles sellel sajandil hakkasid ilmuma sellised raamatud, kus on sellest operatsioonist-tragöödiast kirjutatud nii, nagu see tegelikult oli.\nMa saan aru, et leiti isegi inimesi, kes olid seda pealt näinud?\nJah, minu kolleeg Vallo Kelmsaar tegi intervjuu härra Niidasega, kes küll läks paar päeva varem oma laevaga ja see laev pommitati põhja – see oli hospidali laev Sibir. Selle peal oli Georg Ots ja nad mõlemad pääsesid. Härra Niidas rääkis, kuidas seal oli. See on täitsa olemas järelkuulatavana – Kuku raadio saates “Meretund”.\nNii et väga huvitav oli elav hääl, inimene mäletab ja rääkis sellest päris hästi, mis sest, et ta on 99 aastat vana, aga annaks jumal talle tervist.\nKui nüüd nii suur ja põhjalik töö on tehtud, siis kas see ka raamatukaante vahele saab?\nJah, mõte on. Alguses oli meil mõte tõlkida Radii Zubkovi akadeemiline teos, sest see on 100% arhiividokumentide põhjal kirjutatud. Aga kuna autor suri ära ja nüüd anti välja täiendatud trükk, siis jäi see mõte katki. Me ei jõuaks ka nii kiiresti sellist terminirohket ja tõsist raamatut korrektselt teha.\nInimestes elas lootus: Juminda tragöödiast säilinud suitsupakk, millest on võetud üks sigarett. Suitsupakil on kiri: “Kui tulen kunagi tagasi, siis paku mulle siit 1 suits”. Fotod Meelis Piller\nAga mõte läks edasi, et teeme põhjaliku kataloogi. Seal on väga huvitavad eksponaadid ja et kogu näitus on ehitatud inimeste mälestuste peale, mõtlesime kaante vahele panna need mälestused koos fotodega. Me saime peaaegu kõik mäletajad ka fotodena kätte. See oleks huvitavam. Loed, mida inimene räägib ja saad vaadata, kuidas ta tol ajal välja nägi.\nSiin näitusel saab selgeks, mis asi on meremiin ja kuidas see töötab.\nSpetsiaalselt selle näituse jaoks tegime 3D-animatsiooni, kuidas miin töötab. Miin oli selles lahingus tõsine vastane. Esimese päeva ohvrid olid kõik miiniplahvatuse ohvrid. Järgmisel päeval, 29. augustil 1941 toimus lennukipommide veretöö.\nAstrea Sibul (tüdruk Tallinnast, 17)\n“Seni, kuni kommunistlikud ajalehed veel ilmusid, kirendasid need patriootlikest üleskutsetest ja kinnitustest, et “vaenlane ei pääse iialgi meie iidse linna tänavaile”. Lahingumüra aga valjenes. Ööl vastu 28. augustit ei lakanud ta hetkekski – kõik ümberringi kolises, mürises, lõgises, rappus. Meie perekond otsis varju keldrist. Hommikuks oli müra vaibunud. Tallinn oli langenud sakslaste kätte.”\n“Virkki üksus sõitis Helsingist välja 26. augusti hommikul. Aga kui me ida poole ei pööranud, vaid otse lõunasse põrutasime, välgatas mul peas, et me sõidame ju Eestisse! Ütlesingi Virkkile nii ja tema vastas: “Sõidame jah!” Kogu ettevõtmise tõeline eesmärk oli nii salajane, et sellest teadis vaid neli ohvitseri.”\n“Anti käsk – kiiresti evakueeruda – Miinisadamast, ükskõik milliste vahenditega. See oli jooks elu eest! Silkasin madrusesärgis mööda Narva maanteed. Plahvatused… linn põles mitmelt poolt. Olin näljane, hüppasin sisse restorani Rooma – mitte üht inimest, aga kaetud lauad – vaagnad pannkookidega, kirsimoos. Toppisin seal kiiruga midagi suhu ja tormasin edasi.”\n“Meeste riietus oli valdavalt suvine. Minul sügismantel, peas sonimüts, jalas helehallid flanellpüksid ja suusasaapad. Igaks juhuks ka kaks otsapidi kokku seotud tühja jalgpalli sisekummi, et tahtmatu supluse korral paremini veepinnal püsida. Pallikummid saatis isa mulle järele ja ime küll – kätte sain! Isa kirjutas: “Poeg, kui sul vahel väga raske on, siis ära unusta, et see on siiski mööduv, ajutine – tuleb jälle parem aeg!””\n“Õudne oli vaadata, kuidas Tallinn põles, paljudes kohtades olid suured tuleleegid. Sitsivabrik põles kui küünal, õlitsisternid sadamas põlesid. Tallinna mehed olid metsikult vihased ja kurjad – vaata, meie oma silmade all põlevad meie kodud! Mis on saanud meie naistest ja lastest?!”\n“27. augusti õhtul oli Tallinn üks suur tulemeri, valgustas isegi niipalju, et võis tekil lehte lugeda. Mehed piilusid pikksilmaga Tallinna poole – ega sealt tulemöllus suurt midagi ei olnud näha, ainult tuli-tuli-tuli…”\nMerelahinguid 20. sajandil\nRünnak Pearl Harbourile 1941\nHukkunuid 2467, uppunud laevu 10\nDunkirki evakueerimine 1940\nHukkunuid 10 000, uppunud laevu 225\nTallinna evakueerimine 1941\nHukkunuid 15 000, uppunud laevu 62\n“Tõenäoliselt on Juminda miinilahingu ajast saadik veel lõhkekehi merepõhjas. Merevägi töötab pidevalt ja aktiivselt nende leidmiseks,” ütleb mereväe teabeohvitser lipnik Aleksander Espenberg.\n“Sealhulgas korraldatakse rutiinselt Eesti vetes õppusi, nagu Baltops, Open Spirit jpt, kus otsitakse, tuvastatakse ja demineeritakse miine ja muid lõhkekehi.”\nNäiteks 2021. aasta rahvusvahelisel miinitõrjeoperatsioonil Open Spirit leiti 127 lõhkekeha. Kokku on Eesti vetest aastate jooksul leitud üle 1500 veealuse lõhkekeha.\nMaailmasõdade tagajärjel on kogu Läänemerre jäänud hinnanguliselt umbes 80 000 lõhkekeha.


praegune kellaaeg 17.05.2022 01:31\n25.01.2004 13:51 Sisseehitatud digikaamera ja muude lisade vajalikkus mobiiltelefonides\nNii, otsustasin siis teha sellise teema, sest suhteliselt tihti hakatakse kusagil mujal arendama vestlust, kas digitaalkaamera mobiiltelefonidel on vajalik või ei.\nSiin teemas võite avaldada oma arvamust nii digikaamera kui ka teiste kellade-vilede mõttekusest mobiiltelefonis.\nKindlasti arvavad paljud, et mõttetu on ka värviline ekraan, WAP, SMS jne. Teiste jaoks on ka kalorimõõtja väga tähtis. Siin öelgegi, mida arvate.\nviimati muutis Caveman 25.01.2004 21:55, muudetud 1 kord\nMinu jaoks täiesti mõttetud asjad telefoni juures wap jne.\nMärkmik, kell, kalender, sms ja loomulikult hea aku on põhiline.\nMinu peamine, et helistada saaks, on telefoniraamat ja WAP/GPRS.\nSMS, MMS, mängud, kaamerad, taskulambid, vilkuvad nupud ei meeldi.\nKommentaarid: 175 loe/lisa Kasutajad arvavad: :: 2 :: 3 :: 157\nV: käepärasus, akumahtuvus, kui gprs siis võiks ka korralik värviline display olla [vahel on hea enda lõbuks kusagil tähtsas kohas vaikselt pokkerit mängida või siis idiootseid uudiseid lugeda] ning ka e-kirjade jaoks konto, korralik kontaktide paigutamis koht\nMV: värvus, suurus [kui asi on seda väärt siis miks mitte nagu näiteks oma üllatuseks hakkas meeldima eric R520] sisseehitatud kaamera, oma meloodiate tegemis võimalus, mängud millest midagi aru ei saa ja millel pole tulevikku\nEndal ka R520, õigemini R520m.\nEsimest korda seda telefoni nähes paistis ka see suure ja kohmakana.\nAga nüüd küll ei tunud, et liiga suur asi on taskus.\nMinu enda jaoks tundub küll digikaamera telefonis mõttetu. Pilti tehakse digikaga ja räägitakse telefoniga. Seda enam, et telefonide kaamerate pildikvaliteet ei kannata absoluutselt kriitikat. Mul kahel klassivennal on kaameraga telefonid (Motorola E365 ja Alcatel OT 735) ja peab ütlema, et täitsa huvitav on ....esimesed kolm päeva, siis on juba igav. Eks ta vahel tore ole, aga ~1500 eeku ma küll juurde ei ole nõus maksma ainult selle jaoks, et saaks vahel olematu kvaliteediga uduseid asju teha.\nMuidugi, mõnedele on see oluline, kui hinnasilti ei vaata ja pole raha nagu mujale matta kah.\nKahjuks peab tõdema, et telefonitootjad ei taha sugugi ilma digikata mudeleid välja tuua (pean silmas uusi mudeleid).\nSeetõttu on minu arust Alcateli uus strateegia suurepärane. Nad ehitavad ühe mudeli ("raami") ja teevad selle põhjale kaks mudelit: ühe väga soodsa ja ilma liigse tiluliluta (näiteks OT 535 ja OT331) ja siis teise, kallima ja täiuslikuma variandi (OT 735 ja OT332).\nTeised telefonitootjad kasutavad ka sama telefoni raami mitme erineva mudeli jaoks, kuid teevad liiga erinevad mudelid.\nKrdi segane tekst tuli, keegi aru ka sai mida ma mõtlesin?\n... kaamerast oleks ehk alles siis reaalselt kasu, kui muutuks võimalikuks videokonverentsi pidamine ehk reaalajas pildi/hääleedastus ja seda loomulikult normaalse kvaliteedi juures. Samuti peaks selline telefon olema oma hinna poolest mainstream, mitte nagu praegu - mingid udust pilti tegevad telefonid, mis maksavad 1/3 või kuni 2x korda rohkem, kui tavatelefonid. Hetkel veel telefon fotokat ei asenda ja ega ilmselt ka järgmise aasta-poleteise jooksul mitte, kuid see ilmeslt pole kinni mitte selles, et säärast telefoni pole võimalik luua, vaid hetkel pole veel mobiilivõrk arenenud nii kugele, et säärases mahus andmesidet pakkuda ...