Golden » 2009 » February\nKirjutades pikka juttu meie auto rentimisest tuli meil hirmus janu peale. Läksime siis poodi mahla ostma, kell oli juba 11 õhtul. Pood asub Goldeni linnakese servas. Pöörasime Goldeni kesklinnas peateelt ühele väikesele kõrvaltänavale. Kuid kohe pärast seda jäi meile silma midagi, mis seisis keset teed ja ei kavatsenudki sealt ära minna. Sõitsime aeglasemalt lähemale ja ennäe imet: kits, ja veel üks ja veel. Seisid teised tee ääres ja vaatasid meid, õigemini meie autot. Lugesime ja lugesime, saime 10 kokku . Oeh oleks meil vaid kaameragi kaasas, vähemalt mobiiltelefon, aga ei midagi.\nSiin on foto nendest kitsedest. Nad ootasid ära kuni me koju tagasi läksime ja kaamera tõime, kuid kui poest tagasi tulime olid nad juba läinud.\nPostitatud Lood | 1 kommentaar » Mida tuleb teada Ameerikas autot rentides\nViimasel õhtul Eestis, viimaseid reisi ettevalmistusi tehes tuli meile meelde, et me peame veel auto ka rentima. Leidsime internetist kena lehekülje kus oli Denveri lennujaamas autorendi teenust pakkuvate firmade hinnavõrdlus (link rendihindadele). Rendihinnad tundusid üle mõistuse odavad: 11 dollarit päevas, 100 dollarit nädalas jne. Valik oli suur ja konkreetse firma eelistamine tundus raske. Meie tingimuseks oli, et oleks võimalik saada navigatsioonisüsteem, sest meil polnud Ameerika kaarte ega midagi, mille järgi orienteeruda. Lõpuks jäimegi pidama ühele suhteliselt keskmise hinnatasemega autorendi firmale „Dollar rent“. Selle firma nõudmised ja tagatised tundusid olevat ühed parimad. Parima hinna saime kui broneerisime auto kaheks nädalaks korraga. See oli vaid 180 dollarit! Tõesti odav. Auto broneeritud, läksime õhtul rõõmsatena magama, et nüüd on kõik korda aetud ja sõit võib alata.\nAlles Ameerikas saime aru kui lihtsameelsed me olnud olime .\nLennukilt maha saanud ja passikontrolli läbinud, hakkasime otsima kohta, kust me oma auto kätte saaksime. Olime broneerinud auto Dollar autost. Nägime Dollar rent lauakest kuid kedagi selle taga polnud. Selle asemel oli lauapeal sildike: „Võtke shuttle buss Dollari kontorisse. Jälgige märke“. Tore, nii me tegimegi. Seekord oli buss tasuta – tore! Ka ei pidanud me bussi väga kaua ootama. Olime juba väga väsinud. Püüdsime ümbruskonda näha, kuid nii pime oli, et ei näinud mitte kui midagi. Eh, mis seal ikka. Mõni minutit sõitu ja olimegi Dollar rendi juures. Bussis ei olnud peale meie kedagi, ümbruskond tundus kõle ja suhteliselt inimtühi. Kuna oli nii pime, siis silm ei seletanud kas ümberringi on autod või tühermaa. Siin on öösiti tõesti pime. Täpselt nagu novembri või detsembri ööd Eesti metsakülas, aga me olime ju Denveris! Läksime rõõmsalt valvelauda, ütlesime oma broneeringu numbri ning selle, et broneerisime auto kaheks nädalaks. Kõik tundus väga tore olevat. Polnud enam seda ärevust, mis enne passikontrolli läbides või tollist läbi tulles. Nüüd peaks kõik hästi minema, saame auto ja sõidame oma hotellikesse. Klienditeenindaja oli tore mehikene. Ütlesime, et tahame navigatsiooni seadet ka, tema vastu – tore, 10 dollarit päev. Hm, noh natuke palju, aga võibolla saame selle varem tagasi tuua, siis saame hiljem raha tagasi. Tema vastu et jah, muidugi, muidugi, ei mingit probleemi. Mehike jätkas mingite numbrite arvutisse toksimist, meie olime kihevil ja ootasime millal auto võtmed saame. Siis pöördus teenindaja jälle meie poole: „Nii, kindlustus tuleb ka teha…“, „aa“, oli meie vastus. Valida oli kolme kindlustuse vahel. Meile tundus imelik see, et see kõige odavam neist, mis eriti midagi ei pakkunud, oli juba üle poole autorendi päevahinnast ja keskmine ületas juba internetis pakutud päevast rendihinda. Aga mis meil üle jäi, tegime siis ka kindlustuse ära. Uhh, jube summa. „Nii , et tahate teist autojuhti ka, nuh see tuleb siis veel 6 dollarit päevas, mis teeb kokku 42 dollarit juurde“. Meil hakkasid silmad juba suureks minema, tema aga jätkas: „Nii siis veel Colorado osariigi maksud ja veel lennujaama maksud ja riigi maksud ja …“ (Vaata arvet :S ). Ta muudkui pobises seal midagi, me ei jõudnud enam jälgidagi. Lõpuks tuli summa ka. Ma täpselt enam ei mäletagi, aga see oli nii 1100 dollari ringis. MIS!!! Internetis autot broneerides oli auto kaheks nädalaks 180 dollarit, et kust see 1000 sinna otsa veel tuli! Arutasime väheke omavahel ja otsustasime, et me ei võta autot kaheks nädalaks, nädal on piisav, loodetavasti. Tore, saimegi odavamalt, tervelt 555 dollari eest. See aga oli ikka paras üllatus meile. Olime hoolikalt lugenud kõikvõimalikku infot autot broneerides, kuid seda, et sinna 10 eri maksu otsa tuleb, seda polnud kuskil kirjutatud. Veel vähem nende maksude suurused! Kuskil polnud kirjutatud, et auto rendi hind on väiksem kulu kogu auto rentimise jadas. See oli üsna ebameeldiv üllatus. Kuid siis tuli teenindaja veel toreda lausega välja: „Kuna te toote auto tagasi varem kui teil see algselt broneeritu oli, siis võtame teilt veel 15 dollarit“. Ise oli tal nii kena naeratus näol „ja me broneerime alati ka 15% rendi hinnast, nii igaks juhuks“. Taga targemaks! Nemad broneerivad veel 15%, igaks juhuks. Vähemalt saame selle hiljem tagasi, aga nende raha tagastamistega on ju teadagi – alati üks igavene jama ja ooteaeg pikk.\nLõpuks saime valida kahe auto vahel, kas Chrysler PT Cruiser või Ford Mustang. Võtsime esimese, esisilla veoga PT Cruiseri, sest jaanuar on üks lumisemaid ja külmemaid kuid Colorados (Kuid sellise pangega rataste peale pole ma varem küll sõitnud ). Meile anti võtmed kätte ja näidati, et seal akna taga ongi auto. Läksime autosse, kuid keegi ei tulnud näitama, et kuidas mingid nupukesed ja vidinad töötama peaksid. Kuna väljas oli väga pime ja see auto oli meile täiesti uus, siis oli meil alguses tükk tegemist, et kõik asjad üle vaadata. Pidime ka auto korrasoleku üle kontrollima, et kui midagi katki, siis märgime kohe blankteile, aga pime oli ju!\nLõpuks hakkasime autoga sõitma, sisestasime Bed & Breakfast Dove Inn aadressi ja suundusime Dollar rendi alast välja. Jooned ja viidad näitasid kuhugi pimedusse, püüdsime neid pingsalt jälgida, kuid väljas oli ikka väga pime. Lõpuks olime jõudnud selle käänulisel aedade vahelisel teel ühe valge putkani. Seal pidime andma ära lehekese auto korrasoleku kontrolli kohta. Kuid järsku pisteti sealt väikesest aknast välja üks suur must pea ja hakkas rääkima nagu kirikõpetaja puldis: „Kuulake! Kuulake! Kuulake! Need on tõe sõnad, te leiate uue alguse! Ma usun, et te leiate hea töö! Ma usun te leiate õnne! Ma usun, et te leiate üksteise! Ärge naeratage mulle nii, ma räägin tõtt! See on uus aasta, uus algus!“\nOh, alguses ehmatasime ikka üsna ära, et mida me nüüd teinud oleme? Aga, nuh päris naljakas oli, nii et kui onuke oma jutu lõpetas ja head teed soovis oli juba tuju jälle rõõmus ja uus algus oli ju tõesti ees. Vaatasime Katiga üksteist ja ütlesime, et kui kena must mees, ja sõitsime sellesse ees terendavasse musta sügavikku, milles sirasid vaid üksikud valgustatud täpid.\nEsimest korda Ameerikas autoga sõitmine on natuke teistsugne. Eriti nendel pimedatel kiirteedel. Mingid valgustid neil küll on, kuid need nagu eriti ei valgustagi. Ma ei tea, mis me ilma navigatsiooniseadmeta teinud oleksime. Sest nüüdseks oleme küll orienteerumise Ameerika teedel ära õppinud, aga sellel õhtul oli kõik uus: maa, märgid, kiirused ja auto. Nii oligi autos kaks teede juhatajat: navigatsiooni seadme tädike ja Kati.\nKati kordas kogu aeg kõik pöörded üle ja andis pidevalt infot lubatud kiiruste kohta. Mitte et me kiirust oleks ületanud, vastupidi, kiirusepiirang 65 miili tunnis oli meie jaoks kiirusepiirang 65 km tunnis. Kuid selleks ajaks kui hotelli jõudsime olime ka uued kiirused ja numbrid selgeks saanud . Lõpuks jõudsime väljasõit 265 juurde, sõitsime selle kaudu Goldeni teele ja olimegi varsti kohal, ainult päris viperusteta see sõit meil ei läinud.\nVäike möödasõit ja ümberpöörd, aga ilma suuremate sekeldusteta olime lõpuks Dove Inni ees. Oleksime pidanud jõudma sinna kella viie paiku õhtul, aga jõudsime hoopis kella üheksa paiku õhtul. Vaatamata sellele võeti meid väga hästi vastu. Meie broneeritud toa asemel soovitasid nad meile uut, suuremat, parema vaatega ja paremas asukohas olevat, mis on küll kallim, aga meile teevad nad selle sama hinnaga, mis meie broneeritud tubagi oli. Me ei teagi miks nad meile selle pakkumise tegid, võibolla sellepärast, et tuba tühi poleks, võibolla sellepärast, et Kati oli selles hotellis varem ka olnud, igal juhul võtsime pakkumise rõõmuga vastu.\nLõpuks Dove Innis\nAuto oli meil täpselt nädal aega, järgmisel reedel pidime selle tagasi viima. Kuna meil endal veel autot polnud, siis tekkis väike probleem lennujaamast tagasisaamisega. Õnneks saime Dove Inn-st enne sealt lahkumist naisterahva numbri, kes tegeleb just inimeste transpordiga punktist A punkti B. Võtsime temaga ühendust ja leppisime kokku aja, millal ta meile Dollar renti järele tuleb. Autot tagastades oli meie oma vist kõige porisem, teistel olid nad ikka ära pestud, aga nuh tühja temaga. Keegi ei teinud sellest välja ja pealegi pesid nad kõik autod uuesti üle. Maksime 40 dollarit oma uude elamiskohta tagasisaamiseks ja reis Goldenisse võis alata.\nHead aega PT Cruiser Postitatud Lood | Kommentaare pole » Reis\nReisi alustamise päev jõudis kuidagi ruttu kätte. Raske oli minna, ikkagi nii pikaks ajaks ja nii kaugele. Suure üllatusena oli meid lennujaamas sooja käepigistusega ära saatmas ka sõbrad: Ulla, Pille ja Allan.\nOli väga kena uue aasta järgne päikeseline õhtupoolik. Lend Londoni sujus hästi, kuid lennu ajal läks kõht kole tühjaks, krõbistasime siis kaasavõetud õllevorstikesi ja pähkleid, kuid unistasime väikesest leivakesest. Kahju, et Estonian Air enam väikest einet või leivatükikestki ei anna.\nPärast maandumist Gatwicki lennujaamas, mis nägi üsna ilmetu välja, hakkasime otsime sobivat transporti, millega Heathrow lennujaama saaks, et sealt siis juba shuttle buss edasi hotelli võtta. Järgisime siis hoolikalt joonekesi, mis viisid rongi piletite müügikohta. Koht ise on küll natuke õõvastav, paar kunstlille nurgas ja torud peakohal. Lõpuks otsustasime bussiga Heathrow lennujaama minna, kuna infot rongi hindade kohta me ei saanudki. Läksime siis bussipileteid ostma. Lõpuks saime ühe tõreda naisterahva käest kaks piletit: hinnaks oli 39 poundi. See tundus hirmsa hinnana, kuna hotelli eest olime ju maksnud 50 poundi. Kuid isegi selle raha ära maksnud ei suutnud või ei tahtnud naisterahvas meile selgitada, kust see buss siis ikkagi läheb, millise numbri juurest jne. Pidime minema välja ja ootama, aga ooteplatform oli ju pikk…. Lõpuks buss ka saabus ja muidugi teisele poole teed.\nBussijuht oli esimene tore ja rõõmsameelne ning naeratav inimene, keda me selle reisil kohtasime. Pärast nii umbes 45 minutit ja kenasid õhtuseid Londoni kiirteede vaateid, briti poppi ja kohaliku sopraano (onuke bussi tagaistmel) etteasteid jõudsime Heathrow lennujaama. No see oli ikka kena modernse arhitektuuriga lennujaam.\nPüüdime leida infot, et kuidas siis lõpuks hotelli saada. Alguses mõtlesime jala minna, sest veel Eestis olles kaarti uurides tundus hotell üsna lennujaama lähedal olevat, kuid õhtuhämaruses Heathrow lennujaama jõudes otsustasime kohe selle mõtte maha matta ja minna bussiga. Teinekord on need ka tasuta, kuid tasuta ei saanud me midagi.\nKahekorruselised bussid Võtsime siis kohe kaheotsa piletid: hotelli ja tagasi ning maksime 16 poundi. Tore, mõtlesime, et ikka väga imelik, hotell oli 50 ja reis kohapeal juba rohkem kui 50. Pidime ju Holiday Innis ööbima, aga jäime ärevusega ootama, et kuhu me siis tegelikult läheme. Hotelli hind tundus kahtlaselt odav. Ärevus hinges vaatasime ringi, et millisest peatusest meie bussike siis ka läheb. Tundus, et me oleme ainukesed, kellele buss ei tule, ootasime ja ootasime. Alguses tegin suure tuhinaga fotosid inglise kahekorruselisest bussist, kuid pärast 30 minutilist ootamist hakkas külm ja lõpuks kadus ka reisiärevus. Tahtsime vaid süüa ja sooja ruumi.