\nKaamera muutub mõttekaks alles siis, kui see vähemalt 2 Mpix pilte tegema hakkab.\nAga kahjuks vist enam ilma kaamerata telefone varsti enam välja ei lastagi.\nno jah... olen näinud tervet seeriat pilte tehtud OT735'ga ja kõige suurema resoga mis telefon annab, pildid küll veidi väiksemad kui tavalised fotod [15x10 või mis nad olid] aga mina olin küll meeldivalt üllatunud... ühe pildi oli poss ka paberile lasknud ning kandis rahakoti vahel, kannatas isegi selle ära:)\nuuel samsung E700 on mõnus feature .... saab mitu kaadrit järjest teha - seeriad siis vastavalt 9 ja 15 kaadri, peris huvitav oli ning 640x480 pildi teeb ka ära\nhttp://www.hot.ee/fotomobiil/ <--- siia alla peaks tuttav kokku koguma pidid nii palju kui võimalik teha hetkel suht poolik\n/pidas silmas siis ka just seda r520m varianti - mõnus pann\nMa näen, et jah kirutakse seda mobiili fotokat ikka sajaga. Vaataks muid külgi kui pildikvaliteet.\nMobiili kui fotoka saad kiirelt taskust kätte ja pildi tegemise valmidus on peale kolme nupuvajutust (klahvilukk maha ja nool üles ning pildi tegemine võib alata, Nokia 3200-ga siis). Mobiilifotokas on mugav igasugustel läbudel, kus niigi on telefon kaasas kuid kui peaks veel eraldi digikaameraga möllama võib see veel teabkuhu ära kaduda või katki minna jne. Mobiil on aga alati kindlalt taskus olemas ja teda ei pea eraldi kotti panema vms.\nKuna telefon on minuga igal ajahetkel kaasas siis olen ma kindlustatud selleks puhuks kui tuleb tahtmine pilti teha - lihtsalt midagi jäädvustada, midagi millest hiljem aru saab - ükskõik mis asi. Kvaliteet ei ole oluline, oluline on sündmuse jäädvustamine. Korraliku digifotoka kaasas kandmine on kohe lisaraskus.\nMa arvan, et enamus inimesi ei kritiseeriks seda kaamerat kui see poleks telefonisse sisse ehitatud vaid oleks lihtsalt müügil selline nn. mini-digikaamera (spioonikaamera) mis on hästi väieke ja mahub taskusse ning millega saab pilti teha.\nhttp://kriku.gameland.ee/pictures pidevalt täienev pildigalerii... kõik mobiiliga tehtud.\nmul on ka mobo sees kaamera aga ma pigem joonistan selle pildi ümber, kui rikun digifoto nime ja teen mobiiliga pilti. ta võib ju mugav olla aga kräpp on kräpp on kräpp\n^ Liikumise pealt tehtud pilt\nAijaa, nüüd vist jäi mulje, et ma tõepoolest olen hankinud telefoni kaamera tõttu\nNii see pole. Räägin veidi teistest asjadest ja mu nägemusest.\nMobiiliga saab päris palju ära teha peale helistamise. Näiteks WAP üle GPRS-i on väga mugav uudiste lugemiseks, või positsioneerimiseks.\nTaskulamp, nii mõttetuna tunduvat asja on enam kui kord läinud vaja.\nHandsfree (peamine põhjus miks see telefon sai võetud peale selle, et sain pärishinnast päris head soodust) autos telefoniga rääkimiseks.\nRaadio - imehea vahend väljas olles kui vaja raadiot kuulata - näiteks viibides kuskil rallidel kus on ralliraadio olemas. Ei pea jälle mingit sanga kaasa vedama. Kvaliteet on üle prahi hea!\nAga noh, HV-s on rohkem eakamaid kasutajaid kellele tänapäevased uuendused üldse ei kõlba. Eks võib ju ka Nokia 1100 endale soetada, mis siis, et maksab mingi 1500 ja ei vääriks oma hinda nagu ka mobile-review.com arvab - http://www.mobile-review.com/articles/2004/award2003-en.shtml\nKeegi võiks korralikud pildid panna mis tehtud telliga. Tahaks isegi näha mis kvaliteet neil on Kellel kaameraga telefon võiks paar pilti klõpsida.\nAaa teeme nii, et see eelmine pilt ei lähe arvesse (liikumise pealt tehtud).\nNo mu antud lingi all on ka paremaid kui see, aga noh, kuna inimestele ei meeldi siis toodi näiteks üks kõige kehvem pilt välja\nEga kus sa sellega, õige digikaga on ikka kõik raudpolt 100% ilusad pildid....\nVähemalt ei hakanud ma kaamera vigasi varjama ja ei kustutanud kehvasi pilte üldse ära.\nMinu arvamuse kohaselt üks kõige mõttetumaid asju telefonide ja GSM ajaloo jooksul on HINGEHINDA MAKSEV SMS LÜHISÕNUM (ja edasiarendus MMS, mis aga pole enam nii hull). Miks küsitakse mõnekümne-saja baidi info saatmise eest mitu krooni? Kõik on kinni tehnoloogia tegijas - internetis maili saada palju süda lustib.\nNojah, eks need pildid on sellised, et kui ei tea, kes pildi peal on, ega siis ära ei tunne. IMHO praegu veel on moblade kaamerad MÕTTETUD! Äkki mõne aja pärast kvaliteet paraneb.\nOma raha eest küll sellist ei ostaks.\nnäiteks üks kõige kehvem\nOli näide lihtsalt.\nJa tõepoolest ma võtaks selle 1500.- maksva 1100 nokia parem,\nkui mingi 100 lisa sisaldava 8000.- jubina.\nEriti kui vaadata meie palkasid, siis mõned panevad kaks oma kuupalka telefoni alla.\nOstavad ära ja pärast räägivad 100.- eest kuus.\nTegelikkus on hoopis selline:\nAlcatel OT735 - 2690.- EMT-s liitujale/kliendile\nNokia 3200 - 3687.- Tele2-s\nMina sain oma 3200 siit samast HV kaudu 3300-ga, täiesti uuena poest tooduna...\nNokia 3510i aegsed softihaigused on kah selle mudeliga parandatud.\nMa ei kiida seda kaamerat taevani kuid leian, et ta pole mõttetu vaid hoopis huvitav lisa.\nTegemist funktsionaalsuse poolest sama telefoniga nagu 7250i, lihtsalt väiksem hind.\naskulamp, nii mõttetuna tunduvat asja on enam kui kord läinud vaja\nno seda taskulampi küll nii väga vaja pole, sest värvilistel telefonidel on juba see taustvalgustus nii võimas, eriti kui kontrast heledaks panna.\nvärvilistel telefonidel on juba see taustvalgustus nii võimas\nKõige tavalisem näide on 3510i. See valgustab ümbrust nii, et vähe ei ole. Tahaks ise selle nn. korpusevalguse välja lülitada, et aku kauem peaks, aga ei ole võimalik\nviimati muutis tarantel 25.01.2004 22:22, muudetud 1 kord\nTaskulamp oli vist Nokia 1100-l ka olemas, kes telefoni kiitsid, kiitsid ka taskulampi\nEga jah, millestki muust ju selle telefoni puhul rääkida ei ole...\nIse oman Nokia 7110 ja paremat ei oska tahtagi...\nHinnavaatlus » Mobiiltelefonid/ GPS seadmed / Muu tehnika » Sisseehitatud digikaamera ja muude lisade vajalikkus mobiiltelefonides mine lehele 1, 2, 3, 4, 5, 6 järgmine


Parimad sotsiaalmeedia klienditoe alternatiivid\nKüllalt omasotsiaalmeedia tugiteenuse tarkvarast?\nAvastage, miks LiveAgent on parim sotsiaalmeedia tugiteenuse alternatiiv turul.\nHome | Sotsiaalmeedia klienditoe alternatiivid\nKas otsite sotsiaalmeedia tugiteenuse tarkvara alternatiive?\nHaarake oma sotsiaalmeedia kanalite üle kontroll meie sotsiaalmeedia klienditoe alternatiiviga. Meie integreeritud lahendus tagab, et näete iga sõnumit, kommentaari või Teie brändi mainimist, mis tagab positiivse brändi taju, kõrgema kliendirahulolu ja rohkem müüki.\nProovige tasuta parimat sotsiaalmeedia klienditoe alternatiivi Ei vaja krediitkaarti.\nVõrrelge Zendeski LiveAgentiga.\nVõrrelge Zoho Deski LiveAgentiga.\nVõrrelge Groovei LiveAgentiga.\nVõrrelge Kayako't LiveAgentiga.\nCapterra kinntiatud kasutajate üldhinnang tarkvarale.\nLiveAgent sai Capterra kontrollitud kasutajate üldhinnanguks 4.7 5-st.\nZendesk sai Capterra kontrollitud kasutajate üldhinnanguks 4.3 5-st.\nZoho Desk sai Capterra kontrollitud kasutajate üldhinnanguks 4.5 5-st.\nGroove sai Capterra kontrollitud kasutajate üldhinnanguks 4.5 5-st.\nHelp Scout sai Capterra kontrollitud kasutajate üldhinnanguks 4.7 5-st.\nCapterra kinnitatud kasutajate poolne hinnang kasutuslihtsusele.\nLiveAgent sai Capterra kontrollitud kasutajate poolt kasutuslihtsuse hindeks 4.6 5-st.\nZendesk sai Capterra kontrollitud kasutajate poolt kasutuslihtsuse hindeks 4.3 5-st.\nZoho Desk sai Capterra kontrollitud kasutajate poolt kasutuslihtsuse hindeks 4.4 5-st.\nGroove sai Capterra kontrollitud kasutajate poolt kasutuslihtsuse hindeks 4.5 5-st.\nHelp Scout sai Capterra kontrollitud kasutajate poolt kasutuslihtsuse hindeks 4.7 5-st.\nCapterra kinnitatud kasutajate hinnang klienditeenindusele.\nLiveAgent sai Capterra kinnitatud kasutajate poolt klienditeeninduse hindeks 4.7 5-st.\nZendesk sai Capterra kinnitatud kasutajate poolt klienditeeninduse hindeks 4.2 5-st.\nZoho Desk sai Capterra kinnitatud kasutajate poolt klienditeeninduse hindeks 4.3 5-st.\nGroove sai Capterra kinnitatud kasutajate poolt klienditeeninduse hindeks 4.6 5-st.\nHelp Scout sai Capterra kinnitatud kasutajate poolt klienditeeninduse hindeks 4.8 5-st.\nCapterra kinnitatud kasutajate hinnang hinna ja kvaliteedi suhtele.\nLiveAgent sai Capterra kinnitatud kasutajate poolt hinna ja kvaliteedi suhte hindeks 4.7 5-st.\nZendesk sai Capterra kinnitatud kasutajate poolt hinna ja kvaliteedi suhte hindeks 4.1 5-st.\nZoho Desk sai Capterra kinnitatud kasutajate poolt hinna ja kvaliteedi suhte hindeks 4.5 5-st.\nGroove sai Capterra kinnitatud kasutajate poolt hinna ja kvaliteedi suhte hindeks 4.0 5-st.\nHelp Scout sai Capterra kinnitatud kasutajate poolt hinna ja kvaliteedi suhte hindeks 4.6 5-st.\nTarkvara hind USA dollarites agendi kohta kuus.\n$39/kuus/agent Saadaolevate pakettide hinnavahemik. Kõikide pakettide eest nõutakse igakuiselt tasu USA dollarites. Näidatud hind vastab ühe agendi hinnale kuus.\n$59-$199/kuus/agent Saadaolevate pakettide hinnavahemik. Kõikide pakettide eest nõutakse igakuiselt tasu USA dollarites. Näidatud hind vastab ühe agendi hinnale kuus.\n$18-$45/kuus/agent Saadaolevate pakettide hinnavahemik. Kõikide pakettide eest nõutakse igakuiselt tasu USA dollarites. Näidatud hind vastab ühe agendi hinnale kuus.\n$25-$40/kuus/agent Saadaolevate pakettide hinnavahemik. Kõikide pakettide eest nõutakse igakuiselt tasu USA dollarites. Näidatud hind vastab ühe agendi hinnale kuus.\nInstagrami integreerimine, mis toob kõik kommentaarid ja mainimised ning muudab need piletiteks. Integreerimine võimaldab kasutajatel vastata ka kõigile kommentaaridele ja mainimistele sotsiaalmeedia tugiteenuse tarkvara kaudu.\nZendesk ei paku Instagrami integratsiooni.\nZoho Desk ei paku Instagrami integratsiooni.\nGroove ei paku Instagrami integratsiooni..\nHelp Scout ei paku Instagrami integratsiooni..\nFacebooki integreerimine, mis toob kõik kommentaarid ja mainimised ning muudab need piletiteks. Integreerimine võimaldab kasutajatel vastata ka kõigile kommentaaridele ja minimistele sotsiaalmeedia tugiteenuse tarkvara kaudu.\nZendesk pakub Facebooki integratsiooni.\nZoho Desk pakub Facebooki integratsiooni.\nGroove pakub Facebooki integratsiooni.\nHelp Scout pakub Facebooki integratsiooni.\nFacebooki integreerimine, mis toob kõik sõnumid ning muudab need piletiteks. Integreerimine võimaldab kasutajatel vastata ka kõigile sõnumitele sotsiaalmeedia tugiteenuse tarkvara kaudu.\nLiveAgent pakub Facebook Messengeri integratsiooni.\nZendesk pakub Facebook Messengeri integratsiooni.\nZoho Desk ei paku Facebook Messengeri integratsiooni.\nGroove pakub Facebook Messengeri integratsiooni.\nTwitteri integreerimine, mis toob kõik mainimised ja kommentaarid ning muudab need piletiteks. Integreerimine võimaldab kasutajatel vastata ka kõigile kommentaaridele ja mainimistele sotsiaalmeedia tugiteenuse tarkvara kaudu.\nZendesk pakub Twitteri integratsiooni.\nZoho Desk pakub Twitteri integratsiooni.\nGroove pakub Twitteri integratsiooni.\nHelp Scout ei paku Twitteri integratsiooni.\nWhatsAppi integratsioon, mis krabab kõik sõnumid ning muudab need piletiteks. Integratsioon võimaldab kasutajatel vastata kõigile sõnumitele sotsiaalmeedia klineditoe tarkvarast.\nPeagi tulekul LiveAgent ei paku praegu WhatsAppi integreerimist, kuid see on töös. Pidage lainel!\nZendesk pakub WhatsAppi integratsiooni.\nZoho Desk pakub WhatsAppi integratsiooni.\nGroove ei paku WhatsAppi integratsiooni.\nHelp Scout ei paku WhatsAppi integratsiooni.\nViberi integreerimine, mis toob kõik mainimised ja kommentaarid ning muudab need piletiteks. Integreerimine võimaldab kasutajatel vastata ka kõigile kommentaaridele ja mainimistele sotsiaalmeedia tugiteenuse tarkvara kaudu\nZendesk ei paku Viberi integratsiooni.\nZoho Desk ei paku Viberi integratsiooni.\nGroove ei paku Viberi integratsiooni..\nHelp Scout ei paku Viberi integratsiooni.\nJälgige oma veebisaidi külastaja käitumist. Vaadake, kui kaua nad teie saiti sirvivad või millisel saidil nad on.\nLiveAgent pakub käitumise jälgimist.\nZendesk pakub käitumise jälgimist.\nZoho Desk pakub käitumise jälgimist.\nGroove pakub käitumise jälgimist.\nHelp Scout pakub käitumise jälgimist.\nÜhendub mitme suhtlusliiniga (nt e-post, reaalajas vestlus, kõnekeskus või sotsiaalmeedia), et sujuvamaks muuta kõik sõnumid ja võimaldada kasutajatel piletitarkvarast neile vastata.\nLiveAgent pakub mitmekanalilist suhtlust.\nZendesk pakub mitmekanalilist suhtlust.\nZoho Desk pakub mitmekanalilist suhtlust.\nGroove pakub mitmekanalilist suhtlust.\nHelp Scout pakub mitmekanalilist suhtlust.\nAutomatiseeritud piletite marsruutimine kindlatele osakondadele ja agentidele vastavalt eelnevalt kindlaksmääratud tingimustele.\nLiveAgent pakub automatiseeritud piletite marsruutimist.\nZendesk pakub automatiseeritud piletite marsruutimist.\nLimited Zoho Desk pakub piiratud 5, 15 või 30 automatiseerimise marsruudi reegliga, olenevalt hinnakavast\nGroove ei paku automatiseeritud marsruutimist.\nHelp Scout pakub automatiseeritud piletite marsruutimist.\nVõimaldab kasutajatel genereerida jõudlusaruandeid kanali, osakonna või agentide kaupa.\nLiveAgent pakub tõhususnäitajaid.\nZendesk pakub tõhususnäitajaid.\nZoho Desk pakub tõhususnäitajaid.\nGroove pakub tõhususnäitajaid.\nHelp Scout pakub tõhususnäitajaid.\nVõimaldab agentidel luua kontaktgruppe turunduse ja müügi segmenteerimiseks..\nLiveAgent pakub gruppide haldamist.\nZendesk pakub gruppide haldamist.\nZoho Desk ei paku gruppide haldamist.\nGroove ei paku gruppide haldamist.\nHelp Scout ei paku gruppide haldamist.\nVõimaldab agentidel kliente märgistada, kui nad vastavad sotsiaalmeedia päringutele sotsiaalmeedia kasutajatoe tarkvara kaudu.\nLiveAgent pakub sotsiaalmeedia märgistamist.\nZendesk pakub sotsiaalmeedia märgistamist.\nZoho Desk ei paku sotsiaalmeedia märgistamist.\nGroove pakub sotsiaalmeedia märgistamist.\nHelp Scout ei paku sotsiaalmeedia märgistamist.\nVõimaldab kasutajatel jälgida Twitteris konkreetseid märksõnu, sujuvamaks iga märksõna sisaldavat piiksumist tarkvarasse pileti kujul.\nLiveAgent pakub brändi jälgimise funktsiooni.\nZendesk ei paku brändi jälgimise funktsiooni.\nZoho Desk ei paku brändi jälgimise funktsiooni.\nGroove ei paku brändi jälgimise funktsiooni.\nHelp Scout ei paku brändi jälgimise funktsiooni..\nVõimaldab agentidel teha koostööd piletite lahendamiseks.\nLiveAgent toetab koostööd.\nZendesk toetab koostööd.\nPiiratud Koostöö funktsioonid on limiteeritud profesionaalsele ja ettevõtte paketile.\nGroove toetab koostööd.\nHelp Scout toetab koostööd.\nMitmete kontode haldamine\nVõimaldab kasutajatel ühendada sotsiaalmeedia kasutajatoe tarkvaraga mitu sotsiaalmeedia kontot (näiteks kaks Facebooki kontot või kolm Twitteri kontot).\nLiveAgent toetab mitmete kontode haldamist.\nZendesk ei toeta mitmete kontode haldamist.\nPiiratud Zoho Deskiga saab ühendada piiratud arvu e-posti kontosid, tagasiside vidinaid, veebivorme ja sotsiaalmeedia kontosid.\nGroove toetab mitme konto haldamist.\nHelp Scout ei toeta mitme konto haldamist.\nAnalüütika juhtpaneel, mis võimaldab teil luua toimivusaruandeid.\nLiveAgent pakub aruandlust/analüüsi.\nZendesk pakub aruandlust/analüüsi.\nLimited Juurdepääs aruandluse/analüütika juhtpaneelidele on piiratud kõigis plaanides peale Enterprise'i.\nGroove pakub aruandlust/analüüsi.\nHelp Scout pakub aruandlust/analüüsi.\nAvastage kõige kõrgemalt hinnatud\nTutvuge turu parimate piletisüsteemi alternatiividega, mis põhinevad Capterra kasutajahinnangutel, hinnakujundusel, funktsionaalsusel ja kasutusmugavusel.\nOtsige üles juhtivad\nKas olete valmis virtuaalse kõnekeskuse loomiseks, kuid ei tea, millist lahendust kasutada? Meie ülevaade aitab leida Teie vajadustele kõige paremini vastava .\nSotsiaalmeedia klienditoe alternatiive\nSotsiaalmeedia ajab teid hulluks? Meie põhjalik võrdlus aitab Teil leida soodsaima hinnaga kõige rohkemate integratsioonidega lahendusi .\nReaalajas vestluse alternatiivid\nKas otsite kõige funktsiooniderohkemat reaalajas vestluse vidinat? Vaadake üle meie võrdlus, mis põhineb funktsionaalsusel ja Capterra kasutajate hinnangutel.\nVaadake enim hinnatud\nUurige, milline lahendus aitab teil vähendada piletikoormust, suurendades samal ajal klientide rahulolu ja müüki .\nUsaldatud 30000+ ettevõtte ja 150 miljoni lõppkasutaja poolt\nParandage oma sotsiaalmeedia reputatsiooni\nOlge see bränd kellest kõik räägivad! Parandage oma suusõnalisi soovitusi ja suurendage müüki pakkudes suurepärast klienditeenindust sotsiaalmeedias.