\nLõpuks see buss tuli, aga kui sõitma hakkas, siis sõitis ja sõitis. Keeras nendel käänulistel teedel ja pärast 20 või 30 min reisi pandi meid lõpuks meie Holiday Inni ees maha. Eh jala, ja pimedas poleks küll olnud mõtet minema hakata. Korraks me juba arvasime, et oleme kohal, suur ja kena hotell sarnase nimega asus teekõrval, kuid bussijuht ei tahtnud peatuda (ta oli enne küsinud, et kuhu me läheme), jätkasime sõitu ja lõpuks peatusimegi ilusa, kuid natuke väiksema ja ilmetuma hotelli ees, kui see esimene, kuid suur oli see ikkagi.\nHotellis toa võtmeid saades (kuna kõik oli makstud ja korraldatud, siis ei pidanud me enam üleliigseid check in protseduure tegema), juhtusin vaatama kõrvale ja ennäe imet, seal oli kirjutatud, et tavalise toa hind on 250 poundi!!! Vau, hm me maksime 50. Hakkasime mõtlema, et äkki tahavad meilt raha juurde, kuid nad ei teinud sellist nägugi. Tuppa jõudes vaatas Kati igaks juhuks ikka veel hotelli voucheri üle. Seal oli kirjas, et meil on tuba, hommikusöögiga, kõik peaks ikka ju nagu korras olema. Aga meil olid kõhud tühjad ja tahtsime teed, nii et unustasime hirmu suurema toa maksu ees kohe ära.\nKuid tuba ise oli tõesti kena! Ütlesime kui ühest suust, et siin võiksime kauemgi olla. Pärast seda, kui olime kõigi hotelli ruumi iseärasustega tutvunud, tundsime, et nüüd on aeg sööma minna. Läksime alla vaatame, mida hotellis söögiks pakutakse. Ees ootas kena baar, kust sai süüa tellida ja mille hinnad ei olnud märkimisväärselt kõrgemad Eesti omadest. Nii me ei hakanudki hotellist välja minema ning toidukohta otsima, sest nagunii oli ümbruskonnas vaid teised hotellid. Võtsime kaks lasanjet. Ooo, kui hea lasanje oli. Istusime laua taha ja Kati suutis muidugi laua peaaegu ümber ajada. Laua jalad olid sellised naljakad, aga nuh midagi ei juhtunud. Oli väga kena ja romantiline õhtu: vaatasime CNN-st uudiseid ja jõime kohalikku cocat. Neil oli spetsiaalne coca cola, naturaalsete komponentidega. Väga hea, soovitame soojalt.\nHeathrow lennujaamas - sellele lennukile me lähemegi\nJärgmisel hommikul läksime alla sööma ja pärast seda pidime oma asjad kokku pakkima ning reisi teisele osale asuma. Võtsime bussi tagasi lennujaama ja sel sombusel hommikul tundus ka bussireis lühem kui õhtul. Kuid üllatavalt kohtasime check in-s „toredat“ naisterahvast, kes passi vaadates küsis, et kust kohast te küll pärit olete? Samuti meie küsimustele edasiste juhiste kohta ta vastust ei andnud, väga ebameeldiv tädike igatähes. Mõtlesime, et selliseid leidub vaid USA-s, kuid tegelikkuses, kui vaadata kuidas inimesed käituvad ja kuidas näiteks hoiatatakse lennujaamas pakkide mahajätmise eest, siis ei ole nendel kahel maal küll mingit erilist vahet.\nMõnevõrra häiriv oli asjaolu, et info, millise värava juurde tuleb minna, ilmub tablooldele alles tund enne väljasõitu. Kuid lennujaam on suur ja lai ning enamus väravatesse pääsemiseks tuleb kasutada ronge. Kuid mis siis ikka teha. Sisustasime oma aega poodides ringivaatamisega. Midagi muud meil teha ei olnud, kuna lennuk jäi ka mitu tundi hiljaks.\nÜhes poes tiiru tehes, mis oli kõikvõimalikke kilinad ja kulinaid täistopitud, püüdsime ka midagi näha, aga\nebaõnnestunult. Tulime sealt siis tulema, kui järsku tunnen, et inimesed vaatavad mind imelikult ja Kati hakkas ka kõrval kõva häälega naerma: minu seljakoti küljes rippus kena naiste käekott ja ei tahtnud teine sealt äragi tulla. Viisime siis koti kenasti tagasi poodi, kuid kuidas ta mu seljakoti külge sai, see jääb küll saladuseks. Ainult natuke häirivaks teguriks selles muidu kenas lennujaamas olid kõrvuni relvastatud politseinikud ja see, et pidi kogu aeg käima suure ekraani ees vaatamas, kas on mingeid muutuseid ja kuhu me siis lõpuks minema peame. Eh, hakkasime juba igatsema Skandinaavia ja Eesti lennujaamasid, kus kõik selgem ja kirkam.\nLõpuks, mõnetunnise hilinemisega, saime lennukile ja reis võis alata. Oeh, ees ootas kümme tundi sõitu. Aga vähemalt saime rohkelt süüa ja juua ning reisisaatjad olid ka toredad. Mulle meeldis eriti üks, inglise jalgpalli väljanägemisega kujuke, kes tegi meie reisi lõbusamaks. Aga magada oli küll raske, natuke saime ka sõba silmale, kuid mitte märkimisväärselt.\nReisi lõpus jagati kõigile lehekesed. Kuid oled viisavaba programmi all sõtja, siis said vist ka lehekese, ei mäletagi enam. Kuid reisides viisaga, ükskõik millisega, siis anti valge leheke ja täita tuli ka roheline leheke, kus tuleb deklareerida kõik asjakesed, mida sa USA-sse impordid. Täitsime siis oma leheksed ära. See valge vorm pannakse hiljem passi ja täita tuleb nad korralikult, sest kui kolmes kohas ei vasta andmed tõele või sinu passi andmetele, siis sa USA-sse sisse ei saa ning saadetakse piirilt tagasi. Mõtlesime, et see ju võimatu, et kuidas sa siis oma nime ei suuda kirjutada, kuid nägime hiljem passijärjekorras seistes, et mõni ikke suudab nii valesti kirjutada, et kolm viga kokku tuleb.\nKogu lennureis aja sai vaadata filme või siis jälgida seda, kus sa reaalselt ajas asud. Mulle see tõesti meeldis! Sest lennata pole mulle kunagi meeldinud ja siis on justkui suhe maaga olemas. Enne maandumist püüdsime kõik oma järelejäänud pähklikesed ära süüa, sest USA-sse ei või praktiliselt midagi sisse viia ja parem kui sul midagi ka pole.\nLõpuks maandusime, natuke hüplik oli, aga hea tunne oli kui sai jala maale toetada. Denveri lennujaam on kena kohake. Nad ütlevad et see on suurim rahvusvaheline lennujaam USA-s ja teine suuruselt maailmas (Wikipedia). Teel passikontrolli tuli läbida pikki koridore, kus mängis indiaanlaste muusika ja seinal rippus palju suuri fotosid erinevatest indiaalaste perekodadest, sõdalastest jne.\nOlime mõnevõrra närvis, sest ei teadnud mis meid passikontrollis ees ootab, kuid meie suureks üllatuseks ei tulnud meil midagi seletada. Tegemist oli üsnagi sõbraliku onukesega. Pigem rääkisime Eesti ilmast ja sellest, miks me nii soojalt riides oleme, kui meie sõidu põhjustest. Põhiaja võttis dokumentide korrastamine, valge paberike, mille lennukis saime, tuli eraldi passi kinnitada, samuti viisa taotluse vormid. Kuna olime deklareerinud 25 dollari eest impordiasjakesi siis saadeti meis millegipärast ka eraldi pakkide skänneerimisele. Tegemist oli vaid raamatuga eestlastest, mis oli mõeldud kingituseks, nii et nad meie vastu rohkem huvi ei tundnud. Küsisin veel: hei, kas kõik on korras poisid? Nood vaid noogutasid. Ütlesin: väga tore! Ja suundusime autorenti otsima, sest tahtsime vaid hotelli saada ning iga asi mis seda segas, tundus kui vaenlane.\nVõtsime bussi autorendi juurde, saime oma auto kätte ja suundusime Bed & Breakfasti.\nSee millised halvad üllatused meil autorendis ees ootasid ja kuidas me lõpuks hotelli jõudsime juba järgmine kord. Kuid hetkest kui autorenti sisenesime, saime esimesed õppetunnid Ameerikas.\nPostitatud Lood | 1 kommentaar » Kuidas kõik alguse sai ehk teekond Ameerikasse\nMartynas ja Kati Goldenis\nTere, oleme Martynas ja Kati. Oleme mõlemad Tartu ülikooli doktorandid ja oma doktorantuuri lõpusirgel. Meil olid olemas edasised plaanid ajaks kui doktorantuuri lõpetame, kuid siis avanes võimalus minna Ameerikasse. Pikemalt mõtlemata otsustasime selle kasuks, sest tahtsime oma silmaringi avarada ja ennast täiendada.\nKuid kõikide vajalike asjade ajamine võttis tohutult aega. Kati pidi alustama Colorado School of Mines (CSM) ülikoolis juba 1. jaanuaril ning viisad saime kätte vahetult novembri lõpus.\nJärsku oli meil vaja kuu ajaga saada lennukipiletid, kolida ja ka kõik muud dokumendid korda ajada. Osta lennukipiletid vähema kui kuu aega ette, eriti juhul kui piletid on vaja saada 1. ja 5. jaanuari vahelisele ajale võib osutuda üsnagi jõudukatsuvaks tegevuseks. Muidugi on pileteid igasuguse hinnaga ja kui rahakott kannatab võib ju kahe inimese piletid ka 100 000 kr eest osta. Kuid meie pidime odavamaid vaatama. Lõpuks leidsimegi: Tallinn-London, London-Denver.\nOlime selleks hetkeks juba täielikult kõikvõimalike töödega hõivatud ning otsustasime reisi korraldamise sellega tegelevate inimeste kanda jätta. Teatasime Kaleva Travelisse millist reisi tahtsime (kuna isegi nemad ei suutnud kohe meile sobivat reisi leida, kuid meil oli juba oma valik tehtud) ja palusime otsida meile ka öömaja Londonis, kuna Estonian Air lennuk maandub õhtul Gatwicki lennujaamas ning järgmine hommik lahkusime lennukiga Denverisse. Sinna minekuks tuli järgmine hommik minna Heathrow lennujaamast Denveri lennuki peale. Nuh, meile tehti pakkumine 50 poundi peale. See ei olnud ei odav ega kallis, kuid hotell oli Heathrow lennujaama juures ja hind tundus soodne. Nii ta jäigi. Lennukipiletid olemas, tuli nüüd suunduda teisi dokumente tegema.\nOlime juba mitu nädalat üürikuulutusi vaadanud, et leida sobivat eluaset. Kuid see polnudki nii lihtne kui võiks arvata. Just siis kui arvasime, et nüüd oleme sobiva koha leidnud, soovitati meil hoopis odavam hotell või hostel rentida ja kohapeal ringi vaadata. See oli väga hea soovitus, sest läbi internet midagi üürida on siinkandis (ehk siis Eestis) väga raske. Kindlasti tuleks ise kohapeal käia ja kohalikke olusid vaadata. Samuti ei pane kõik üürileandjad reklaami internetti, vaid riputavad sildikese maja külge või panevad selle maja esisele platsile. Mis otsustatud see tehtud: broneerisime toa Golden kesklinnas asuvasse Bed and Breackfast Dove Inn’i. See oli väga soodsa hinnaga võrreldes teiste hotellidega ja isegi hostelitega ning asub vaid 5 min kaugusel CSMist.\nSee oli ka hea koht, kust alustada erinevate korterite vaatamist, sest meie tahmine oli üürida korter kust saaks jala minna CSMi ja mis asuks korralikus ümbruskonnas. Kuigi idee leida hea asukohaga ja normaalse hinnatasemega korterit tundus alguses võimatu, siis tegelikkuses pole miski siin maailmas võimatu, kuid sellest juba hiljem.\nJärgmiseks võtsime ette tervisekindlustuse. Kuna meil on J viisad (see on post-doktoritele mõeldud viisa tüüp. Iga reisija saab teatud liiki viisa, nt turistid, tööle minejad jne.), siis saadeti ülikoolist kiri, et tervisekindlustus on oluline või muidu võib oodata isikut (isikuid) tagasisaatmine. Nii kurja kirja nägemine võttis sõnatuks. Eestis üldjuhul lähenetakse asjale vähem agressiivselt. Korralike kodanikena läksime siis ja hakkasime kindlustusfirmadest erinevaid võimalusi küsima. Meil oli vaja aastast tervisekindlustust, kuid seda oli raske saada.\nLõpuks ERGO-st pakuti meile võimalust teha nn. Reisikindlustus terveks aastaks. Tore, kuid kas see ka nõuetele vastab? Õnneks oldi seal nii vastutulelikud ja pärast pikki kirjavahetusi ja järelepärimisi tegimegi lõpuks ERGO-s tervisekindlustused ära. Kokkuvõttes tuli see kolm korda odavam kui siis kui me oleks teinud selle mõne Ameerika firma kaudu. Samas, kuna Kati on CSMi töötajana kirjas, siis saime väga heade tingimustega kohaliku tervisekindlustuse ja täiesti tasuta! Kuid rahvusvaheliste teadlaste ja tudengite kontorist öeldi ikka, et teil peab ka teine tervisekindlustus olemas olema, me ei kotrolli seda eriti, aga vahest ikka. Tore, et nad siin USAs mõtlevad ikka ja alati firmade peale ja et on selliseid kohusetundlikke riigikodanikke.\nLõpuks tuli meil veel Denveri lennujaamast auto broneerida. Otsisime parima hinna ja kvaliteedi suhtega firmat. Kuna autorent tundus odav, siis broneerisime auto kaheks nädalaks. Kahe nädalaga lootsime leida nii elamispinna kui ka kõik vajalikud dokumendid korda ajada. See, kuidas me Ameerikasse jõudsime ja millised naljakad juhtumid ning pettumused meid ees ootasid ning kuidas me juba eelpool mainitud asjadega hakkama saime, kirjutame edaspidi.\nLoodame, et kellegil, kes seda blogi loeb on sellest ka kasu kui tal pikema Ameerika reis ette tuleb.