\nAlustage oma tugeva veebipõhise kohaloleku esitlust juba täna, kasutades sotsiaalmeedia tugiteenuste alternatiivi!\nAlustage tasuta prooviperioodiga | Ei vaja krediitkaarti\nVastake igale kommentaarile, sõnumile ja mainimisele\nSotsiaalmeedia klienditoe alternatiivid on Teie salarelv oraniseerimisele ja selgusele üle mitle sotsiaalmeedia võrgustiku. Edastage kõik sõnumid, kommentaarid ja mainimised ühele juhtpaneelile, et kindlustada igale sõnumile vastamine. Sekelduste vaba teenindus ootab!\nMeie sotsiaalmeedia integratsioonidesse kuuluvad\nSuurendage müüki Viberi sõnumitega\nSuhelge klientidega läbi Viberi ja suurendage müüki! Vastake müügi, kampaaniate või eripakkumiste kohta käivatele sõnumitele hõlpsalt.\nUurige rohkem Viberi kohta\nJälgige oma konkurentsi\nKasutage ära meie sotsiaalmeedia kuulamise tööriistu, mis võimaldavad Teil jälgida unikaalseid võtmesõnu. Kas soovite teada, mida teie konkurentide kohta öeldakse? Jälgige neid hõlpsalt Twitteris tänu meie sotsiaalmeedia klienditoe alternatiivile.\nUurige rohkem Twitteri kohta\nKustutage tulekahjud enne kui on liiga hilja\nKas mõni ärritunud klient veab Teid alla? Tegutsege kiiresti, enne kui on liiga hilja ja Teid tühistatakse! Jälgige Twitteris igat mainimist Teie ettevõtte/brändi kohta (isegi kui Teid pole otseselt märgistatud) ja ühinege vestlusega. Alustage juba täna valede õigeks tegemisega!\nNautige tipptasemel turvalisust\nSiisselogmisandmete jagamine on minevik! Varustage oma tugiteenuse agente ühise agentide töölauaga, mis võimaldab neil koostööd teha ja vastata sotsiaalmeedia küsimustele, ilma et nad peaksid igale vastavale platvormile sisse logima.\nEemaldage segadus ja parandage tootlikkust\nParandage sotsiaalmeedia klienditoe alternatiivide abil oma meeskonna produktiivsust üle 35%/strong>. Eemaldage tähelepanu hajutajad, mida Instagrami, Facebooki ja Twitteri uudistevood endast kujutavad, vastates kõikidele sõnumitele ja teavitustele agentide töölaualt. Öelge head aega meemidele ja lõputule kerimisele!\nÕppige kontekstirikastest piletite teemadest\nKas Teil puudub suurem pilt? Sotsiaalmeedia klienditoe alternatiivid tagavad, et oleksite alati toimuvaga kursis! Jälgige ühest pileti lõimest iga kliendi probleemilahenduse teekonda üle reaalajas vestluse, sotsiaalmeedia, e-posti või telefoni. See ongi nii lihtne!\nPakkuge kiireid ja isikupärastatud vastuseid\nKasutage ära sotsiaalmeedia klienditoe alternatiivide poolt pakutavaid arenenud funktsioone, nagu sisse ehitatud CRM või konserveeritud sõnumid. Säästke igal nädalal kuni 15 tundi hoides kogu klientide informatsiooni käe ulatuses ja eelnevalt määratletud vastused valmis.\nPakkuge suurepärast teenindust liikvel olles\nMoodne aeg nõuab kaasaegseid lahendusi. Vastake sotsiaalmeedia päringutele liikvel olles, kasutades meie mobiilirakendust, mis on saadaval Google Play’s ja App Store’is.\nMinge rakenduste poodi\nVabanege igavatest ülesannetest\nSotsiaalmeedia klienditoe alternatiivid pakuvad rikkalike automatiseerimise võimalusi. Automatiseerige igapäevaseid korduvaid ülesandeid, näiteks jälgimine, ülesannete või siltide määramine ja palju muud. Võimalused on lõputud.\nÕppige, parandage, ületage\nParandage on klienditeenindust (ja ka Teie poolt pakutavaid kliendikogemusi) meie jõuliste analüütika ja aruandluse funktsioonidega. Õppige reaalajas andmete statistikast ja kohandage vastavalt oma teenusstrateegiat.\nMe ei jäta Teid üksinda! Oleme Teie jaoks olemas 24/7 ja pakume tugiteenust mitmetes keeltes. Võtke meiega igal ajal ühendust läbi reaalajavestluse, e-posti või telefoni.\nMiks on LiveAgent parim sotsiaalmeedia toe tarkvara alternatiiv?\nSäästke rohkem kasutades LiveAgenti\nLiveAgenti ja tema konkurentide käepärase hinnavõrdluse abil saate teada, kui palju saate sotsiaalmeedia kasutajatoe funktsioonidelt säästa.\nMeie kliendid ütlevad seda kõige paremini\nMiks peaksite kasutama LiveAgenti sotsiaalmeedia klienditoe alternatiivina?\nLiveAgenti abil omate oma sotsiaalmeedia toe üle kontrolli. Meie pilvepõhine lahendus pakub Teile tugiteenust, mida on lihtne kasutada ja hallata. Hinnakujundus on lihtne ja maksate ainult selle eest, mida kasutate. Agente ja teenuseid saate lisada, muuta või kustutada.\nMilliseid sotsiaalmeedia funktsioone pakub LiveAgent?\nLiveAgent pakub palju sotsiaalse meedia funktsioone, nagu Facebooki integreerimine, Viberi integreerimine, Instagrami integreerimine ja Twitteri integreerimine.


Algas ICANN-i Cartagena kohtumine — Eesti Interneti SA\nAlgas ICANN-i Cartagena kohtumine\nRahvusvahelise Internetiorganisatsiooni ICANN järjekorras 39. kohtumine toob Kolumbia vabariiki Cartagena de Indiasse kokku Interneti ja domeenindusega seotud organisatsioonide liidrid üle maailma.\nKohtumise peateema on küberturvalisus, rahvusvaheline koordinatsioon küberohtudega võitlemisel ja võimalused valitsuste ja erasektori koostöö suurendamiseks. „Meie peamine huvi on Interneti domeenide turvalisuse tõstmine ja DNSSec-ga seonduv,“ ütles kohtumisel osalev Eesti Interneti SA juhatuse esimees Marek-Andres Kauts. „Domeenireform on elluviidud, järgmiseks .ee domeeni suuremaks teetähiseks saab olema DNSSec käivitamine. Selle ettevalmistamiseks on hädavajalik seada sisse koostöö rahvusvaheliste partneritega, kellel on DNSSec juurutamise kogemus,“ lisas Kauts.\nDNSSec on Interneti domeeninimede süsteemi sisese toimimisloogika turvalisust tõstev lahendus, mis põhineb tsoonifailide signeerimisel.\n5. - 10. detsembrini kestval kohtumisel arutatakse lisaks eelpoolmainitule Interneti korralduse rahvusvahelistamist ja riikide valitsuste senisest laiapõhjalisemat kaasamist, rahvuslike domeeninimede ehk IDN juurutamist ning uute geneeriliste tippdomeenide loomist. Eestit esindavad kohtumisel Eesti Interneti SA juhatuse esimees Marek-Andres Kauts ja nõunik Maarja Kirtsi.\nViide kohtumise veebilehele: http://cartagena39.icann.org/


7 migreeni liiki (omadused ja põhjused) - yes, therapy helps!\n7 migreeni liiki (omadused ja põhjused)\nMaailma Terviseorganisatsioon (WHO) märgib, et peavalu on üks kõige sagedasemaid haigusseisundeid . Kuid mitte kõik peavalud on sama. Täna räägime väga tavalisest peavalu tüübist: migreen\nPeavalu: peavalu ja migreeni erinevus\nMigreen või hemikrania on geneetiliselt väga levinud haigus, mis tavaliselt mõjutab 12 ... 16% elanikkonnast. Kuid Mis eristab migreeni peavalu?\nPeavalu ja migreen ei ole samad. Peavalu on ebamugavustunne, mis põhjustab peavalu. On kahte tüüpi: peamised peavalud, millel on mitmeid põhjuseid; ja sekundaarsed peavalud, mis tulenevad haigusest. Näiteks ajukasvaja või Lyme'i tõbi.\nMigreen ja pingepeavalu kuuluvad primaarsete peavalude rühma , kuigi tavaliselt ilmneb iivelduse ja oksendamise kõrval migreen. Nende puhul on valu tüübid erinevad. Kuigi migreen põleb pulseerivat valu, peavalu iseloomustab rõhuv valu, nagu rõhk pea. Pealegi mõjutab migraine tavaliselt poole peast ja pingepeavalu mõjutab kahte poole. Peavalu võib esineda erinevatel põhjustel: stress, väsimus, ärevus, liigne kohv või tubakas ja migreen on geneetiline.\nMigreen põhjustab kannatanule ja nende peredele suuri kannatusi. Üldiselt tundub see peavalu rünnakuid, mis võivad varieeruda sageduse, intensiivsuse ja kestusega. Nagu öeldud, on see valu tavaliselt peal ühele küljele ja lisaks sellele ilmnemisele koos iivelduse ja oksendamisega ilmnevad patsiendid sageli ebamugavust valguse ja müra suhtes. Migreen on nii krooniline kui ka episoodiline seisund, mis avaldub rünnakute kujul .\nKokkuvõttes on kõige sagedasemad migreeni põhjused:\nTundlikkus valguse ja müra vastu\nTensioni peavalu ja migreen on kuni 95% peamistest peavaludest ja kahtlemata põhjustab see viimane haigus inimesi, kes seda kannatavad.\nMigreen on erinevat tüüpi ja seetõttu võivad sümptomid ja raskusaste erineda ühelt inimeselt teisele .\nKõige tõhusama ravi saamiseks on oluline teada, milline on migreen. Tegelikult ei juhtu 60-70% -l migreeni põdevatel patsientidel õigesti diagnoositud asjaolu, et see on keeruline objektiivselt teada nende sümptomid, mida nad toodavad, ja peapiirkonnad, mida see valu tunne mõjutab. Seega, õige diagnoos määrab suurel määral ravivõtmise edu.\nVõttes arvesse Rahvusvaheline peavalude ühing (ICHD-3) on migreeni tüübid järgmised:\n1. Migreen ilma aurata (tavaline migreen)\nSee on migreen, mis on väga levinud ja kõige sagedasem. Sümptomiteks on mõõduka kuni raske pulseeruv peavalu, mis tavaliselt esineb ilma hoiatuseta . Valu tuntakse tavaliselt ainult peaosas ja ilmneb koos iivelduse, segadusega, ähmase nägemisega ja liigse tundlikkusega valguse, müra ja lõhnade suhtes.\nKuid selline migreen kujutab endast peavalu, mille intensiivsus on väga kõrge, st kvantitatiivne erinevus ühise peavalu suhtes ja mõni lisa sümptom, näiteks valguse tundlikkus.\nRünnakud kestavad 4 kuni 72 tundi ja neid korratakse paar korda nädalas. Keha liikumine muudab sümptomid halvemaks.\n2. Migreen koos auraga\nTuntud ka kui klassikaline migreen või keeruline migreen. Seda iseloomustavad nägemishäired ja muud neuroloogilised sümptomid , mida tuntakse aurasena, mis ilmuvad 10 kuni 60 minutit enne peavalu tekkimist. Isik, kes arvab, et see võib osaliselt kaotada nägemise.\nAura võib esineda ilma peavaludeta ja avalduda igal ajal. Lisaks nägemishäiretele võivad ilmneda ka teised sümptomid: ebanormaalne tunne, tuimus või lihaste nõrkus ühes kehas; kipitustunne käes või näol; raskused rääkimise ja segadusega. Peavalu võib eelneda ka iiveldus, isukaotus ja tundlikkus valguse, heli või müra suhtes.\n3. Migreen ilma peavalu\nNagu nimigi ütleb Selline migreen ei esine peavalu, vaid nägemishäireid ja muid auraga seotud sümptomeid . Lisaks võib see ilmneda kõhuvalu, iivelduse või oksendamisega.\nMõned eksperdid leiavad, et seda tüüpi migreeni võib põhjustada ka palavik, peapööritus või seletamatu valu ühes kehaosas.\n4. Basilar migreen\nBasilar migreen leiab peamiselt lapsi ja noorukeid ning sisaldab migreeni sümptomeid koos auraga, mis pärineb ajutüvest. Siiski puudub patsientidel motoorne nõrkus. Tavaliselt esineb seda sagedamini noorukieas naistel ja võib seostada nende menstruaaltsüklitega.\nSümptomid on osaline või täielik nägemise kaotus või kahekordne nägemine, pearinglus ja tasakaalu kadumine (peapööritus), kehv lihaste koordinatsioon, kõrvadest tinnitus ja minestamine. Põletav valu võib ilmneda äkki ja seda tuntakse mõlemal pool pea, eriti selga.\n5. Hemiplegiaalne migreen\nHemiplegiaalne migreen on migreeni alatüüp, mis esineb harva . Kuid selle sümptomid on rasked, kuna see põhjustab ajutine halvatus kehaosas, mis võib kesta ka mõnda päeva. See paralüüs tekib tavaliselt enne peavalu.\nSümptomid, nagu peapööritus, pekslemine, nägemise, kõne või neelamisprobleemid võivad alata enne peavalu ja peatuvad tavaliselt peatselt pärast seda. Kui see leiab aset perekondades, nimetatakse seda häire perekonnavähispeetavaks migreeniks.\n6. Retinaalne migreen\nSelline migreen on haruldane ja seda iseloomustavad nägemise kadumise või ühe silma muutused . Neid rünnakuid, nagu kõige sagedasemaid visuaalseid aurasid, eelneb migreeni peavalu. Teisest küljest ei saa nägemiskaotust seletada silma või nägemisnärvi kahjustusega.\n7. Krooniline migreen\nKui peavalu ilmneb 15 või enama päeva jooksul kuus, vähemalt kolm kuud, siis diagnoositakse krooniline migreen.\nKrooniline migreen võib olla auraga või ilma selleta ja tavaliselt nõuab ennetavaid ravimeid . Sarnaselt on vaja teostada käitumist sümptomite ilmnemise kontrollimiseks, kuna krooniline migreen võib muutuda töövõimetuks. Pärast ravimite tarbimist on peaaegu 50% patsientidest endiselt migreen, kuid seekord episoodiline.\nKuigi põhjus tundub olevat geneetiline, on erinevad tegurid, mis kiirendavad migreeni sümptomaatilist ilmnemist. Seetõttu on alati parem võtta ettevaatusabinõud selle tingimuse mõju minimeerimiseks :\nToitumine : mõned patsiendid reageerivad migreeni suhtes teatud toitudega. Seepärast on vaja neid avastada ja vältida nende tarbimist. Lisaks põhjustavad migreen enam tõenäoliselt alkoholi, Hiina toitu, šokolaadi või suitsutatud toitu. Samuti on soovitav süüa tavaliste tundide jooksul.\nUnehügieen : tervislike uniharjumuste säilitamine võib aidata vältida migreeni.\nHormooni tase : naiste puhul tundub, et menstruaaltsüklitega seotud hormoonid võivad neid episoode käivitada. Kontratseptiivid, mis põhjustavad östrogeeni taseme muutusi, süvendavad migreeni sümptomeid ja sagedust.\nSenators, Ambassadors, Governors, Republican Nominee for Vice President (1950s Interviews) (Mai 2022).


"KesKus" mai 2002\nOrg kihab konnadest. Hüplevate hordidena suunduvad nad orupõhjast üles mäe poole, kus päike on tiigid aurama kütnud. Ülevalt alla voolavad ikka veel arvutud kevadnired. Aegajalt arvestab mõni konn hüppetrajektoori valesti, sulpsab veejoasse, mis siis konna rõõmsalt kaasa haarab ja alla tagasi kannab. Mõni kavalam isane sätib end juba poolel teel emase kukile, et saada selle seljas kudemistiiki tassitud ja seal siis kohe parimal stardipositsioonil olla. Tiigis klammerdub sageli ühe emase ümber viis-kuus isast, kellede embus muudab sigitamisriituse emase jaoks surmapeoks.\nVarahommikusesse magusasse unne lõikab lärm, mille allikaks võiks arvata akna taha parkinud auruveduri, aga ei - õue astunud, seisad vastamisi seitsme uhke sookurega. Nõndaviisi üles aetud, longid kaasikuserva, kuhu päike kõige esmalt jõuab; kassid jooksevad kaasa, sirutavad oma sabad uhkelt püsti nagu lahingulipud. Kaasikus juba ollakse - noor rebane on ennastunustavalt haaratud tantsust kollase liblikaga ega märka meid enne, kui tuul tõuseb ja me lõhna ta ninna kannab. Rebane tardub pikaks hetkeks, skännib kõikide meelte ja vaistudega ümbritsevat olukorda ning alles siis otsustab, mida teha - kas rünnata või kuhu ja kuidas liikuda, et risk ja jõukulu oleksid otstarbekad ja minimaalsed. Inimene nõndaviisi ei oska - tema ei suuda iial ei täuslikult mängule anduda, ammugi mitte ümbrust ja teisi tervikuna tajuda, tema teeb ikka eelarvamuslikke oletusi, spekuleerib, manipuleerib ja kulutab end tühja.\nLinnast tuleb üha sagedamini sõpru, kellel “juhe koos” või “katus sõidab” - mets, see “sanitar”, teeb nad paari päevaga korda. Või paari nädalaga, kuuga, aastaga. Mis ajaarvamine meil praegu üldse on? Vanimad seniajani säilinud puitehitised asuvad Jaapanis. Shintoistlikud Horyuji templid Nara provintsis. Need on ehitatud VII saj. alguses prints Shotoku poolt. Tuhat viissada aastat vanad. “Katus hakkab sõitma”, või mis. Kaasaegne ajaarvamine on tehtud freespalgist ehk sellisest puust, et kõik mis üle inimese eluea - see on hõlmamatu ja absurdne. Isa-ema elasid mingis omas ajas, vanaisad-vanaemad võibolla ka, aga kõik, mis ennem seda, on müütiline aguaegkond - sealt enam mälu üle ei ulata. Milline on maailm väljaspool su oma isekuse piire või pärast su surma - selline teemaasetus on totaalne absurd, võiks isegi öelda, et ainuke tabu kaasaegse inimese mõtlemises. Nii siis ongi: perekonnaseisuamet, pass, lapsed, pensioniplaan - sellest koosneb kogu maailma üldine ja täielik ajalugu.\nInimestel on ka jooksuaeg, konnadest omast väga erinev. Mehed käivad küla pealt viina otsimas. Kui ei leia, siis kostab metsast varsti sae vingumist. Metsakaitse ja Metsauuenduse keskus uuris, mis toimub neli aastat tagasi mahavõetud metsalankidel. Erametsade tagasiistutusprotsent on väike, uuenemata 16 % maadest. Uus alustav mets on valdavalt lehtpuu, okaspuud vaid 12 %. Huvitav äriplaan. Tõesti väga kiire käive. Presidendipapal on ka huvitav mõte. Tema plaanib sünnitajatele iibetoetuseks riigimetsa jagama hakata. See on küll Husqvarna müügiosakonna ja aatekaaslastest saekaatriomanike lobbytöö tulemus.\nAga ikkagi, miks Jaapani iidsed templid ära ei mädane? Mikk Sarv rääkis, et indiaanlased tunnistavad raieküpseks nii 500-aastast metsa. Esimesed mõnisada aastat kasvatab puu kiire juurdekasv hõredat maltspuitu, alles täiskasvanud puu kasvatab tihedaid, vastupidavaid aastaringe. Ilmselt Shintoistlikus Jaapanis ei tunnistatud raieküpseks 80 aastast metsa nagu meil. Teiseks lõigati puud õigel aastaajal ja kuufaasis, mitte siis kui metsaomanikul janu tuli. Kolmandaks töödeldi puud kirve ja peitliga, mis kapillaarid niiskusele suleb, mitte kunagi sae või freesiga. Ja siis on veel terve rida meistri nippe, millest kiire käibe jutlustajad undki ei näe. Need nipid eeldavad mõtlemist mõnikümmend põlve taha ja mõnikümmend ette.