Nicaragua kohvioa intensiivselt turgutav näomask | The Body Shop Eesti\nAnna nahale kosutav energiasõõm meie rikkaliku tekstuuriga Nicaragua kohvi intensiivselt ergutava näomaskiga. Soojendav ja õrnalt kooriv mask sisaldab võimsat segu kohviubade osakestest, mis aitavad vähendada väsimuse märke. Nahk on kasutamise järel säravam, puhanum ja poorid on vähem silmapaistvad.\n8 kasutajat 10-st nõustub: väsinud jume ärkab taas ellu (110 naise ja mehe hulgas läbi viidud kasutajatesti põhjal).\nSkin Defence kaitsekreem SPF 50+ PA++++\nJumestuse eemaldamise ja naha puhastamise järel kanna ühtlane kogus maski sõrmede või näomaskipintsliga üle kogu näo, vältides silma- ja huuleümbruse piirkonda. 5-10 minuti järel loputa mask maha sooja veega; tugevamalt koorivaks toimeks kasuta ringjaid liigutusi tehes musliinrätti. Kasuta 2-3 korda nädalas.


Loomsed valgud - Maiustused\nTaimetoitlased ja lihasööjad on inimesed, kes ei mõista üksteist. Ja nende aruteludes tarbitud toodete kasulikkuse ja kahjude üle on nad valmis jõudma ravimite tumedamatesse sügavustesse. Kuid valik ainult ühe valgu - taime või looma - kasuks ei ole alati ilmne ja ei ole nii ohutu, kui see võib tunduda.\nSelleks, et lagunemine ei domineeriks sünteesi üle, on vaja anda kehale piisav kogus mitmekesist valku.\nValgu liig on:\nLihtne füüsiline aktiivsus aitab võidelda liigse valgu vastu. Iga harjutus või töö aitab kulutada valku.\nÜksiku aminohappe puudus võib aeglustada valgu sünteesi. Siis hakkab keha oma koest valku ekstraheerima, et tagada elutähtsate organite - südame ja aju - toimimine. Praegu hakkavad kõik teised organid oma puudust kogema.\nKõigepealt võtab keha lihastest valku, kuna see peab mootori funktsiooni kõige vähem tähtsaks. Seetõttu on esimene valgu puudumise sümptom lihaste nõrkus, lihaste värisemine, käte või sõrmede värin.\nLoomsetes valkudes leidub loomsed saadused - liha, linnuliha, kala, mereannid, piimatooted ja munad. Need sisaldavad kõiki aminohappeid, sealhulgas 9 olulist, nii et loomsed valgud on kehale nii väärtuslikud. Vorstide ja muude töödeldud toodete puhul sisaldavad need valku ainult siis, kui need sisaldavad liha.\nKeskmine täiskasvanu puhul on valgu päevane tarbimine 1,5 g kehakaalu kilogrammi kohta päevas. Laste puhul on see määr veidi kõrgem - 2 g 1 kg kehakaalu kohta. Selle põhjuseks on suurenenud füüsiline aktiivsus.\nimetavad emad - norm on sama, mis raseduse ajal\nSee on teema, millele on juba palju koopiaid katkenud. Ja palju rohkem murdub. Taimetoitlased väidavad, et liha söövad. Teadlased vaidlevad toitumisspetsialistidega. Toitumine ja teadlased väidavad omavahel. Siiski, "tõde on kuskil lähedal."\nKui aga täielikult loobuda loomsetest valkudest, on vaja oluliselt suurendada taimse valgu kogust.\nPalju on räägitud mingi "surmakoodist", mis sisaldub liha rakkudes. Ütle, et loom ennustab selle surma, kardab ja see salvestatakse geneetilisse mällu. Seda surmakoodi saab ka inimene, kes sööb liha, saab kiiresti vanaks ja sureb. Kui liigute fantaasiast eemale ja räägite rangelt meditsiinilistest faktidest, on liha ise kahjutu. Liigne liha tarbimine on kahjulik. Ja väärkasutus on kahjulik ja valel ajal.\nLiha põhjustab palju haigusi. Sa pead sööma liha hästi. Toores või poolpõletatud liha, samuti vere praed on võimalikud ainult siis, kui see on teie looma liha. Olete kindel söötmise ja hoolduse kvaliteedi ning seega ka liha kvaliteedi osas.\nLiha on palju kolesterooli. Hommikul söömine on parem. Äärmuslikel juhtudel - kuni 16 tundi. Siis on piisavalt aega selle seedimiseks.\nSee küsimus tekib mõnikord isegi enne neid, kes ei pea ennast taimetoitlasteks ja ei hakka muutuma vegaaniks. Näiteks need, kes vaatlevad paastu, on äärmiselt raske kõrvaldada dieedist loomade oravad. Vähemalt lihtsalt sellepärast, et tavaline toit ei ole kohe alternatiiv.\nNiisiis loetakse kaunviljad suurepäraseks asendajaks - oad, herned, läätsed, soja. Kuid arvukad uuringud väidavad, et soja absorbeeritakse kõige paremini. Ja see on tema peamine konkurent liha koguses.\nMerevetikad ja teraviljaseemned kompenseerivad suurepäraselt kalaõli (omega-3) puudumise. B2-vitamiin, tsink ja raud on tavalised puuviljad ja köögiviljad. Seesam aitab ületada kaltsiumi puudust, mis on selles, kui mitte rohkem, siis sama palju kui piimatoodetes.\nIgal juhul tuleb dieeti muuta ja portsjoni suurus suureneb. Kuna loomsetes saadustes on palju kordi rohkem valke kui taimsetes toodetes.\nOn olemas lihtsad reeglid, mille järgimine võimaldab teil hoida tervislikku loomset valku oma dieeti, kahjustamata seejuures teie tervist ja keha kuju:\nKui söögis on liha, ei tohiks selle kogus ületada 1/3 köögiviljade koguarvust - Hiina köögi kuldreeglist.\nÄrge kombineerige valke suhkruga.\nElu pikendamise ja tervise säilitamise üheks punktiks on osaline või täielik üleminek loomade ja taimsete valkude vahele.\nBiohackerid kogu maailmas otsivad võimalusi elu pikendamiseks ja tervise parandamiseks. Nad teevad seda mitte ainult toidulisandite abil, mida kasutatakse käputäis, vaid ka toitumise normaliseerimiseks. On tõestatud, et meie geene saab elustiili abil "sisse lülitada" ja "välja lülitada".\nValk on üks tähtsamaid makroelemente, ilma milleta meie keha ei tööta. Täiskasvanu puhul peaks valgusisaldusega toiduainete kogus päevas olema umbes 25-30% kogu toidu kogusest.\nVastupidiselt instagrami kujutisele on valku vaja mitte ainult lihaste ehitamiseks. Valk on vajalik ka immuunsuse tagamiseks, kuna see toodab antikehi, mis võitlevad haigustega. Lisaks on valgul oluline roll veresuhkru reguleerimisel ning rasva imendumisel. Isiku toimimiseks on olulised 20 aminohapet (valgu koostisosad), millest 9 loetakse oluliseks või tingimuslikult asendamatuks. See tähendab, et nad ei ole meie kehas moodustunud, vaid sattuvad sinna toidu või toidulisanditega.\nVale arvamus, et olulised aminohapped on ainult lihas. Kaasaegsed uuringud on näidanud, et loomsete saaduste igapäevane tarbimine vähendab eeldatavat eluiga.\nAga kui te ei kavatse saada taimetoitlaseks, peaks taimsete ja loomsete valkude suhe teie dieedis olema vähemalt 80/20. See aitab vähendada südame-veresoonkonna haiguste ja teatud vähivormide tekkimise riski. Muidugi, kui ülejäänud dieet ei sisalda maiustusi ega toidukaupu.\nKust saada valku peale liha? Loodus hoolitses selle eest, andes meile rikkaliku valiku! Taimne valk ei ole loomaga identne. See tähendab, et vaja on kõiki aminohappeid, sealhulgas hädavajalikke, süüa üht tüüpi liha ja mitme saaduse kombineerimisel võib saada täielikku taimse toidu valgu komplekti. Kuid on ka selliseid taimi, mis dubleerivad liha nende valgu koostise abil. Lõpeta üksikasjalikumalt parimate taimse valguallikatega.\nSee pseudo-rühm on Vene rahvale suhteliselt uus. Quinoa meenutab väikest tatarit ja on üks nn "supertoidu", st tooted, millel on rikas toiteväärtus. Quinoa sisaldab täielikku aminohapete komplekti, sealhulgas olulist. Seda võib kasutada suppide ja salatite lisandina.\n"Siniste tsoonide" pikaajaliste maksude toitumises on alati mõningaid kaunvilju ja vähemalt liha. Oad, läätsed, herned, oad, kikerhernes - kõik need on valkude, kiudainete ja toitainete allikad. Kaunvilju võib kasutada köögiviljade külgliivana kombineerituna teraviljadega ja jahvatada segistis kastmeteks, nagu hummus. Oasvalku kasutatakse vegaanvalgu raputamisel. Chickpea peetakse kaunviljade kõige toitainelisemaks külaliseks, see sisaldab kõiki aminohappeid.\nSoja on palju vastuolusid. Peamine põhjus on see, et praegu on väga raske leida puhtaid, modifitseerimata, geneetiliselt kasvatatud sojaubasid, mida kasvatatakse ilma pestitsiidide ja muude kemikaalide lisandumiseta. Kuid sojaoad ja sojatooted on iseenesest suurepärane valguallikas. Kasutage sadu erinevaid soja liike. Need on oad, tofu, miso pasta supi valmistamiseks, kastmed, “liha”, “piim”, tempo jne. Soja liigne kasutamine võib põhjustada kilpnäärme probleeme, kuid mõnikord on täiesti võimalik seda loomade valgu asendust kasutada.\nSee on keha jaoks väga vajalik valkude ja tervislike rasvade allikas. Pähkleid ja seemneid võib kasutada eraldi suupistena, pasta vorstina, smuuti ja jahu või teravilja, salatite ja saiakeste lisamiseks. Kõrgeima kvaliteediga valku leidub kanepis, chias, linaseemnetes ja kõrvitsaseemnetes, mandlites, kreeka pähklites, sarapuupähklites, pistaatsiapähklites, kašupähklites, brasiilia pähklites ja pekanipähklites.\nVetikad, eriti spiruliin, sisaldavad mitte ainult suuri koguseid vitamiine ja mineraalaineid, vaid ka valku. Vetikad võib lisada salatitele, suppidele ja kõrvalroogadele, kasutada maiustuste valmistamiseks pulbreid, teha kiipe või kasutada toidulisanditena. Vetikad aitavad parandada verd ja puhastavad keha.\nKöögiviljad ei ole kõik tõsised toidud. Tundub, et see on ainult liha või kala maitse. Siiski on mõned köögiviljad ise kvaliteetsete valkude allikad. Brokkoli, avokaado, spargli, rooskapsas ja lillkapsas, spinat, keil ja paljud teised toidus sisalduvad rohelised köögiviljad küllastavad keha vitamiinide, mineraalide, antioksüdantide, kiudainete ja valkudega. Köögiviljad ei ole ainult kõrvaltooted ja salatid. Saad valmistada suppe, küpseta kastmeid ja smuutisid, kuivatada kiibid ja kasutada nii nagu suupiste.\nToitumispärmi (toitumispärmi) ei tohi segi ajada küpsetamisega. See on täiesti erinev toode, millel on juustu maitse ja rikas koostis. See on ainus B12-vitamiini taimetoitlane allikas. Lisaks B-grupi vitamiinidele sisaldab toitumuslik pärm ka kõrge kvaliteediga valku koos kõigi vajalike aminohapetega. Saate puista pärmi salatite, suppide ja omatehtud popkorniga, lisada smuutisid ja kastmeid. Toitainete pärmi müüakse kauplustes ja tervisliku toidu osakondades.\nTere, mu kallis lugejad. Kas teadsite, et meie halb tervis on seotud valgu (polüpeptiidide) puudumisega? Analüüsige, kui palju saad kõrgekvaliteedilisi valke. Me sööme kiirtoitu, kasutame pooltooteid. Need toiduained on rohkesti süsivesikuid, kuid neil on väga vähe valke. See viib kehakaalu tõusule ja erinevatele haigustele. Tervislikuks jäämiseks on vaja polüpeptiide. Vaatame, kus sisaldub toodete, taimsete ja loomsete valkude loetelu, selle plusse ja miinuseid.\nValk on vastutav õige metabolismi, immuunsuse, lihaste kasvu eest. See kiirendab ainevahetust, mis ei võimalda meil taastuda. See aine ei kogune organismis. Seetõttu peame seda regulaarselt sööki nautima. Valguallikaks on taime- ja loomatoit. Polüpeptiidid koosnevad aminohapetest. Seal on asendatavad, mida keha saab sünteesida ja olulisi aminohappeid inimestele. Taimede polüpeptiidide erinevus loomadest on essentsiaalsete aminohapete sisalduses.\nTaimvalkudes on aminohapete kontsentratsioon väiksem ja nad imenduvad halvemini.\nKirjutasin selle kohta rohkem artikleid aminohappesisalduse tabeliga. Erandiks on soja, kus orgaaniliste hapete sisaldus on oluliselt kõrgem kui teistes taimse valgu toodetes. Kuid meie riigis ei ole see toode väga levinud.\nKus taimne valk\nValkudel, mis sisaldab köögivilju, on teraviljal mitmeid eeliseid loomade ees. See toit sisaldab peaaegu mingit rasva. Seega, saades valgud köögiviljadest, ei saa me liigse kaalu pärast muretseda. Seedetrakt ei saa sellist koormust nagu liha ja piimatoodete seedimisel. See on eriti oluline neile, kellel on probleeme seedesüsteemiga.\nKöögiviljad ja teraviljad sisaldavad kiudaineid, millel on kasulik mõju seedetraktile. See parandab soole liikuvust, soodustab kehakaalu langust. Enamik polüpeptiide on sojaubades ja kaunviljades. Samuti on see palju pähklites ja seemnetes. Annan näiteks valgusisalduse 100 g toodete kohta:\nsoja - umbes 40 grammi;\nmaapähklid ja päevalilleseemned umbes 26 grammi;\nläätsed 23 gr.;\nherned 22 g;\nvalge oad - umbes 21 grammi.\nMaapähklivõi ja pastat tarbivad paljud sportlased, mudelid ja lihtsalt aktiivsed inimesed. Pasta ja või ei sisalda mitte ainult polüpeptiide. Need sisaldavad kasulikke vitamiine nagu A, E ja D. Lisaks mikroelementidele: jood, tsink, fosfor, kaltsium. Paljud lastearstid soovitavad lastel kasutada maapähklivõi mitu korda nädalas.\nKas sulle meeldib soja tofu? Mulle meeldib see juust selle neutraalse maitse tõttu. Maitseainete ja kastme abil saate talle meeldiva meeldivuse. Tee see sojapiimast. Lisaks kõrge valgusisaldusele on tofu isoflavoonidega küllastunud. Need ühendid vastutavad lihaste nõuetekohase toimimise eest. Nad suurendavad ka verevoolu, toetavad vererakkude tervist.\nKaunviljad: läätsed, oad, herned on rohkesti rauast. Kuid ärge unustage, et nad ei ole madala kalorsusega. Kaalu kaotamisel ei saa neid suurtes kogustes tarbida. Sama kehtib ka pähklite ja seemnete kohta. Lisaks valkudele sisaldavad nad omega-3 happeid. Nende kasutamine vähendab insuldi ja südameinfarkti riski. Pähklid ja seemned on kõige parem kasutada pärast füüsilist pingutust. Nad aitavad keha kiiresti küllastada, noorendada. Pöörake tähelepanu seeni. Orava neis ei ole nii palju kui liha, kuid need lagundatakse kaks korda nii hästi.\nLoomset valku sisaldavad tooted\nSelleks, et meie keha toimiks korralikult, peaks dieet sisaldama vähemalt 30% polüpeptiide. See kogus võib liha kergesti täita. Kana ja veiseliha sisaldavad kõiki vajalikke aminohappeid. Lisaks on punane liha, munakollased, kala rohkesti rauast. See raud absorbeerub paremini kui see, mis sisaldab köögivilju.\nLoomade toidu teine oluline eelis on vitamiin B12 sisaldus. Köögiviljade koostises ei ole see. See vitamiin toetab meie närvisüsteemi nõuetekohast toimimist.\nPiimas, hapukoores, juustus, lisaks kompositsiooni kõrge valgusisaldusele on kaltsium. See element on vajalik kogu elu jooksul. Piim sisaldab ka olulisi aminohappeid. Vadakuvalk on rikas leutsiiniga. Ta vastutab lihaskoe sünteesi eest. Selle kasutamine enne ja pärast treeningut vähendab väsimust, taastab lihaseid.\nÄra unusta kalade kasulikke omadusi. Esiteks imendub see 2-3 tunni jooksul, erinevalt samast lihast. Lõhe ja tuunikala sisaldab umbes 20% väärtuslikku valku. Teiseks sisaldab kala meie keha jaoks 17 olulist aminohapet. Samuti on see rikas omega-3, fosfori ja B-vitamiinide poolest ning seejärel tahan tuua sisse toiduaineid, mis sisaldavad palju valke, mida me sageli tarbime:\nLoomset päritolu valke tuleb alati süüa. Valgud on keha kõigi elundite ja süsteemide moodustumise olulised komponendid.\nLoomset valku (loomsete valkudega rikaste toiduainete loetelu arutatakse hiljem) erinevad taimse valgu poolest mitmel viisil:\nLoomset valku sisaldavate toiduainete loetelu sisaldab rohkelt tsinki ja raua rauda (toidud nagu munakollased ja punane liha). Neid absorbeeritakse mitu korda paremini kui taimsetest saadustest valmistatud rauda;\nkeha kulutab rohkem energiat jagavat loomset valku kui taimsete valkude töötlemine, kuna need on lihtsamad.\nNeed erinevused näitavad, et toit peab sisaldama loomsete valkude sisaldavaid tooteid.\nKui loomse päritoluga valgud ei pääse osaliselt või täielikult inimese organismi, esineb valgu puudulikkus. Valgu puudulikkuse tunnused organismis võivad olla järgmised:\nkuiv, kahvatu nahk, vähendades selle elastsust;\nhilinenud ainevahetus, mis aitab kaasa rasva massi ilmumisele;\nTeadlased on selgitanud, et loomseid valke, nende sisu sisaldavat toodet, selle kogust 100 g toote kohta ning seedetrakti kiirust on uuritud tänaseni.\nMunad on dieettoode, milles kogutakse absoluutselt kõik vajalikud inimkeha jaoks vajalikud mikroelemendid, nimelt valgud, vitamiinid A, B, D, ensüüm, mis lagundab valke, mikro- ja makrokomplekse skeleti, lihaste ja närvisüsteemi loomiseks.\nHuvitav fakt! Toores munakollane on väga kasulik. Et hävitada baktereid toores munakollasest, tuleb enne selle kasutamist sidrun- või äädikhappega puista.\n100 g lehmapiim sisaldab 4,3 g loomset valku. Lehmapiimast valmistatud toodete nimekiri on väga lai. Piim imendub hästi kõikidesse, välja arvatud need, kes kannatavad laktoositalumatuse ja allergiate all.\nSee on oluline! Sulatatud juustu puhul langes kõrge temperatuuri all loomade valkude arv oluliselt. Selliste toodete loetelu, milles valk on sel viisil hävitatud, on märkimisväärne.\nKõrgeimad loomsete valkude lihatooted on:\npollariga - 28,4 g\nMis on valk - küsimus, mis huvitab paljusid inimesi, kes otsivad tervislikku eluviisi. Valk (valk) on inimesele vajalik infektsioonide, vabade radikaalide ja muude kehale negatiivset mõju avaldavate keskkonnategurite vastu. Samuti on valk seotud lihaste reljeefi moodustumisega, mistõttu on vaja lisada nende toitumisse, kes püüavad ilusaid keha kujundeid.


Turvakaamera salvestised: autoga arvutipoodi põrutanud juht põgenes sündmuskohalt - Tallinn - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nTurvakaamera salvestised: autoga arvutipoodi põrutanud juht põgenes sündmuskohalt\nTurvakaamera salvestised: autoga arvutipoodi põrutanud juht põgenes sündmuskohalt Täiendatud\n7. märts 2018, 11:37\nÖöl vastu esmaspäeva põrutas sõiduauto Tallinnas Tartu maanteel asuvasse arvutipoodi, tekitades poele ligi 50 000 euro eest kahju.\nJuhtumi tõttu kahju kannatanud Laptopid.ee kauplus avaldas nädalavahetusel toimunud õnnetusest turvakaamerate video. Salvestiselt on muuseas näha, kuidas juht pärast õnnetust sündmuskohalt lahkub.\nÕnnetuses purunes Laptopid.ee poe sein, uks, kaks klaasvitriini koos kaubaga ja suur aknaklaas. «Enamus asju olid tellitud eritellimusena ja asenduseks laost pole kusagilt materjali kiiresti võtta,» nentis poe esindaja Virgo Rikk.\nJuhtumi tõttu on tugevalt häiritud poe igapäevatöö. «Pidme tegema n-ö luugimüüki ja ukse vahelt suhtlema klientidega, saledamad kliendid mahtusid kükitades ukse vahelt sisse,» kirjeldas Rikk.\nArvutipoe esindaja sõnul võib kahju suurus olla kuni 50 000 eurot. «Täpset hinda ei tea, sest kõik ehitajad pole veel pakkumist teinud, aga suurusjärk jääb 25 000 kuni 50 000 euro kanti.»\nEsialgsetel andmetel ei omanud poodi ramminud Volkswagen Sharan liikluskindlustust ning oli liiklusregistrist ajutiselt kustutatud.\nHäirekeskus sai teate õnnetusest pühapäeva öösel vastu esmaspäeva mõni minut pärast kella kahet. «Patrullid otsisid piirkonnast juhti ning kasutasid koera abi, kuid meest ei õnnestunud tabada. Juhtunu asjaolude selgitamiseks alustati väärteomenetlust,» teatas PPA pressiesindaja Seiko Kuik. Politseinikud selgitavad välja nii autoomanikku kui ka juhti.\nPolitsei palub inimestel, kellel on infot liiklusõnnetuse kohta, võtta ühendust aadressil pohja.lmt@politsei.ee või infotelefonil 612 3000.


Selgusid koolide parimad füüsikud - meiemaa.ee\nSelgusid koolide parimad füüsikud\n19. jaanuaril toimus Saaremaa ühisgümnaasiumis maakonna füüsikaolümpiaad 8.–12. klasside õpilastele, selgitamaks välja parimad füüsikud, kes osalevad 6.-7. aprillil toimuval üleriigilisel füüsikaolümpiaadil Tartus.\nOlümpiaadist võtsid osa viie kooli (Saaremaa ühisgümnaasiumi (SÜG), Kuressaare gümnaasiumi (KG), Orissaare gümnaasiumi (OG), Kärla põhikooli, Kuressaare Vanalinna kooli) esindused, kokku 32 õpilast. Füüsikaolümpiaadil antakse võrdsete punktide korral kaks ühesugust kohta. Näiteks 8. klassis saavutati kaks esimest kohta.\nMaakonna füüsikaolümpiaadi esikolmik:\n1. Indrek Mäeots – KG (õp Olle Arak), 1. Katrin Lindmäe – SÜG (õp Arne Loorpuu), 3. Karmen Ehanurm – SÜG (õp Arne Loorpuu)\n1. Voldemar Kirss – SÜG (õp Arne Loorpuu), 2. Eva Sõmmer – Kärla PK (õp Anne Tõru), 3. Hiie-Helena Sünter – OG (õp Aivar Rebane)\n1. Triinu-Liis Torri – SÜG (õp Arne Loorpuu), 2. Vootele Mets – SÜG (õp Arne Loorpuu), 3. Kennar Kahju – SÜG (õp Arne Loorpuu)\n1. Joosep Leemet – SÜG (õp Arne Loorpuu), 2. Karina Teesalu – OG (õp Hilde Kurg), 3. Markus Kivi – SÜG (õp Arne Loorpuu)\n1. Danel Tiitmaa – OG (õp Hilde Kurg), 2. Sebastian Mikael Magagni – OG (õp Hilde Kurg), 3. Hermo Laidmaa – OG (õp Hilde Kurg).


Lõpp-punkti kaitse :: ESET\nVõrdle funktsioone ja võimalusi, mis võimaldavad sul TEHA ROHKEM\nVarustatud andmepöörduskaitsega. Kaitseb igat tüüpi ohtude, kaasa arvatud viiruste, juurkomplektide, usside ja nuhkvara eest.\nSäilitab virtuaalses keskkonnas juba skaneeritud failide metaandmeid nende uuesti skaneerimise vältimiseks. Tagab nii suurema skaneerimiskiiruse ja muu optimeerimise virtualiseerimise korral.\nKaitseb lõppkasutajat salajast infot nagu kasutajanimesid, paroole, panga- ja krediitkaardiandmeid omastada püüdvate võltsveebisaitide eest.\nPiirab kasutaja juurdepääsu valitud veebisaitidele või kategooriatele (nt mängud, sotsiaalvõrgustikud, poodlemine).\nHoiab ära volitamata pääsu firma võrku. Tagab efektiivse kaitse andmete ohtu sattumise ja häkkerite eest.\nKaitseb robotivõrgupahavara sissetungimise eest, hoides nii ära rämpspostikampaaniate ja võrgurünnete algatamise lõpp-punktilt.\nFiltreerib kasutaja lõpp-punktil efektiivselt rämpsposti ja skaneerib kõiki saadud meile pahavara suhtes.\nTäielikult hallatav ESET Remote Administratori kaudu.\nProovi 30 päeva tasuta, kohustustevabalt! Telli proovilitsentsLisainfo Telli proovilitsentsLisainfo\nESET Endpoint Antivirus OS X-ile\nTagab igat tüüpi onlain- ja offlainohtude vastase proaktiivse kaitse ning hoiab ära pahavara leviku teistele kasutajatele.\nSäilitab virtuaalses keskkonnas juba skaneeritud failide metaandmeid nende uuesti skaneerimise vältimiseks. Tagab nii suurema skaneerimiskiiruse.\nPiirab veebisaitidele juurdepääsu kategooria alusel (nt mängud, sotsiaalvõrgustikud, poodlemine ja muu).\nVõimaldab valida installeeritavaid lahenduse komponente.\nSkaneerib reaalajas kõiki rakendusi ja faile ohtude suhtes.\nKaitseb kasutajat võltsveebisaitide püüete eest omandada paroole, pangaandmeid ja muud salajast infot.\nVarustab administraatori suvanditega peamiste turbepoliitikate täitmiseks kõikidel mobiilsetel seadmetel.\nKaitseb kadunud või varastatud mobiilset seadet, võimaldades seda kaugjuhtides lukustada või lokaliseerida, selles olevaid andmeid püsivalt kustutada või kohandatud sõnumi lõppkasutajale läbi tõugata.\nVõimaldab administraatoril seirata installeeritud rakendusi, blokeerida juurdepääsu valitud rakendustele või suunata kasutajaid rakendust desinstalleerima.\nSMS & kõnefilter\nKaitseb kasutajat salastatud numbritelt, valitud kontaktidelt või telefoninumbritelt või eeldefineeritud ajaperioodil soovimatute kõnede ja SMSide eest.\nESET Remote Administrator tagab täieliku turbeülevaate, muutes võimalikuks kasutuselevõtu, tegumite täitmise, poliitikate seadistamise ja palju muud.\nProovi 30 päeva tasuta, kohustustevabalt! Telli proovilitsentsLisainfo\nESET NOD32 Antivirus Business Edition Linux Desktop-ile\nKõiki võimalikke ründevektoreid kattev kaitse Windowsi, Mac OS X-i ja Linuxi vastu suunatud pahavara eest.\nBlokeerib süsteemist luba mitteomavad andmekandjad ja seadmed ning võimaldab seadistada reegleid/parameetreid konkreetsete andmekandjate, seadmete, kasutajate ja klientide jaoks.\nVõimaldab hallata ESETi kõiki turbelahendusi ühest kesksest haldusvahendist.\nPACKS 5-25 SEATS\nSolutions 25+ Seats\nMore about ESET Premium Supprt\nGet no-commitement quote