Laialeheline tangude kuninganna hävitab põllult umbrohtu - MES nõuandeteenistus\nLaialeheline tangude kuninganna hävitab põllult umbrohtu\nKes katsub Halliste valla Lohu talu peremeest Kalle Hiobit kätte saada päeval, peab pettuma. Mehe kaasa Tiiu Hiob teab küsijale öelda üksnes seda, et Kalle on põllul ja enne õhtut pole mõtet proovidagi, sest telefoni tal kaasas pole.\nKalle Hiobil on Uue-Kariste lähedal umbes sada hektarit põlde ning tööd on seal kuhjaga. Ühtlasi siblivad tal õuel aedikus kanad ja kuked — neist osa on muide sabatud —, pärlkanad, haned, kühmnokkhaned ja kalkunid. Veidi kaugemal toimetavad põllu peal lambad, kõrvalhoone seina ääres hüplevad puurides küülikud ja tagaõues teevad oma maikuiseid korjelende mesilased.\nKõiki nimetatud loomi, linde ja putukaid ühendab tatar. Esimesed seemned külvas peremees mulda kolm aastat tagasi. Kui toona oli see mõeldud ennekõike meetaimeks ja söödaks, siis tänavu tahab peremees mahetatart toiduvõrgustiku «Otse tootjalt tarbijale» kaudu ka müüa.\nEelmisel aastal pakkus ta seda poodidele, aga kilohinnaks lubati maksta 13 senti. Tehing jäi sõlmimata, sest hind poleks katnud isegi tootmiskulu. 50 eurosendi eest müüa oleks Hiobi sõnutsi vastuvõetavam.\nTatramaast saab kapsamaa\nTänavu kavatseb Kalle Hiob panna tatart maha 27 hektaril. Esialgu on ta seda külvanud prooviks pisikesele lapile, sest möödunud nädalal oli ilm veel jahe. «Tatar ei kannata külma. Tänavu ongi külvid jaheda tõttu hiljaks jäänud,» kahetses Hiob. Ainult kapsa ja kasvuhooneviljad ütles ta möödunud nädalal maas olevat.\nMõni kilomeeter oma eestiaegsest talust eemal laiuvate põldude poole viibates rääkis peremees, missugusele lapile tuleb kurk ja missugusele kõrvits ning kuhu on plaanis külida tatart.\nLohu talus kasvavad tatraterade peal kodulinnud, kes munevad peremehe sõnutsi tänu heale söögile tali läbi. Lambad söövad tatravarsi ning mesilinnudki korjavad saaki suuresti just tatrapõllult.\nSiiski ei korista peremees sügisel saaki kogu mahakülvatud tatralt, vaid künnab osa taimi juba juunis maasse ning paneb sinna kasvama hiina kapsast ja kartulit.\nPõlde silmitsedes selgitas Hiob, et see kultuur hävitab umbrohu ja kui möödunudaastane tatrapõld üles künda, avaneb pilgule ilus puhas maa. Ainult mõne orasheinatuusti saigi peremees mullalt kokku korjata.\n«Teised põllud on tüükaid täis,» tähendas ta, viidates kõrval olevale maale, kus ta tatart polnud kasvatanud. Oli näha, et muld pole nii sõmer, ning rohelised mättakesed riivasid hoopis rohkem silma.\n«Tatar teeb teistele puhta maa ette. Vilja on seal siis hea kasvatada,» sõnas Kalle Hiob. «Tatrataim hävitab umbrohu kiire kasvuga — lämmatab teised lihtsalt ära, sest tema suured lehed ei lase allpool olijatel päikest saada. Mõnesentimeetrine tatrataim on üleval seitsme päevaga.»\nTatrale sobib Eestis kasvada\nTervise edendamist aus pidava osaühingu Remedy Way juhatuse liige, Viira Talu peremees Virgo Mihkelsoo, kes on Valgamaal tuntud tatrakasvataja ning varustab toiduvõrgustiku «Otse tootjalt tarbijale» kaudu oma toodanguga ka viljandimaalasi, ütles, et Eesti kliima on tatrale hea.\nTema on seda kultuuri viljelnud peaaegu kaks kümnendit, 1983. aastast saati. «Kunagi kasvatati tatart igas kolmandas talus,» jagas Mihkelsoo arhiividest omandatud tarkusi.\nTatratangu peetakse Remedy Way vahendatud info järgi tangude kuningannaks ja Indias kutsutakse seda mustaks riisiks. Kalle Hiob teadis lisada, et Eestis nimetati seda omal ajal vaese mehe kultuuriks ja külvati vesisele maale. «Tatar naljalt ei ikaldu, ainult külm võib sellele liiga teha,» märkis ta.\nMihkelsoo sõnutsi võib raskusi tekkida üksnes koristamisega. Tatar saab valmis, aga koristada ei saa seda enne esimesi öökülmasid.\nMihkelsoo jutu järgi niidetakse see Ukrainas kõigepealt vaaludesse ja lastakse kuivada — alles siis läheb kombain peale. Eestis peab saagi kättesaamiseks paraku ootama, kuni rohelised lehed külmuvad.\nSaak tuleb kindlasti kätte saada enne suuri sügisvihmasid, sest tormiga hakkab tatar pudenema.\nMihkelsoo esimeste öökülmade passimist tülikaks ei pea. «Kui ära harjuda, on kõik korras,» ütles ta ja lisas, et temal on saak 20 tatrakasvatusaasta jooksul ainult ühe korra lume kätte jäänud.\nKa Virgo Mihkelsoo hakkas tatart kasvatama meetaimeks. «Mul oli vaja õiget mett, et sellega ravida,» lausus ta. Tatramee ütles ta olevat just selle õige.\nKalle Hiobki kiitis tatramett. Ta kasvatab tatart mahedalt ja kinnitas, et raviomadusi on sellel teisigi: näiteks hapendatud tatrast tehtud näomaskid tervendavat nahka.\nTatar on kasvatajate jutu järgi üleüldse puhas ja tervislik. Mihkelsoo sõnutsi pole seda taime võimalik mürgitada. «Kui tahad seda teha, sureb ta maha. Mahedalt kasvatatu edeneb ilusasti,» ütles ta.\nJälgides, mis tatrakasvatuses toimub, võib Mihkelsoo väita, et inimesed on hakanud mõistma: tatar tervendab, samal ajal kui teravili on väetistega ära rikutud. Häda olevat üksnes selles, et pole tatratöötlemise veskit. «Tahaks teha kümme, kakskümmend või koguni sada tatraveskit, et saaks nagu vanasti näiteks kolme talu peale veskil käia,» unistas ta.\nSeda kultuuri pole tema sõnutsi vaja palju maha panna, piisavat hektarist või poolestki. Mihkelsool kasvab see 15 hektaril. Tatart kulub tal küpsiste ja leibade tarbeks, osa läheb müügiks ja osa annab ta ära seemnena.\nSigrid Koorep, Sakala


Saarlase film pälvis Itaalias parima lühifilmi tiitli - meiemaa.ee\nSaarlase film pälvis Itaalias parima lühifilmi tiitli\nSaaremaalt pärit režissööri Eeva Mägi film „Lembri Uudu“ naasis üleeile Itaalia filmifestivalilt parima lühifilmi tiitliga.\nRežissöör Mägi sõnul oli see meeldiv üllatus, et seitsme programmis olnud filmi hulgast just tema looming esile tõsteti. „Rõõmustan, et „Lembri Uudu“ oma elu elab. Olen parimaks hinnatud lühifilmi tiitli üle väga tänulik ja õnnelik,” sõnas Mägi ning lisas, et auhind julgustab ja motiveerib teda teistlaadi filme tegema ka edaspidi.\nPraegu ongi Mägil valmimas teine lugu Saaremaast, „Süda Sõrve sääres“, mis linastub Eesti Televisioonis tuleva aasta alguses. See on fantaasiasugemetega poeetiline, samuti lühidokumentaalfilm, mis valmib nii nagu „Lembri Uudugi“ ETV sarja „Eesti lood“ raames.\n„Lembri Uudu“ aga läheb juba oktoobris tiitlit kaitsma 11. Kesk- ja Ida-Euroopa filmifestivalile CinEast Luksemburgi.\n„Meil on pärast DOK Leipzigit sõlmitud leping filmilevitajaga SomeShorts, kes saadab filmi erinevatele festivalidele,” ütles Mägi, rõõmustades, et Uudu mööda festivale lendab.\nFilm „Lembri Uudu“ on nõukogudeaegse külaelu nostalgiline tagasivaade läbi traktoristi ametit pidanud kohaliku napsi-, nalja- ja pillimehe, keda ja kelle lugusid veel tänapäevalgi Saaremaal Pähkla külas meenutatakse.