Eramu ja kodu garaažiuksed - Müük ja paigaldus\nEramu garaažiuksed\tJanek\t2016-11-17T12:28:52+00:00\nGaraažiuksed ehk ülestõstetavad sektsioonuksed on lihtsa konstruktsiooniga, mis vajavad vähe ruumi paigaldamiseks; uksed on kasutamisel ohutud; ilmastikukindlad ja hea soojapidavusega. Sektsioontõstuksed on ideaalsed väikese õue ja ridaelamute korral, kuna uks avaneb vertikaalselt üles, liikudes mööda siine lae alla ning selline lahendus võimaldab kasutada garaaži kogu mahus.\nPakume garaaživäravaid nii eramutele kui ka tööstushoonetele.\nEramu garaažiuksed – üldinformatsioon\nUkseleht koosneb 40mm paksustest soojustatud sektsioonidest. Tihendid ukselehe ja vertikaalsiinide servades tagavad ukse ilmastikukindluse ning minimaalsed soojakaod. Ukselehe soojustuseks on kasutatud freoonivaba polüuretaanvahtu, mis on ümbritsetud 0,5mm paksuse galvaniseeritud teraslehega.\nUkseleht on kaetud ilmastikukindla polüestervärviga. Sektsioonide soojusülekandeteguri väärtus K = 1,4 W/(m²·°K).\nseest ja väljast valge RAL9016\nväljast pruun RAL8017 ja seest valge RAL9016\nUkselehe eritoonid valitakse RAL värvikataloogi alusel.\nSektsioonid on disainitud spetsiaalse kujuga, tänu millele ei ole võimalik ukse sulgemisel sõrmi paneeli vahele jätta. Ukse tasakaalustamiseks kasutatakse kvaliteetseid torsioonvedrusid, mis on alati varustatud vedrupurunemiskaitsetega.\nTorsioonvedru standardkasutusiga on 20 000 tsüklit.\nGaraažiuks vastab harmoniseeritud tootestandardile: EN13241-1:2003\nEhitusava mõõt: laius (B)<5000mm, kõrgus (H)<2500mm\nSilluse kõrgus (h): <200mm\nValgusava mõõt= ehitusava mõõt – 150mm\nValgusava mõõt= ehitusava mõõt (automaatikaga)\nKülgedel olev vaba ruum: <70mm\nTõstväravale on võimalik paigaldada järgnevaid lisasid:\nautomaatika firmalt “Sommer”\nTehtud tõstväravate töödega saate tutvuda siin\nGaraažiuksed eramutele ja tööstustele


Evelyn Sepa ema Christi Sepp: olen tütrelt õppinud õnnelik olemist, sest minu põlvkond seda ei oska - Kroonika\nEvelyn Sepa ema Christi Sepp: olen tütrelt õppinud õnnelik olemist, sest minu põlvkond seda ei oska\nVärskes ajakiri Naised!\nChristi ja Evelyn SeppFoto: Rene Suurkaev / Tanel Meos\nEvelyn Sepa (43) ema Christi Sepp (66) on teenekas eesti keele õpetaja, kelle südameasi on olnud puhta keele hoidmine ja edasiandmine. Ta on eesti keelt õpetanud isegi Krimmis, praegu annab naine tunde Narvas keeltelütseumis ja Soldino gümnaasiumis.\nMe kohtusime Evelyni ja Christiga, et rääkida muu hulgas ema ja tütre suhetest, keerulistest aegadest Krimmis ja julgusest elada. Ema ja tütart koos vaadates tekib tugev veendumus – need kaks ei jäta teineteist iial hätta. Endi sõnul on nad teineteisele esimesed, kellele nii mures kui ka rõõmus helistada.\nNii Christi kui ka Evelyn on silmanähtavalt sportlikud daamid. “Käime sageli siiani koos pikki tempokaid jalutuskäike tegemas. Kui Evelyn veel väike oli, panime vahel isegi õhtul kell üheksa suusad alla ja tegime Hirvepargis ringe,” kirjeldab Christi.\nTütar Evelyn pole Christile ta enda sõnul kunagi suurt muret valmistanud. “Olen uhke ja rahul, et tütrel on elus hästi läinud,” sõnab ta naeratades. “Hindan tema loovust, töökust ja põhjalikkust, ka vahel kibedana mõjuvat ausust ja otsekohesust. Emana teeb mind aga eriti rõõmsaks see, et mu laps oskab olla õnnelik inimene! Olen just Evelynilt õppinud tolerantsust ja seda, kuidas julgeda olla õnnelik, hetkest rõõmu tunda. Minu põlvkond seda reeglina ei oska. Selle kohta on meil ka palju rahvalikke ütlusi, kuidas ei tohiks hõisata enne õhtut, kui siiski. Oleme kasvatatud elama tundeid vaos hoides.”\nEvelyn Sepp taunib rassismi: tõstan käe klaari silmavaate, puhta südame, heliseva hingega usaldava Eesti, mitte valge Eesti eest! (103) 20.08.2015\nEvelyn Sepp kritiseerib Savisaare jõulutervitust: see oli maitsetu ja kurb (44) 10.01.2015\nEvelyn omakorda kiidab, et on emalt õppinud seda, et inimesel peab elus olema päris oma asi ajada. “Ei ole õige elada teiste soovide ja ootuste kohaselt, end lõputult ohverdada. Igaüks peab oma elu elama ja ise otsuseid tegema ja nende eest vastutuse võtma. Mis mulle ema juures tohutult meeldib, on see, et ta on elule avatud, teeb pidevalt enda kallal tööd, õpib ja areneb.”\n- Skeptik Martin Vällik armastab kuud\n- Suur sibulate välimääraja\n"Terevisiooni" aprillinali tabas Evelyn Sepa hella õiglusnärvi: kus olid...


Minister andis puudega laste vanematele lootust\nReet Kangro (keskel) ja Silja Suija tutvustasid sotsiaalminister Taavi Rõivasele puudega lapsi kasvatavate vanemate probleeme. Foto: Elina Allas\nVõrus Järve koolis puudega laste vanematega kohtunud sotsiaalminister Taavi Rõivas andis lootust, et juba tuleval aastal leitakse raha Kagu-Eesti intellektipuudega inimeste keskuse Meiela jaoks. Minister lubab tuleval kuul kutsuda puudega inimeste probleemide arutamiseks kokku üleriigilise ümarlaua.\nÜlemöödunud nädalal kirjutas LõunaLeht endisest sportlasest Silja Suijast, kes võtnud südameasjaks puudega laste vanemate probleemide teadvustamise. Eelmisel nädalal kirjeldas Suija ja teiste puudega laste vanemate rasket igapäevaelu Eesti Ekspress, muu hulgas kutsus Suija sotsiaalminister Taavi Rõivast üles tulema üheks tunniks intellektipuudega lapse eest hoolitsema, et kogeda omal nahal, kui raske see on. Minister helistas Suijale ja juba järgmisel päeval toimus Võru Järve koolis kohtumine – mitmel kohale tulnud lapsevanemal oli kaasas ka ööpäev läbi hoolitsust vajav laps.\nTaavi Rõivase sõnul oli nii kiire reaktsioon ja kohaletulek positiivne juhuste kokkulangevus.\n„Mul oli võimalik tänane päev täitsa tühjaks teha ja tulla siia inimestega kohtuma,” kommenteeris ta reedel LõunaLehele ja avaldas ühtlasi imestust, et nii paljud vanemad said lühikese etteteatamise peale kohale tulla.\nJärve kooli pere esitles sotsiaalministrile eelkõige intellektipuudega täiskasvanute kogukonnakeskuse Meiela projekti. Kuna lapsed kasvavad ruttu, siis on paljudel Järve kooli õpilaste ja vilistlaste vanematel mure, kuhu panna oma täiskasvanuks saanud laps.\n„Maarja külla panin oma poja järjekorda, aga ma arvan, et ma suren enne ära, kui sinna saab,” ütles Järve kooli direktor ja 31-aastase puudega poja ema Reet Kangro. „Muidugi tahan, et ta elaks Meielas.”\nLasva valda Nõnova külla rajatava Meiela detailplaneering on praegu minemas kooskõlastamiste ringile, kuid raha kompleksi väljaehitamiseks pole. Meielas saaksid intellektipuudega täiskasvanud koolis õpitut ellu rakendada ning ühtlasi ka tööd teha. Eesmärk on hakata kasvatama istikuid ja taimi-köögivilju. Kevadel 300 võrumaalase seas korraldatud uuring näitas, et enamik neist oleks nõus Meiela toodangut ostma. Praegu käivad Järve kooli vanemad õpilased just Silja Suija juures tööharjutusi tegemas.\n„Kõik on töörügajad nagu härjad,” iseloomustas Suija intellektipuudega noori. Ka tema oma puudega tütrel Janel on tohutu füüsiline jõud ja spordihuvi, kuid paraku kaasneb sellega ka ränk pahupool.\nReet Kangro ütles, et neil ei jätku töö kõrvalt aega projekte teha. Meiela jaoks kirjutati küll projekt Est-Lat-Rus-programmile, kuid raha sealt ei saadud. Nüüd loodavadki vanemad ja Meiela nõukogu liikmed, et ehk saab küla asutamiseks raha anda riik.\nMinister Rõivas andis lootust, et järgmisel aastal, kui algab Euroopa Liidu uus eelarveperiood, leitakse raha ka Meielale, sest valitsus on otsustanud Euroopast tulevast rahast kulutada kümneid miljoneid eurosid just puudega inimeste tarbeks.\n„Mina usun küll, et seda projekti on võimalik toetada,” sõnas minister Rõivas. „Nüüd peame arutama seda, kuidas väga targalt planeerida Meiela ehitust. Ametlikult ei tohi minister ühelegi projektile või valdkonnale veel raha ära lubada. Konkreetse objekti jaoks lubaduse andmiseks on formaalselt liiga vara, sest meil ei ole veel isegi kokkulepet Euroopa Liiduga. Aga ma ütlen seda, et ma ministrina kindlasti pean seda projekti mõistlikuks ja vajalikuks. Kui me saame selle projekti ühiselt ministeeriumiga selliselt üle vaadatud, et me teame kindlalt, et nii investeering kui ka hilisem majandamine, milleks riik annab pearaha, on jätkusuutlik, siis see suurendab tõenäosust ikkagi väga-väga palju.”\nVõru puudega laste vanemad kurtsid ka ministrile, et vajavad riigilt rohkem tuge laste ööpäevaringseks toetuseks. Nii mõnigi lapsevanem võiks tööl käia, kui jätkuks raha lapsele hooldaja palkamiseks. Vanemad kardavad, et sellise elu peale saavad ka neist endist peagi riigi ülalpeetavad invaliidid, sest hooldama peavad nad last ööpäev läbi. Üks 22-aastase puudega noore ema kurtis, et ta on olnud kogu selle aja jooksul abikaasa ülalpeetav ning riigilt saab ta vaid 25 eurot kuus. Samuti ei jookse praegu selliste vanemate tööstaaž, kuigi varem läks puudega lapse kasvatamine staaži hulka.\nPeale Meiela on Järve kooli õpilastel-vilistlastel veel teisigi vajadusi, mis vajavad kiiret lahendamist. Koolile on plaanis rajada juurdeehitis, kus saaks pakkuda toimetulekuteenust.\nIntellektipuudega lapsed on väga erinevad: osa õieti ei liigutagi end ega saa maailmast midagi aru, osa puhul ei saa esmalt arugi, et tegu pole terve lapsega, mõned aga kipuvad muutuma vägivaldseks. Üks spetsiifiline rühm on autistid, kelle seas on samuti väga erinevaid lapsi. Nii näiteks muutus üks Järve kooli laps vägivaldseks ja koolis ei saanud teda teiste hulgas enam hoida. Vanematele pakuti riigi poolt ainsa variandina lapsest loobuda ja laps võeti riiklikule hooldusele, ent kuna hooldekodus ei saadud temaga hakkama, on nüüd laps ikkagi kodus tagasi ja kogu probleem puhtalt vanemate õlul. Selliste juhtumite puhuks oleks Järve koolile tarvis turvatuba.\nMinister küsis ka vanematelt, kuidas on nad rahul Võrumaa meditsiiniteenustega. Selle peale vastati, et puudega lastele on võimalik saada arstiabi üksnes Tartus, kui Võrus saadav massaažiteenus välja arvata.\nVeel esitas Silja Suija ministrile terve rea paberile pandud probleeme, mis kiiresti enne ministri tulekut koos teiste lapsevanematega formuleeriti. On selge, et paaritunnise kohtumise jooksul neid põhjalikult arutada ei jõutud ja minister ei saanud jagada ka ühtki lubadust. Ühe teemana tuli jutuks liiga suur puudetoetust saavate inimeste hulk Kagu-Eestis. Avalikult on teada, et osa neist on tegelikult täiesti töövõimelised. Kogu Eestis makstakse puudetoetust 134 000 inimesele. Kui toetusesaajaid oleks vähem, jätkuks raske puudega inimestele rohkem raha. Minister oli nõus, et selline olukord ei ole mõistlik ja vajaks lahendamist. Erihoolekandeteenust vajavaid intellektipuudega või psüühiliste erivajadustega inimesi on aga Eestis 2500.\nMinister Rõivas andis lubaduse, et kutsub septembris kokku riikliku ümarlaua, kuhu Võrust on oodatud Reet Kangro ja linnavalitsuse esindaja.\nViimati muudetud: 08/08/2013 10:53:50


Kas 2019. aasta TOP101 võitjalt on oodata comebacki? - Ärileht\nKas 2019. aasta TOP101 võitjalt on oodata comebacki?\nEsimesel TOP101 ilmumisaastal hõivas esikoha Eesti au ja uhkus Tallink, omades Prudentia hinnangul väärtust 1.74 miljardit eurot. Järgneval aastal kukkusid nad teisele kohale ning eelmisel aastal said 5. koha. Tallinki kukkumise võib omistada peamiselt koroonakriisile, mis mõjus väga rängalt reisijate arvule ja tekitas takistusi tarneahelates.\nArvestades kui sündmusterohked on olnud viimased paar aastat, võime eeldada, et ka topi koosseisus tuleb mitmeid fundamentaalseid muudatusi. Tallinki perspektiivis on tulemusi märkimisväärselt mõjutanud suurenenud kütusehinnad, mis 2021. aasta jooksul tõusid 28%, pannes seeläbi surve alla kasumimarginaalid. Teine tuumikpõhjus tulemuste halvenemisel oli meie naaberriigi karmid koroonameetmed, mis halvasid Tallinki ühe tähtsaima reisimarsruudi Eesti-Soome, kus kriisieelsetel aastatel sõitis kokku 4 laeva ning mis genereeris varasemalt 37.3% kogukäibest. Ei aidanud ka meie peaministri Kallase kiri Sanna Marinile ning Tallinkil tuli korraldada lisaemissioon suurendades aktsiakapitali ca 10% võrra. Kapitalisüst mõjub kindlasti ettevõttele positiivselt ning on hea näha, et Eesti rahvas usub siiamaani Tallinki potentsiaali.


Jawa 350/360 1971\n11-07-2008, 10:12 AM\nstretch Kirjutas: Mis Jikov peal on? 2926 SBD? Originaalis peaks olema düüs markeeringuga 96; 115 kasutati vist 634-l.\nPildipealt tundub jah see sama. Vaatan täna üle. Nüüd oleks vaja veel õlid sisse kallata aga ei tea mida võtta. Esimese rattaga on kõik ikka kole keeruline.\n11-07-2008, 22:10 PM\nVähemalt esimestel 634 mudelitel kasutati ikka 2926-te, 2802 päritolu või headuse kohta ei oska esialgu midagi arvata. Sa pilti saad sellest teha? Düüse on mõtet vahetama hakata alles siis, kui Sa praeguse karpa konfiguratsiooniga mootorit korralikult tööle ei saa või kütusekulu liiga suureks osutub. Ehk siis mina prooviksin alguses ikka olemasoleva düüsiga segu paika reguleerida.\nKäigukasti peaks sobima suvaline väljamaine transmissiooniõli, mina proovin see aasta näiteks Addinoli oma, igas Prismas saadaval.\n11-07-2008, 22:46 PM (Seda postitust muudeti viimati: 08-01-2009, 10:37 AM ja muutjaks oli Erik.)\nstretch Kirjutas: Käigukasti peaks sobima suvaline väljamaine transmissiooniõli, mina proovin see aasta näiteks Addinoli oma, igas Prismas saadaval.\nMa just lugesin kuskilt, et tavaline ei pidavat siduriga koostööd tegema. Samas vanasti kallati kõike mis kuskilt üle jäi nii, et eks ma homme kallan ka mingi asja sisse. Karburaatori kohta täpsustan homme. Siis saab ehk masin kokku ka\nJikov 2802 on hoopis... Kas see pole originaal (mudelilt 634 arvatavasti siis) ja on kehvem/parem kui originaal? Jawa esinduses on saadaval düüsid tähistusega 92 ja 100.\nÕli käisin ka täna 4jast kohast otsimas ja ükski müüa ei suutnud midagi jawa käigukasti pakkuda. :|\n11-07-2008, 23:23 PM (Seda postitust muudeti viimati: 11-07-2008, 23:33 PM ja muutjaks oli stretch.)\nErik Kirjutas: Ma just lugesin kuskilt, et tavaline ei pidavat siduriga koostööd tegema.\nJah, ma olen ka lugenud neid igasuguseid jutte siduriga mittesobimistest jne., samas olen ka lugenud risti vastupidist väitvaid jutte. Igatahes motokuuris oli mingi teema, kus argo1974 suhteliselt usutavalt asja seletas. Mingit suvalist möginat küll ära sisse kalla, pärast ainult endal raskem puhastada. Ei ole ju väga raske minna kasvõi Prismasse ja see Addinol GX 80 W 90 ära osta.\nNäe, mainitud teema on siin.\n18-07-2008, 23:01 PM\nNoh, kuidas edeneb?\n19-07-2008, 08:38 AM\nMis haige jutt-" vargad vahetasid rattal raami ära" !!! Kas kett oli ikka korralikult pingutatud ja kõik mutrid kinni?\n21-07-2008, 20:46 PM (Seda postitust muudeti viimati: 21-07-2008, 20:50 PM ja muutjaks oli Erik.)\nVeteran Kirjutas: Mis haige jutt-" vargad vahetasid rattal raami ära" !!! Kas kett oli ikka korralikult pingutatud ja kõik mutrid kinni?\nEi saa su postituse mõttest aru. Kuna mul põhimõtteliselt kõik korras paberitega, siis edasi teemat ei aruta. ARKist öeldi, et nad probleeme ei näe aga tahavad komplektset ratast. Viisin kohapeale käruga, mootor oli kõrval (maha tõstetud) ja paak, sadul ja porilauad puudu. Arvele ei saanud.\nstretch Kirjutas: Noh, kuidas edeneb?\nNii enam vähem. Elekter vajab veel sättimist. Tagatuli ja kaug-lähitulede lüliti puudu. Käiguhoovaga jama. Selle vedrud on tõenäoliselt väsinud. Ei ole seni leidnud sobivat vedru sinna. Poes müüakse kogu kremplit aga ei hakka seda vedrude pärast ostma.\nViivitus selle pärast, et sain poest vale keti ja ümbervahetama minnes tuli välja, et pean ootama enne kui uus kaup kohal on.\nEnne ARKi starti ja ÜV sõitu veel nokitsemist on. Oleks kõik vajalikud jupid olemas, siis teeksin seda juba homme.\nJikov'ist oli ka siin varem juttu. Kuna asi töötab, siis jääb hetkel peale. Ei välista ka muidugi, et see originaal on.\n21-07-2008, 21:03 PM\nErik Kirjutas: Käiguhoovaga jama. Selle vedrud on tõenäoliselt väsinud. Ei ole seni leidnud sobivat vedru sinna. Poes müüakse kogu kremplit aga ei hakka seda vedrude pärast ostma.\nEee..., mis vedrusi täpsemalt silmas pead ning millest järeldad, et need väsinud on? Neid kaht väikest, mis lükkavad neid jublakaid, mis omakorda lükkavad seda käikude lülitusplaati või kulissi või kuidas iganes seda ka ei nimetata?\nErik Kirjutas: Jikov'ist oli ka siin varem juttu. Kuna asi töötab, siis jääb hetkel peale. Ei välista ka muidugi, et see originaal on.\nOriginaal ei ole see 99,99999% Esiteks: karburaatori tähistus ning teiseks: pildilt on näha, et puudub keere karburaatori katet fikseeriva mutri jaoks.\n21-07-2008, 22:44 PM\nstretch Kirjutas: ... või kulissi või kuidas iganes seda ka ei nimetata?\nNeid mis käiguvahetushooba "keskel" asendis hoiavad. Minul hoob ennast keskel ei hoia vaid vajub kergelt alla. Vahest ei taha korralikultki üles tulla vaid peab varba otsaga kaasa aitama. Ülejäänu nagu kõik töötab ja on rahuldavas seisukorras.\nstretch Kirjutas: Originaal ei ole see 99,99999% Esiteks: karburaatori tähistus ning teiseks: pildilt on näha, et puudub keere karburaatori katet fikseeriva mutri jaoks.\nNoh kui pole, siis pole. Kui saaks originaali oleks tore. Kui saaks mõne karburaatori mis oleks parem kui originaal, siis oleks veel toredam natukene aega. (igasugused tehnilised lahendused, mis hääd ratast veel paremaks teevad on teretulnud) Näiteks tuli mul ette üks naaberriigi foorumis näidatud jawa käiguvahetuse võll (mille külge käib vahetus hoob) kuhu oli treitud ühe manseti pesa juurde. "topelt ei kärise!"\n21-07-2008, 23:55 PM\nErik Kirjutas: Neid mis käiguvahetushooba "keskel" asendis hoiavad.\nAa, jajah, need jämedamad. Põhimõtteliselt mul on neid paar tükki üle, aga miski ei garanteeri, et needki väsinud ei ole. Igatahes kui proovida tahad, vii minema.\nTeine variant on vanad vedrud näidiseks kaasa võtta ja mõnest vedrusi müüvast poest otsida. Ma muidugi ühtegi sellist poodi nimetada ei oska, aga tegelikult on isegi Kloostrimetsas päris palju igasuguseid suvalisi vedrusi.\n22-07-2008, 13:04 PM (Seda postitust muudeti viimati: 10-03-2009, 11:48 AM ja muutjaks oli Erik.)\nHakkasin mõtlema, et pedaali peaks omal kohal hoidma ka siduri vedrud?! Kuna hoob lükkab ju sidurit, siis sidur surub hooba vastu. Mul on hetkel see automaat siduri jublakas lahti reguleeritud. Et võibbolla, et kui selle külge panen hakkab vänt ennast korralikult hoidma ka. Ma vaatan üle.\nSamas ei tohiks minu arusaama järgi see ära vajumine tehniliselt midagi halba põhjustada. Täna oleks plaanis masinale hääled sisse saada ja ADDINOL'iga mootorit loputada. Äkki jõuab see nädal asjad korda saada...\nSuht tehnilisest huvist tahaks katsetada antud masinal mõnda tänapäevast karburaatorit (mõni mikuni äkki?) ja reed valve süsteemi (tuleb ise meisterdada?). Mis arvate?\n29-08-2008, 12:03 PM\nMõistlik oleks ehk alustada karburaatorist. Tagasilöögi klapp annab ka tulemust, aga korraliku karburaator on tõenäoliselt kiirem ja soodsam lahendus mootori käigu parandamiseks. Kuigi jah, korralikult timmis Iikov pole samuti kehv karburaator.\n29-08-2008, 12:22 PM\nKorralik karbuss ja klapp annavad mootorile ikka VÄGA palju juurde. Seda nii sääreväristaja kui ka näiteks Cþ500 mootori puhul. Tõsi kahepütasel pole seni klappi kohanud, kuid miks ta seal teistmoodi peaks olema.\n29-08-2008, 12:52 PM\nKahesilindrilisel tuleb teha reed valve jaoks eraldi sisselaskekanalid, muidu süsteem tööle ei hakka. Kahjuks on vana Jawa puhul materjal/vaba ruum suht piiratud ... kunagi sai üks mootor 2 karpa peale tehtud:\nNB! Keevituspunnid on nn. stuffers-ite (rõngad mahatreitud väntvõlli kompenseerimiseks) kinnitamiseks.\nKarpakanali juures jääks reed valve pigem piduriks, parem variant oleks see suunata otse karterisse ... kui üldse teha. Sest asi on rohkem mängu ilus, reaalset võimsust saab mootorist aga palju lihtsamate vahenditega.\n29-08-2008, 16:52 PM (Seda postitust muudeti viimati: 04-03-2009, 13:49 PM ja muutjaks oli Erik.)\nArgo, mis karpad sa külge panidki? On siis efekt suur kui kaks karpat. Aga kaks on stiilne küll.\n29-08-2008, 18:44 PM (Seda postitust muudeti viimati: 29-08-2008, 18:46 PM ja muutjaks oli argo1974.)\nKarpad on mahatreitud flantsidega 24mm Jikovid. Parempoolsel on ujukikamber maha saetud ja toitub voolikutega vasaku karpa ujukikambrist. Mahafreesitud ribide tõttu istuvad karpad palju kõrgemal, siis mahub ujukikamber ära. Kuigi suuri lootusi ei tasu 2 karpa peale panna, üks suurem (nt. 32mm Mikuni Planeta Spordilt) töötab üldiselt paremini. Loeb rohkem mängu ilu. Karteriruume on 2-silindrilisel ju kaks ... Pealegi, 360 mootor reageerib suhteliselt hästi kanalite-akende portimisele ... karpasid on mõistlik hakata valima alles pärast seda, niisama suurema läbimõõduga karpa(de) paigaldamisest pole suurt tolku ...\nJämedalt võttes annab 32mm karpaga, gaasijaotusfaasidega 144/130/170 kraadi (sisselase/ülevool/väljalase) koos akende laiendamisega, 2mm mahavõetud silindripeadega, originaalsumpadest tehtud lihtsate resokatega, 7000 p/min juures umbes 28 hj. Sõidumõnu oli laialt (tõsi, kõrgsagedusliku vibra tõttu kipuvad kotid ära surema ) ja mootor tollal digitaalselt sõites (gaasiasendid ainult alguses ja põhjas) paras remondirõõm. Ülekuumenemise vastu tuleb võidelda sisemise jahutusega (silindriribide 4-5 kohast lõhikusse lõikamine aitab ka veidi paisumisprobleeme lahendada) ja 160-170 peadüüsiga rüüpab tsikkel umbes 7L/100-le. Aga jah, edasi läheb 5000-7000 p/min vahel nagu loom ...\n25-09-2008, 13:07 PM\nErik, mis värvi sa kasutasid kui sa värvisid? Kust saaks originaalvärvi koodi? Minu teada antakse jawa poes selle ergema punase kood, mis ei ole kaugeltki sama, mis on tegelik vana värv.\n25-09-2008, 14:28 PM\nVana Jawa värvile väga sarnane on RAL3004 või "VOLVO 117". Ka nn. vanadel jawadel oli kerge toonierinevus mingitel aastatel - minu aastast ´71 pärit jawa on nõks heledama tooniga, kui ´67aasta oma, mõlemal originaalvärv.\n11-10-2008, 14:25 PM (Seda postitust muudeti viimati: 14-04-2009, 15:17 PM ja muutjaks oli Erik.)\nErik Kirjutas: Äkki jõuab see nädal asjad korda saada...\nlinnavurle Kirjutas: Erik, mis värvi sa kasutasid kui sa värvisid? Kust saaks originaalvärvi koodi? Minu teada antakse jawa poes selle ergema punase kood, mis ei ole kaugeltki sama, mis on tegelik vana värv.\nMinu rattal on debeer "volvo 117". Kahjuks värvimine aga rahuldavalt ei õnnestunud. Vähemalt ei roosteta enam midagi kuskilt.\nNüüd sai poolik ratas ARKi viidud ja paberite saamisega probleemi polnud. Nüüd vähemalt 6kuud jälle aega remontida ja asi korralikukmaks teha.\nOotan kevadet või suuski!\n26-10-2008, 12:52 PM\nRäägi mulle paberite saamisest, vöid ps'i ka panna jutu.