Ebamugav teema: ülekaalulisel juhil on suurem oht liikluses surma saada\nOled siin:Esileht»ELUVIIS»UURING»Ebamugav teema, millest peab rääkima: ülekaalulisel juhil on suurem oht liikluses surma saada\nEbamugav teema, millest peab rääkima: ülekaalulisel juhil on suurem oht liikluses surma saada3 minuti lugemine\nautor accelerista 25. mai 2017 Kommentaare pole\nTugevalt ülekaalulistel juhtidel on normaalkaalus inimestega võrreldes 78% suurem risk autoõnnetustes surma saada, selgub hiljutisest California Ülikooli uuringust. Autode võime, kaitsta pakse juhte õnnetuste korral, muutub järjest olulisemaks. Tüsedus on ebamugav teema, aga sellest peab rääkima, sest rasvumine kollitab inimesi kõigil kontinentidel.\nCalifornia ülikooli teadlased uurisid, kas ja kui palju on liiklusõnnetuse tagajärjed raskemad, kui roolis istub paks inimene. Võttes arvesse rasvunute järjest suurenevat osakaalu Ameerika Ühendriikide elanikkonnas, võib autode võime kaitsta ülekaalulisi või rasvunud sõitjaid olla järjest tähtsam rahvatervise seisukohalt.\nTUTVU TERVISE ARENGU INSTITUUDI UUTE TOITUMISSOOVITUSTEGA\n“Käesolev uuring valgustab veel üht rasvumise negatiivset tagajärge,” ütles uuringu kaasautor Thomas Rice, SafeTREC’i uuringuepidemioloog.\nUuringut korraldanud teadlased vaatasid läbi Ühendriikide Rahvusliku Maanteeohutuse Ameti hallatavas juhtumite Liiklusõnnetuste analüüsi infosüsteemis registreeritud juhtumid. Kasutades 41,283 liiklusõnnetuse andmeid, valisid nad välja juhtumid, kus õnnetuses osalenud sõidukid olid ühesuurused.\nSeejärel kasutasid nad juhilubades kajastatud statistikat juhtide pikkuse ja kaalu kohta, et kategoriseerida neid vastavalt nende kehamassiindeksile (BMI). Uuring talletas ka informatsiooni turvavöö kasutamise, õnnetuse toimumise aja, juhi soo, juhi alkoholitarbimise, turvapadja kasutuse ja kokkupõrke tüübi kohta.\nUurijad leidsid, et juhtide kehamassiindeksiga alla 18 ja vahemikus 25 kuni 29,9 suremus oli peaaegu sama nagu normaalkaalus inimestel. Kuid rasvunud juhtide hulgas oli suremus seda suurem, mida suurem oli nende kehamassiindeks.\nARVUTA OMA KEHAMASSIINDEKS SIIN\nKehamassiindeksiga 30 kuni 34,9 seostus 21 % suurem risk surma saada, ja sama näitaja puhul vahemikus 35 kuni 39,9 oli risk 51 % suurem.\n81 % suurem tõenäosus liiklusõnnetuses surma saada oli neil autojuhtidel, kelle kehamassiindeks ületas 40%. Sealjuures on oht rasvunud naiste puhul suurem kui meestel.\nUuringu autorid leidsid, et riskid jäid samaks turvavööd kasutanud juhtidel ning turvapadja avanemise korral.\nSamas kui kaasnevad haigused on tõenäoline kaasaaitav tegur, viitavad uurijad ka võimalusele, et “võib olla, et sõiduautod on disainitud kaitsma normaalkaalus sõitjaid, kuid ei tule toime ülekaaluliste või rasvunud sõitjate kaitsmisega.”\n“Autoinsenerid valmistuvad testideks – autosid disainitakse nii, et mannekeenidel hästi läheks,” ütles Rice. “Aga dummied on tavaliselt normaalsuuruses täiskasvanud ja lapsed. Need ei ole tehtud, arvestades meie rahva kehatüübi muutustega.”\nACCELERISTA KOMM Teeme nii, et keegi ei ütle “aga see meie kohta ei käi.” TAI ja Haigekassa läbiviidud uuringutest on selgunud, et Eestis on viiendik (20%) inimestest rasvunud. Naised rohkem, 19%, mehed protsendi võrra vähem. Võrreldes ELi keskmisega on Eestis ülekaaluliste osakaal üks madalamaid, rasvunute osakaal üks kõrgemaid – meist rohkem on rasvunuid vaid Ungaris ja Maltal.\nMiks me kardame paksusest rääkida? Sellest on pikemalt kirjutanud Maarja oma kolumnis. Ülekaalu ei ole võimalik õigustada, sest see toob kaasa mõttetuid lisakulusid, on võrreldes normaalkaalus inimese tarbimisega ressurssiraiskav ja keskkonnavaenulik.\nTeema on tundlik, aga meil oleks aeg üle saada, sest iga viies on juba paks ning need 4 kes veel ei ole, võiksid teda julgustada liikuma ja mõistlikult toituma. Miks? Sest sajaprotsendilise kindlusega võime väita, et elu on ilusam, kergem ja … nagu antud uuringust selgub, tõenäoliselt ka pikem. Sest tänapäeva autod on piisavalt turvalised, et tavamõõtmetes inimese elu säästa.\n*Kehamassiindeks (KMI) on suurus, mis väljendab inimese kehakaalu ja pikkuse suhet. KMI leidmiseks jagatakse kehakaal kilogrammides pikkuse ruuduga meetrites. Näiteks 170 cm pika ja 65 kilogrammi kaaluva inimese kehamassiindeks on 65 : (1,7 × 1,7) = 22,5 (kg/m2).\nInimese kehakaalu/kehamassi loetakse tema pikkuse puhul normaalseks, kui kehamassiindeks jääb vahemikku 19–25. Kehamassiindeks alla 17,5 võib viidata anoreksiale. Kehamassiindeks üle 25 tähistab ülekaalu, üle 40 aga tervisele ohtlikku ülekaalu.\nKMI-le lisaks tuleks mõõta ka keha rasvaprotsenti sh vistseraalse rasva osakaalu, sest pelgalt KMI-ga võib panna puusse: lihased kaaluvad rohkem kui rasv ning nii võib heas toonuses inimese kehamassiindeks olla vabalt ka rohkem kui 25.\nUuringu viis läbi California Ülikooli Berkeley Turvalise Transpordi ja Uuringute Hariduskeskus (SafeTREC), California Ülikooli Berkeley Rahvatervise Kooli ja Transpordiuuringute Instituudi haru. Uuring ilmus veebiajakirjas Emergency Medicine Journal.\nMaterjali tõlkis ja kokkuvõtte tegi Kadi Rünkla. Pilt: Pixabay\nQuo vadis, autotööstus? Järjest pikemad ja paksemad inimesed sunnivad insenere uusi lahendusi otsima\nEelmine artikkelSpetsialist annab nõu: kuidas jälgida sõidukiirust nii, et tähelepanu ei hajuks?\nJärgmine artikkel Kaheksas seeria tuleb! BMW esitles luksuskupee prototüüpi. Mõeldud vaid meestele!?\nAutosõidu ABC: kuidas õigesti käituda kui on juhtunud liiklusõnnetus4 minuti lugemine\nMitu elektriautot on Eestis? Mis marki need on? Vaatame üle 2017. aasta edetabeli5 minuti lugemine\nHinnavõrdlus: kui palju maksab bensiiniliiter 2018. aasta jaanuaris maailmas keskmiselt?2 minuti lugemine\nLugemissoovitus: värske Autoleht valib unistuste garaaži autosid ja viib tanklasse sööma\nautor accelerista 10. jaan. 2018\nautor accelerista 4. jaan. 2018\nNutisõltlase viis lubadust uueks aastaks, ja lisaks veel üks, see kõige tähtsam!\nautor accelerista 2. jaan. 2018\nPõnev võrdlus! Milliseid uudismudeleid fännasid 2017. aastal Eesti ja Euroopa autoostjad?\nVolvo Drive Me pilootprojekti ettevaatlik algus: teekond isejuhtiva autoni on täis ootamatusi\nLynk & Co, sündinud Hiinas, loodud vallutama maailma: esimene rekord käes!\nAutosõidu ABC: kuidas õigesti käituda kui on juhtunud liiklusõnnetus\nTalvesõidu ABC: praegu on tagumine aeg harjutada libedasõitu\nPuust ja punaseks: dokumendid, mis peavad autoga sõites alati kehtima\nNordica ongi turuliider! Tallinnast lendajad eelistavad kodumaist\nFinnair muudab Tartu-Helsingi lennuühendused Tallinnaga võrdselt mugavaks\nKALKULAATOR: Kui palju on väärt sinu Instagrami konto?\nHea küsimus: kui mustad on ringluses olevad rahatähed?\n#featured (269) 2016 (116) 2017 (297) ABC (105) Ajalugu (74) Ameerika (88) Autoleht (64) Auto ost-müük (71) Autosport (64) Eesti (283) Eksklusiiv (81) Elagu Eesti! (170) Elektriauto (172) Esmaesitlus (59) Ford (77) Hübriidtehnoloogia (57) Isejuhtiv sõiduk (60) Jaapan (64) Kampaania (136) Keskkond (111) Krossover (80) Kurioosum (190) Kõikjalsõitja (62) Liiklusohutus (114) Linnaliiklus (77) Lugemissoovitus (105) Naised (72) Nissan (67) Ohutu sõit (58) Porsche (62) Proovisõit (172) Renault (80) Rootsi (61) Saksamaa (80) Skandaal (64) Tehnoloogia (72) Tesla (118) Toyota (147) Tulevik (206) Turvalisus (159) Uuring (90) Vidinamaania (76) Volkswagen (85) Volvo (111) Škoda (69)\nSamsungi esitletud neljameetrise diagonaaliga hiigelteler kasutab uut tüüpi MicroLED ekraani\nTänapäeva telerid – üha selgemad värvid ja kaunis disain\nNeed võivad olla selle kevade neli oodatuimat uut nutitelefoni\nKõrvulukustav vaikus või ülemakstud müüt - mürasummutavad kõrvaklapid\nMootorrataste müük • Re: M: Suzuki Hayabusa GSX1300R 2008\nMootorrataste müük • M: Suzuki Hayabusa GSX1300R 2008\nTsiklite varuosad ja lisavarustus. MÜÜK • Re: M: zx6r 01a varuosadeks


JUHTKIRI ⟩ Volikogu justkui ööklubi - Arvamus - Põhjarannik\nVolikogu justkui ööklubi\nKohtla-Järve volikogu istung. FOTO: Peeter Lilleväli / Põhjarannik\nPärast valimisi kujunenud Kohtla-Järve poliitiline maastik on justkui sähviva valgusega lavatossu täis ööklubi, kus paarid ja grupid tekivad ja lagunevad kiiremini, kui üks tantsupala lõpuni jõuab kõlada.\nSeda, et Keskerakonna vastu moodustunud neljaliikmeline ühisrinne varem või hiljem laguneb, polnud keeruline ette näha. Üllatav ehk vaid, et see ei kestnud isegi kümmet päeva.\nKohtla-Järvel on tegelikult kordumas sama stsenaarium nagu 2002. aastal. Ka tollal oli kõigil ülejäänud jõududel Keskerakonna üle vaid ühekohaline ülekaal volikogus. Osapooled kirjutasid nagu nüüdki alla koalitsioonilepingule, aga kui jõudis kätte esimene istung, oli Keskerakond vajalikud hääled teisest leerist endale õngitsenud.\nOn üsna selge, et ilma Keskerakonnata, kes sai valimistel ligemale poolte hääletamas käinute toetuse, on uut püsivat linnavõimu kokku panna üsna raske, kui mitte võimatu. Ka siis, kui praegune kolmikliit peaks püsima jääma, milles samuti väga kindel olla ei saa, tuleb arvestada, et volikogusse tekib üle paljude aastate tugev opositsioon.\nVõimalik, et praegu, mil on käsil uue linnavalitsuse moodustamine, oleks põhjust pidada avalikke konsultatsioone kõigi volikogus esindatud huvipoolte vahel selle üle, milline uus võim Kohtla-Järve linnale ja tema tulevikule kõige parem oleks. Siis tekiks ehk laiapõhjaline võim. See aeg, kus üksikutele huvigruppidele sobivat Kohtla-Järve võimu traageldatakse kokku Peipsi ääres ühes suvilas, peaks jääma minevikku.