LHV: Tallinna Vee kasum oli hea - Äripäev\nLHV: Tallinna Vee kasum oli hea\n28. jaanuar 2011, 11:04\nRaivo Sormunen 28. jaanuar 2011, 11:04\nTallinna Vesi 7,9 miljoni eurone suurune viimase kvartali puhaskasum pakkus LHV Pangale positiivse üllatuse.\n„(Veefirma) brutokasum tuli küll alla prognooside, samas kvartali puhaskasum oli korralik pakkudes meile üllatuse. Puhaskasumit kergitasid oluliselt muud äritulud ja finantskulud, mistõttu kvartali kogutulemus oli 19% ehk 1,2 miljoni euro võrra meie prognoosidest parem,“ märkis analüütik Nils Vaikla.\nMuid äritulusid tõstis ehitusprojektide lõpetamine, finantstulusid mõjutas swapi lepingute väärtuse muutus. Märkimisväärne oli ettevõtte puhasmarginaal (63,6%), mis on viie aasta kõrgeim kvartaalne näitaja.\nBrutomarginaal kahanes kõrgemate keskkonnamaksude ja kemikaalikulude tõttu eelmise aastaga võrreldes kuue protsendipunkti võrra. Sellel põhjusel jäi brutokasum 9%-iga panga ootustele alla.\n„Tallinna vee neljanda kvartali käive (12,5 miljonit eurot) vastas üldjoontes LHV ootustele. Veemüügitulud vastasid oodatule, kuid reoveeteenuste tulud olid 0,5 miljonit eurot prognoosidest nõrgemad“, lisas Vaikla.\n2010. aasta neljandas kvartalis kahanes AS Tallinna Vesi käive 12,5 miljoni euroni, mis on 3,3% suurune langus võrreldes eelmise aasta sama perioodiga. Veefirma teenis neljandas kvartalis 7,9 miljonit eurot kasumit, mida on 1,2% vähem kui aasta eest.\n31. January 2011, 10:20


38765 20.10.2020 projekti\nkooskõlastus Tallinna Oleviste kirik. Pawelsi kenotaafi eksponeerimisprojekt. Töö nr: PAWELS_PP/2020. Põhiprojekt. Vastutav spetsialist: volitatud arhitekt 7 Olavi Nõmmik MKA tegevusluba E51/2003. Tallinn, oktoober 2020 TLPA muinsuskaitse osakonna peaspetsialist, Eero Kangor\n38737 14.10.2020 tööde teostamise\naruanne TALLINNA OLEVISTE KIRIKU SEINALÜHTRITE RESTAUREERIMISTÖÖDE ARUANNE. Koostaja: Nele Hanson. Tallinn, 2020 TLPA muinsuskaitse osakonna peaspetsialist, Eero Kangor\n38523 19.09.2020 uuringu tegevuskava Martin Malve. Tallinna Oleviste kirikaia arheoloogiliste uuringute kava. . TLPA muinsuskaitse osakonna arheoloog, Ragnar Nurk\n37325 07.04.2020 tööde teostamise\naruanne Oleviste kiriku torni põhja- ja lõunaakna konserveerimise aruanne. Aruande koostas: konservaator Isabel Aaso-Zahradnikova. Tallinn, 2019 TLPA muinsuskaitse osakonna peaspetsialist, Eero Kangor\n37324 07.04.2020 tööde teostamise\naruanne Oleviste kiriku lõunaportaali konserveerimise aruanne. Koostanud: Isabel Aaso-Zahradnikova. Tallinn 2019. TLPA muinsuskaitse osakonna peaspetsialist, Eero Kangor\n37293 04.04.2020 tööprojekti\nkooskõlastus Oleviste kiriku läänefassaadi kolme akna restaureerimise tööprojekt. Tellija: TLPA muinsuskaitse osakond, EEKBL Oleviste kogudus. Töö nr: VT-20-08. Arhitektid Elo Sova, Ive Punger. TLPA juhtivspetsialist, Henry Kuningas\n36431 20.11.2019 projekti\nkooskõlastus Tallinna Oleviste kiriku torni vaateplatvormi konstuktiivse osa projekt. Koostanud insener Jaan Mõttus. Tallinn, 8.11.2019 TLPA muinsuskaitse osakonna peaspetsialist, Eero Kangor\n36394 14.11.2019 konserveerimis- või\ne tegevuskava H. Pawelsi kenotaaf, H. Byldensnyder ja Clemens Pale, 1513-1516 (dolomiit, Märjamaa kivi) konserveerimistööde tegevuskava. Koostanud Isabel Aaso-Zahradnikova. Tallinn, 25.05.2019. TLPA muinsuskaitse osakonna peaspetsialist, Eero Kangor\n36370 11.11.2019 projekti\nkooskõlastus Tallinna Oleviste kirik. Torni põhja- ja lõunaakna restaureerimise tööprojekt. Koostanud Ive Punger, Elo Sova. Tallinn, 1. november 2019. TLPA muinsuskaitse osakonna peaspetsialist, Eero Kangor\n35670 02.08.2019 konserveerimis- või\ne tegevuskava Oleviste kirikutorni karniisipealse katuse tuulutuslahenduse ja kahjustunud puittarindite restaureerimise tegevuskava. Koostanud Sergei Averjanov, EKS Invest OÜ. Tallinn, 31.07.2019 TLPA muinsuskaitse osakonna peaspetsialist, Eero Kangor


Kontakt: Sander Sõmer, +372 58 117 699\nPärnu linn, Pärnu linn, Kesklinn, Kuninga 28. Efektsed võlvlagedega ruumid!\nPärnu linn, Pärnu linn, Rääma, Oja 30. I korrus! Keskküte! Maja peagi remonti minemas!\nKontakt: Brigit Haimi, +372 56 291 748\nPärnu linn, Paikuse alev, Keraamika 6. Loo kodu oma maitse järgi!\nKontakt: Iti Sipelgas, +372 55 70 101\nPärnu linn, Pärnu linn, Lao 12/6. Korralik rendipind aktiivses ettevõtluspiirkonnas!\nPärnu linn, Pärnu linn, Kesklinn, Kuninga 28. Võluv barokkarhitektuuri-pärl Pärnu kesklinnas!


Kanal 2 toob suvesse saateid maalt ja merelt - Maaleht\nMeelelahutus 2. juuni 2016\nUudistemagasin “Suvereporter” juba startis, eelolevad päevad toovad suvisesse programmi veel mitu täiendust.\nHeidi Hanso oma kahe lapsega Saaremaal Pajuvärava talus.\nUuel nädalal stardib Kanal 2 ekraanil lõbus maalähedane tõsielusari “Meie pere ja muud loomad”. Kes elas kaasa kevadisele südamlikule seiklussarjale “Tütardega metsikus looduses”, leiab uuest kodumaisest saatesarjast kindlasti enda suvise lemmiku. Taustajõudki on sarjal samad, kuid peategelased täiesti uued.


Nõuanded uue roboti ehitamiseks [TTÜ Robotiklubi]\nNõuanded uue roboti ehitamiseks\nRobotexi varasemate robotite ehitamine\nRobotexi 2010 aasta robotid\nIgatahes rõhku võiks panna veel järgnevale\nEelmistel aastatel on väga suur osa tööst toimunud eraldi meeskondades. Sageli, ei teatud, mida teine meeskond täpselt teeb ja leiutati mingi asi täiesti uuesti.\n2007 aasta Robotexil tegid kõik täielikult oma roboti ja valisid kõik jupid ise. Robot sisaldas ühte mikrokontrollerit ja oli parajalt lihtne.\n2008 aata Robotexil võtsime kasutusele lihtsamat sorti kaamera, mille kontroller juhtis robotit läbi teise kontrolleri. Süsteem oli juba suhteliselt keeruline. Kõigi meeskondade peale valiti näiteks ühtne veomootorite komplekt. Mehhaanikal oli suur tähtsus.\n2009 aasta Robotexil lõime väga kiiresti suhteliselt kõrgetasemelise videotöötluse, mis jooksis PC tüüpi arvutitel. Lisaks oli robotil peal palju seadmekontrollereid. Ühiselt valmistasime toona roboti (omni)ratastega platvormid. Panime mingisugust rõhku ka 3D mudelite loomise peale. Vähemalt alguses.\nSiiamaani on olnud kogu roboti ehitamisel väga suur osa käsitööl.\nKäesoleva aasta Robotexi võistlusrobotite ehitamisel on plaanis jällegi edasi minna. Kuna robotid on muutunud väga keerulisteks ja nende ehitamise töömaht tohutult kasvanud, siis tuleb suurendada ühiselt lahendatavate sõlmede hulka.\nSee aasta püüame seega roboti põhisõlmed, nagu alusplatvorm, mootori ja muud kontrolleriplaadid ja löögimehhanism teha ühiselt. Väikesed erandid on lubatud. Endine Bobik otsustas näiteks pneumot edasi kasutada ja teab, kuidas seda tunduvalt kergemaks muuta.\nSoov on vähendada ka tuntavalt käsitöö mahtu. Kõik detailid, mis vähegi võimalik, on plaan tööstuslikult toota. See tähendab, et varasemast suuremat rõhku tuleb panna mudelite loomisele. Selline lähenemine, nagu eelmistel aastatel, ei ole enam aktsepteeritav. Siis ju mõned meeskonnad tegid koguni tagantjärele robotist mudeli.\nIgatahes näitena tõin ühe teise enda töö, kus kõigepealt tegin asjast täieliku mudeli (vt. 3D mudeli pilti). Seal on näha detailseid elektroonika plaate, ja nende kinnitusdetaile. Selle mudeli järgi toimus tööstuslikult tähtsamate komponentide valmistamine ja pärast ka seadme kokkuladumine. Tulemus on ka pildil (vt.valmis seadme pilti).\nOluline on, et kõik ideed ja võimalikud variandid mängitakse virtuaalses maailmas läbi. See on lõppkokkuvõtes vähem töömahukam ja odavam. Trükkplaatide ja muu kujutamisel ma ei ole väga nõudlik. Olemas peaksid olema kinnitusaugud ja näiteks kõrgemad detailid. Juhtmeid mudelitelt ei looda leida, ehki nende olemasolu ja loogilise paiknemisega võiks arvestada. Tulemuseks on ka ilusam ja terviklikum robot.\nRoboti ehitamisel tuleks sellele mõelda, et seda hiljem ka demoda saaks. See tähendab eelkõige korraliku disaini. Tugevat korpust ja mugavat käsitsetavust. Lisaks võiksid olla kõik lülitid tähistatud.\nRoboti alusplatvorm ja muud süsteemid peavad olema selle mõttega tehtud, et neid ka uuesti saaks kasutada. See käib ka tarkvara kohta.\nRobot peab olema pilkupüüdev. See on veel hea sellepoolest, et jääb silma ja on suurem lootus seda kuskilt ajakirjandusest vastu vaatamas näha. Samas rohkete LED- valgustitega tasub ettevaatlik olla. Kui nendega üle pingutada, võib asi eriliselt jube tulla. Ideaalis peaks robot olema professionaalne ehk kõike on parasjagu.\nSoovitan kasutada SolidWorks 2009 aasta versiooni, või vanemat (loe, mul endal on 2009 aasta versioon).\nElektroonikaplaatide disainimiseks ja skeemide tegemiseks kasutame enamjaolt Eagle-it. Vähesed on ka Altiumi peale üle läinud.\nMis kõige tähtsam, robot peab võimalikult hästi oma ülesannet täitma.\nAllpool on toodu põhietapid, mida ise kasutan uue seadme ehitamisel. Reaalse töö käigus on siiski osa asju paralleelselt käsil. Asja peamine mõte on, et asi projekteeritakse virtuaalselt valmis ja alles siis hakatakse reaalselt seda valmistama. Roboti ehitamisel, et see hästi välja tuleks, võib eristada järgmiseid etappe:\nInfo otsimine ja ülesande püstitus\nMehhaanika kavand. Elektriskeemide koostamine.\n3D mudelite ja plaatide pinnalaotuse välja töötamine\nDetailide valmistamine (tootmine). Trükkplaatide tellimine (valmistamine).\nSeadme koostamine. Plaatide kokkujootmine. Juhtmestiku vedamine.\nTestimine ja vigade kõrvaldamine.\nEsimene etapp on mõnes mõttes kõige tüütum. Selles etapis ei ole veel midagi kindlat selgunud. On ülesanne, millele on vaja lahendus otsida. Probleemi lahendamiseks tuleb tavaliselt ka suures mahus teiste töödega tutvuda.\nEdasi hakkan ma tavaliselt seadme üldist mehaanika paiknemist ja sõlmede ehitust välja mõtlema. Sama teen ka elektroonikaga ja hakkan selle skeemi koostama.\nEdasi läheb modelleerimiseks. Kasutades SolidWorks 2009 tarkvara, loon seadmest ruumilise mudeli. Samal ajal olen ka elektroonikaplaatide pinnalaotused lõplikult valmis teinud ja mudeliga ühildanud (Vajadusel elektriskeemide muutmine).\nKui seade on ruumiliselt arvutis olemas on õige aeg lasta teha või valmistada ise 3D mudeli järgi detailid. Sama oleks hea teha ka elektroonikaplaatidega.\nEdasi on kõige mõnusam osa. Seade tuleb kokku laduda. Et see etapp sujuks, peavad kõik eelmised etapid olema korrektselt tehtud. Muidu võib tulla probleeme, et mingid augud ei ühti või ei ole seadet üldse võimalik kokku panna.\nTarkvara saab tavaliselt juba varem kirjutama hakata, aga nüüd, kui kõik koos on, saab seda olemasoleva seadme peal teha.\nTestimine hakkab muidugi tavaliselt kohe, kui midagi on võimalik testida. Üldiselt kõige ajamahukam osa, kuna keerulistel seadmetel võib igasuguseid ennenägematuid probleeme esineda.\nArrayprojektid/voistlusrobotid/robotex/2010/tehnilineeeskiri.txt · Viimati muutnud: 2016/09/03 15:43 persoon raivo.riiel


Luulemaraton Tallinna keskraamatukogus : Õpetajate Leht\n16. märts 2016 Mari Sieberk Tallinna keskraamatukogu arendusjuht - Kommenteeri artiklit\nRahvusvahelise luulepäeva tähistamiseks toimub esmaspäeval, 21. märtsil Tallinna keskraamatukogus Luulemaraton. Keskraamatukogu peamajas (Estonia pst 8) kõlab eestikeelne luule ning võõrkeelse kirjanduse osakonnas (Liivalaia 40) saab kuulata venekeelset luulet. Kuna 2016. aasta on Eestis merekultuuri teema-aasta, esitatakse luuletusi, mis on seotud mere või mereäärsete aladega.\nKeskraamatukogus esinevad Aidi Vallik (kell 11 laste- ja noorteteeninduses), Contra (kell 14 lugemissaalis), Triin Soomets (kell 17 kojulaenutuses), Tuuli Velling (kell 17.30 muusikaosakonnas) ja Toivo Värbu (kell 18 kojulaenutuses). Kell 20 algab uudistesaalis noorte luuletajate maraton, kus esinevad PRTKR, Merily Porovart ja Tauri Pai. Õhtut juhib improgrupi Ruutu 10 liige Toivo Värbu. Üritusel on vaba lava, kus igal huviline saab esitada luuletusi.\nVõõrkeelse kirjanduse osakonnas esitavad luulet tele- ja raadiotähed, poliitikud, poeedid ja poetessid, režissöörid ja ajakirjanikud, nt Aleksandr Hobotov, Evelina Vedom, Viktoria Ladõnskaja, Artur Aukon, Tatjana Kosminina. Maratoni juhib P. I. Filimonov.\nTallinna keskraamatukogu korraldab Luulemaratoni alates 2011. aastast. Luulemaratoni eesmärk on pakkuda raamatukogu lugejatele võimalust nautida kogu päeva jooksul Eesti luuletajate luulet elavas esituses.\nLiitu üritustega Facebookis.