Seitse olulist küsimust taastuvenergeetika kohta | Bioneer\nSeitse olulist küsimust taastuvenergeetika kohta\nEesti Taastuvenergia Koja hinnangul on Eesti riigi energiapoliitika endiselt saastamiskeskne. Tulevikukavad nagu Energiamajanduse arengukava aastani 2030 muutusi ei too, sest endiselt panustatakse kõikidest võimalikest stsenaariumitest kõige saastavamatele. Toome lugejateni seitse taastuvenergia küsimust ja laseme asjatundjatel vastata.\nKüsimustele vastas Eesti Taastuvenergia Koda\nKas taastuvenergia on kallis?\nTaastuvenergia on kõige odavam energiatootmise viis. Taastuvate kütuste hinnad on kordades soodsamad fossiilkütuste hindadest.\nPäike, tuul ja vesi on tasuta ressurss. Hakkepuidu hind on võrreldes maagaasiga 2,8 korda soodsam ning õlikütustega 4,5 korda soodsam. Küttepiirkondades, kus kasutatakse põhiliselt taastuvenergiat, on küttekulud ca 30% madalamad kui maagaasil või õlikütuseid kasutavates piirkondades.\nKui hakata nullist ehitama uut elektrijaama ning valida erinevate tootmistehnoloogiate vahel, siis konkurentsitult kõige soodsamad on taastuvenergial põhinevad elektrijaamad.\nArengufondi arvutused ning Taastuvenergia100 elektrienergia tootmisportfelli keskmine kulu on 2030. aastal 21% madalam kui tootmisportfellil, mis põhineb põlevkivi ja tuumaelektrijaamadel. Arvestades elektrihinna kujunemise eripära turul, pääsevad taastuvatel allikatel põhinevad elektrijaamad turule eelisjärjekorras ja on seetõttu konkurentsivõimelisemad.\nKas Eesti saab põlevkivita hakkama?\nPõlevkivisektor ei taha Eesti energiajulgeolekut, Eestil on rohkem taastuvenergia ressurssi kui meie riik tarbida suudab.\nEesti kaks suurimat elektrijaama, mis toodavad enamuse elektrist, asuvad vaid paari kilomeetri kaugusel Venemaast. Selleks, et Eesti energiajulgeolek oleks tagatud, peab Eesti energiasüsteem olema hajutatud üle Eesti ning lisaks tsentraalsetele energiatootmise jaamadele tuleb välja arendada ka autonoomsed energiatootmisüksused.\nÜleminek taastuvenergiale saab toimuda järk-järgult, ent 2030. aastaks oleme võimelised põlevkivist täielikult loobuma. Eestis on ideaalsed tingimused toota energiat maismaa ja avamere tuuleparkides, biomassi ja biogaasi koostootmisjaamades, päikeseenergia elektrijaamades ning vähemal määral ka hüdroenergia jaamas.\nEesti suurepärase tuuleenergia ressursi arendamine võimaldaks katta Eesti energiavajaduse. Lisaks on suures osas kasutamata ka biomassi ja biogaasi koostootmise potentsiaal, samas on nendest allikatest võimalik toota suurem osa vajaminevast soojusenergiast. Biogaasist on võimalik toota elektrit ning soojust ja transpordikütuseid ning suunata puhastatud biogaasi olemasolevasse gaasitrassi.\nKoostamisel oleva energiamajanduse arengukava andmetel on võimalik Eestis toota piisavalt biogaasi, et asendada sellega kogu Venemaalt imporditav maagaas. Täielikuks taastuvenergia üleminekuks on vajalik ka salvestusvõimustuste olemasolu, mis Eestis põhineks hüdroakumulatsiooni pumpjaamal.\nMilline on taastuvenergia kasu tarbijale?\nTaastuvenergia suurendab sõltumatust, alandab energiahinda ja kaasab tarbija energiatootmisse.\nEnergiahindade kasvu vastu aitab ainult energia säästlikum kasutamine ja lisaks ka tarbijast tootjaks saamine. Euroopa Komisjoni poolt tehtud mõjuhinnangu andmetel on viimasel viiel aastal tänu taastuvenergiale elektrienergia hulgihinnad vähenenud EL liikmesriikides 35-42%.\nEestis on kasulik hakata mikrotootjaks, eriti juhul kui tehakse kaalutletud otsuseid taastuvenergialahenduste kasutamiseks. Ulatuslik mikro- ja väiketootmisseadmete paigaldamine muudab Eesti energiasüsteemi hajutatumaks, tagades parema energiajulgeoleku erinevates Eesti piirkondades ning vähendades seeläbi ka tarbijate energiale tehtavaid kulutusi.\nMikrotootmine fikseerib energiahinna väga pikaks ajaks, samal ajal kui energiaturu hinnad kõiguvad ja koos maksudega pigem tõusevad.\nMis saab siis, kui tuul ei puhu?\nSiis aitab suuremahuline elektri salvestus. Taastuvenergiale üleminekul on oluline roll tootmisportfellis energiat salvestaval hüdroakumulatsiooni pumpjaamal, mis toodab elektrit merevee üles- ja allaliikumisel vabanevast energiast.\nJaama eesmärgiks on katta elektritarbimise tippe päevadel, mil tarbimine ületab baaskoormuse, salvestades elektrit madala tarbimise ajal.\nEestis Muugal arendatakse vastavalt kodumaist projekti, kuid selle valmimiseni saame edukalt kasutada ka Balti-Põhjamaade ühise elektrituru võimalusi, kuna kõikides meie naaberriikidel on küllaldaselt hüdroenergia võimsusi elektrisüsteemi stabiilsuse tagamiseks.\nMilliseid otsuseid peab tegema riik taastuvenergia kasvatamiseks?\nRiik peab sõnastama selge eesmärgi aastaks 2030 taastuvenergiale üleminekuks elektri- ja soojusmajanduses. Üleminek taastuvenergiale on Eestis võimalik, kui riik loob ettevõtjatele sobivad investeerimistingimused ning viib energiatootjate tegutsemiskeskkonna võrdsetele alustele.\nSamuti on vajalik seada pikaajalised siduvad eesmärgid energia säästmiseks, taastuvenergia osakaalu kasvuks ja kasvuhoonegaaside heitmete vähendamiseks, luua tingimused taastuvenergia võrku liitmiseks ja energia salvestusvõimsuste arendamiseks.\nEesti Vabariigi Valitsus võttis märtsis sõlmitud koalitsioonilepinguga eesmärgiks täieliku ülemineku taastuvenergiale. ETEKi hinnangul on täielik üleminek taastuvenergiale 2030. aastaks nii soojus - kui ka elektrisektoris täiesti reaalne.\nSeetõttu peame õigeks, et ENMAK ehk energiamajanduse pikaajaline arengukava seaks sihiks täieliku ülemineku taastuvatele allikatele aastaks 2030. Samaaegselt on vajalik põlevkivienergeetikast väljumise strateegia.\nValitsus saab luua taastuvenergeetika investeerimisprogrammi, mida on erinevalt põlevkivi ja tuumaenergia tootmisvõimsuste arendamisest võimalik rahastada heitmekaubandusest ja EL struktuurifondi rahadega, vabastades maksumaksja rahalistest kohustustest, saab anda signaali investoritele Eestist ja mujalt ning olulise tõuke mahukate investeeringute suunamiseks taastuvenergiasektorisse.\nKuidas taastuvenergia sektor töötab selle nimel, et taastuvenergia Eestis areneks?\nTegeledes taastuvenergia arendamisega, uute lahenduste kasutuselevõtmisega, koolitus- ja selgitustööga. Taastuvenergia ettevõtted on uutesse elektritootmisvõimsustesse Eestis investeerinud ligi 750 miljonit eurot.\nSelleks, et võimaldada targa energiasüsteemi arengut, teevad taastuvenergia sektorit edendavad ettevõtted ja ETEK koostööd Eesti ülikoolidega ning tegutsevad teadus- ja arenduskeskuse loomise ja arendamisega.\nLisaks on Eesti energiasektori ja IT-lahenduste ettevõtted loomas Estfeedi projekti raames tarbijatele vajalikke ja kasulikke süsteeme, mis lihtsustaks energiasäästlike ja taastuvenergia lahenduste kasutamist, olles ühteaegu kasulikud nii tarbijale kui ka energia- ja võrguettevõtetele.\nTaastuvenergia Koda ja selle liikmed tegelevad järjepidevalt huviliste nõustamise ja koolitamisega ning taastuvenergia võimalusi tutvustava teavitustööga.\nMilline on taastuvenergia osakaal Eestis täna?\n2013. aastal oli Eesti taastuvenergia osakaal lõpptarbimisest 25,8% - selle tulemusega oli Eesti esimene EL liikmesriik, kes oli täitnud 2020. aastaks seatud taastuvenergia eesmärgi.\nSamas on Eestil võimalik lihtsalt suurendada taastuvenergia osakaalu veelgi, seda erinevate taastuvenergia koostöömehhanismide, EL struktuurfondide ja heitmekaubandustulude toel, mitte koormates Eesti maksumaksjat!\nTaastuvenergia moodustas eelmisel aastal Eleringi andmetel Eesti elektrienergia kogutarbimisest 12,5% - kokku toodeti 2013. aastal 1151 GWh taastuvat elektrienergiat. Sellest 49% toodeti biomassist, 46% tuulest ja ülejäänud biogaasist, hüdroenergiast ja päikesest.\nTaastuvenergia osakaal soojusmajanduses on 46%. Kõige vaevalisemalt on taastuvate allikate kasutuselevõtmine edenenud transpordisektoris. Eesti impordib endiselt kogu vajamineva koguse transpordikütusest.\nLähtuvalt Euroopa Liidu 2020. aasta eesmärkidest peab Eesti transpordisektoris taastuvate kütuste osakaal olema 10%. 2012. aastal oli taastuvate allikate osakaal kõigest 0,2%.


Juba 17. sajandil oli Tallinna ümbruses linnakodanike suvilaid koos aedade ja majandus-hoonetega – neid kutsuti suvemõisateks. Maad ulatusid kuni Lükati sillani. 18. sajandil andis Tallinna raad Pirita jõe vasakul kaldal oleva maa-ala ärimees Joachim Christian Kochile obrokile (s.t maa anti määramata ajaks koos hoonestusõigusega rendile, kasutaja pidi maksma iga-aastast maamaksu). 1795 liideti sellele veel suurem maa-ala Pirita jõe kõrgel kaldal.\n1866. aastal, kui Tallinnas peeti rahvarikast baltisakslaste II laulupidu, mis kestis ligi nädala ja osavõtjaid oli kogu Baltikumist ning isegi Peterburist, toimus viimasel päeval võistu-laulmine Pirita-Kosel Kochi suvemõisa pargis. Kohale tuldi nii ehitud paatidel piki jõge sõudes kui lippude lehvides mööda jõekallast sammudes. Osa võttis ka üks eesti koor – Jüri kihelkonna segakoor, koorijuhiks G. Kraemann. Koor olevat üle ootuste hästi laulnud.\nKOCHIDE KABEL JA PEREKONNAKAMISTU\nTänapäeval on kabel koos uue Pirita surnuaiaga sattunud velodroomi ja tenniseväljakute vahetusse lähedusse. Kabel taastati Pirita velodroomi eestvedamisel, rahaliselt panustasid Kultuuriväärtuste Amet, nii Vabariiklik kui Tallinna Muinsuskaitseamet, Kochide järeltulijad ja velodroom. Katuseta jäänud kabel taastati arhitekt T. Linna projekti järgi 1999–2003.