Madli blogi: Muusika ja kontserdid\nTartus on homme Sõpruse Puiestee kontsert, Aparaaditehases. Peaaegu jõulud.\nMismõttes ei tea, misasi on lõõtspill? Kuidas see võimalik on?\nMul on lapsed suuremad muusikaentusiastid kui mina. Kuskilt on nad mõlemad musikaalsuse geeni saanud ja nüüd kui suurem muusikakoolis käib, teab ta igasugu tehnilisi asju kordi paremini kui meie. Õpib kitarri, teine valik oleks trummid olnud, päris huvitav, sest ise ma teda väga ei suunanud rockmuusika poole :) Väiksem teatas ka nüüd lasteaias, et tema tahab suurena lauljaks saada. Võib-olla tõesti on see meie melomaanlus neid kuidagi mõjutanud, aga imelisel kombel on neil ka musikaalsus olemas, mina pean ainult kuulamisega piirduma.\nAga see "ema mängib lõõtspilli", mul tuttav on ametilt politseinik ja muidu vegan, ta laps ütles lasteaia isadepäevaankeedis, et issi töötab koristajana ja issi lemmiktoit on liha...\nMa ise olen peaaegu absoluutse kuulmisega ja pean viisi ka ikka päris hästi, aga kahjuks pole mu anne edasi pärandunud. Laps tahab küll õudselt laulda, aga ükski noot pihta ei lähe. Aarne Valmis ütles, et Bella puhul oli hämmastav, et ta suutis üht laulu mitu korda järjest täpselt ühtmoodi valesti laulda – noh, mul on kodus Bella nr2. Kitarr huvitab teda ka, sest meil on see kodus olemas, ilmselt meeldiksid trummid veel rohkem, aga ma igaks juhuks ei osta neid koju. Muusikahuvi on minu meelest tore, isegi kui laulda ei oska, ikka on elu huvitavam. Ma ise võtan ka hoogu, et seda kodusolevat kitarri mängima õppida.\nLõõtspilli mittetundmisest ei saa ma ka aru, kammoon, need on ju kolmeaastased, mitte vastsündinud. Kusagil ikka satub mõni lõõtspill ette. Vennaskonda nad ei kuula v?\nKrt, miks ma Tartus ei ela? Kohe läheks kontserdile. Tegelt esines ta Tallinnas ka paar nädalat tagasi, aga see toimus Hiiu pubis ja see pole just koht, kuhu ma minna viitsiks.\ngk973 ütles ...\nEks igaüks ikka oma mätta otsast. Minu neljase tüdruku isa kuulab rahulikumat muusikat ja reggae, laps viskab Bob Marley peale näppu, taob djembe't ja tinistab kitarri. Kodus on suur hulk muusikariistu nt kitarr, marakas, kalimba, kastanjetid, suupill, parmupill, ukulele.. ausaltöeldes ei tunne ma ise ka mõndade nimetusi (rattle drum, eehm? kayamb?). Samas nüüd järgi mõeldes ei tea laps kindlasti näiteks orelit või kannelt. Mida kellele. Kui kuulan oma lemmikuid, st old school rocki, Metsatölli, Vennaskonda jne, siis tantsib ja möllab ka. Karjub,et "see laul on mu lemmik" IGA laulu kohta. Samas on ta lemmik ka raadiost tulev pop, vahest telekast näidatav tantsumuusika ja ka lastelaulud. Heavy metali peale ainult paneb kõrvad kinni ja ütleb, et see teeb kõrvadele haiget. Samas lasen talle vahest näiteks klassikalist muusikat, sest miks mitte. Siis ta tantsib aegluubis nagu graatsia. Ma ei ole ninnu-nännu fänn aga las olla, laps on rõõmus ja teadmised kasvavad. Kuigi ma väga tahaks, et ta ainult "head asja" kuulaks, st minu lemmikuid, siis annan ma talle valiku kõige muuga tutvuda.\nMis puutub Sõpruse Puiesteesse - kui tahad midagi, siis tuleb ikka küsida. Kirjutasin neile jõulukontserdi asjus, lubasid heameelega järgi mõelda. Vaatame siis, mis saab! :)\nSeda ma ei arva, et lõõtspill nüüd muusikaliste teadmiste näitaja on, ma olin lihtsalt hästi imestunud, et seda ei teata, sest minu jaoks tundub lõõts hästi tavaline pill olevat, mida ikka teatakse. Ega see polegi minu jaoks oluline, et ta (ja ka mina, khm) kõikide pillide nimesid tähttähelt teaks, vaid üleüldine muusikaline keskkond. Meil ongi nii seatud, et kodus tuleb põhiliselt karmimat muusikat, mu ema veab last sümfooniakontsertidele ja mu vend laseb poppi :) Kõigest midagi.\nMa mõtlesin enne kirja ka panna, aga unustasin – ma tegelikult üldse ei taha hakata kellelegi oma muusikalist maitset peale suruma, et KUULA NÜÜD SEDA METRO LUMINALI, kuigi teine tahaks vb Tanel Padarit kuulata. Kui ta kunagi ütleb, et fännab räigelt technot ja räppi, siis ma ei ütle temast lahti, ausõna :)\nMina olen ka muusikaentusiast, hull melomaan selles mõttes ei ole, et kõiki maailma muusikapalju ma peast nimetada ei oska, enamasti suudan tuvastada esitaja. Laulda oskan ise ka nii palju, et keegi toast karjudes välja ei jookse. Mõnikord avastan end tänaval klappidest kõlavale muusikale kõvasti kaasa laulmas. See on mõnikord tibakene piinlik olnud. Minu jaoks on muusika väga oluline. Mul on raske samastuda inimestega, kelle jaoks muusika mingi niisama tilu-lilu on, aga ega keegi sunni mind muusikast rääkima inimestega, kellel muusikast on suva. Eelkõige eelistan ma muusikuid, kes ise pilli mängivad, see tähendab, et minu playlistist vist ei leiagi selliseid, kes seda ei teeks. Ma käisin esmaspäeval Revalsi plaadiesikal ja olin ahvivaimustuses. Mingi hetk, kui nad tegutsema hakkasid, mõtlesin, et ma olen katki, miks mulle järsku suvaline kantribänd meeldib. Ega ma täpselt siiani ei tea miks, aga nad on üks väheseid värskeid Eesti bände, kes mind kõnetab. Mängivad pilli, oskavad laulda (mõni vähem-mõni rohkem) ja on lihtsalt ägedad laval. Sõbranna ütles mu muusikalise kriisi peale, et kõige huvitavamtel inimestel ongi väga eklektiline muusikamaitse. Ma usaldan teda siis. :D\nMetro Luminal muide, ma ei saa kuulata enam seda uusversiooni Robin Juhkentaliga.\nMkm, praegune Metro pole mingi Metro enam, ma olen hästi solvunud tegelikult, et nad lauljat vahetasid. Üleüldse, miks vahetada pooled bändimehed välja ja siis nimetada bändi ikkagi Metro Luminaliks? Ei, ma ei saa, ma lähen uuesti närvi :)\nMa nüüd panin ka Revalsi peale ja algus on paljutõotav. Ma ise eelistan ka selliseid, kes ise mängivad ja kes ise laule kirjutavad. Sellega seoses meenus mulle, et mu sõber (sama, kes Woodsist naisi käib sebimas) solvus, kui ma ütlesin talle, et SP, Metro ja Vennaskonna paljude sõnade autoriks on Mait Vaik. Et kuidas nad julgevad, miks nad ise sõnu ei kirjuta.\nKantrit suudan ma kuulata üsna väheses koguses, aga nt die hard kantrifännid, kes ei suuda kaabuta kaht sammu ka astuda, on mu meelest veidrad. Muusika pole ka päris minu teema, aga elan üle. Kunagi arutasin abikaasaga, mis muusikastiili me üldse ei suudaks taluda – sülti. Või mingit raadio Elmari playlisti, kus välismaised laulud eestikeelseks tehakse. Fuhh, praegugi tõuseb okse kurku, kui ma sellele mõtlen. Muud stiilid mind nii hullult ei häiri, aga samas mingis baaris, kus ainult Sky Plusi mängtakse, kas ei tahaks kaua olla. Üleeile käisin aga Barbaris ja mõtlesin, et hakkangi seal käima, sest nii mõnus muusika oli!\nMa ausalt öelda hästi ei kujuta ette, et ma seda ameerikamaa hillbilly kantrit kuulaks. Revals nimetab end küll kantribändiks, aga minu meelest on seal midagi hoopis sügavamat peidus. Ma ei tea mis see salajane faktor on. Esmalt naersin, et kari "vanamehi" on noorte tüdrukutega bändi teinud, aga tegelt on need vanamehed kõik superlahedad ja mul hoopis naisosalistega mingi error. Ja Martin Saaremägi, laiemalt tuntud kui Kid, kirjutas muusika Ernst Enno luuletusele "Lill on iga inime" ja Soku laulis seda nii ilusasti, et mul läks silm märjaks. Mulle Ernst Enno meeldib kohutavalt. Ja nad on ühiskonnakriitilised ja laulavad Eestimaast jne. Ühesõnaga miski seal on, mis minu ära võlus ja enam ma sellest lahti ilmselt ei saa ka. Kõikidele ei pea ega saagi meeldida, mulle ei meeldi Nublu ka, ometi on ta jube popp onju.\nBarbaisse pole ma ikka veel jõudnud, üksi ma baari naljalt ei lähe ja kellegagi koos pole veel jõudnud. Aga kindlasti käin kaen üle.\nAhh mul on ka nii siiber sellest, kui käiakse ainult pinda sellega, et peab justkui mingeid kinke tegema. Mõnes mõttes on hea, et ma olen suure osa aastast välismaal, sest siis ei ole mingit ohtu selleks, et kingisoovijad minuni jõuavad. Ma olen tegelikult lähedane ainult emaga, ülejäänud suguvõsa võiks minu poolest olemata ka olla. Ja emale saadan elektroonilise kinkekaardi, et las valib ise, mis talle valikust meeldib ja kellega ta täpselt minna tahab: https://www.kingitus.ee/romantiline-kingitus/spa-paketid-kahele\nÕnneks viimastel aastatel on kingipaanika väiksemaks jäänud, olen päris mitmest kohast kuulnud, et vähemalt tervele suguvõsale ja sõpruskonnale kinkide tegemisest on loobutud. Jumal tänatud, jääb vähem prahti ostmata. Kinkekaardid meeldivad ka mulle, sest mulle meeldibki pigem kas ise valida või elamusi kingiks saada. Eriti fännan ma kinode või raamatupoodide kinkekaarte.\nUut Metro Luminali pole mina ka suutnud kuulata. Sõbrad nägid neid uues koosseisus laval ja kiitsid, aga tunnistasid ka, et see on hoopis teine bänd. Minu jaoks seostub Luminal siiski nii palju Vainola häälega, et see uus on lihtsalt miski muu, mis kindlasti eelnevale tasemele ei küündi. Eelarvamus, ühesõnaga.\nMulle ei meeldi üldse Juhkentali hääl ja kui ma kujutan ette teda mingeid vanu Metro laule laulmas ... ei. Ma olen ka ikka Vainola usku. Oleks nad lihtsalt uue bändi teinud, siis vb isegi kuulaks.


Ajalugu teinud aafriklasest treener: „Mind visati banaanidega, minu peale sülitati. Pidin sellega leppima.“ | Sport\nAjalugu teinud aafriklasest treener: „Mind visati banaanidega, minu peale sülitati. Pidin sellega leppima.“\nToimetas Kaspar Koort, 29. juuli 2020 10:26\nNdubisi Egbo.Foto: Kuvatõmmis videost\nNigeerlane Ndubisi Egbo tegi ajalugu, kui viis esimese Aafrikast pärit peatreenerina mõne Euroopa jalgpallklubi oma riigi meistriks. KF Tirana Albaania tšempioniks tüürinud mehe põli pole olnud aga sugugi lihtne.\nEndine Nigeeria koondise väravavaht Egbo oli klubis väravavahtide treenerina tegutsenud juba viimased kuus aastat, kuid eelmise aasta lõpus nimetati ta esindusmeeskonna peatreeneriks, kui senine loots sai kehvade tulemuste tõttu sule sappa.\nTirana oli kümne meeskonna konkurentsis kaheksandal kohal ning pigem heideldi kõrgliigasse püsima jäämise nimel. Selle hetke liidrist jäädi maha juba 15 punktiga.\nEnt Egbo juhtimisel võideti järgmisest 23 mängust 20 ja napsati tiitel endale. Väljakutse oli nigeerlasele enam kui keeruline, sest lisaks mängijate juhendamisele oli ta tihti ka vastasfännide rassistlike rünnakute objektiks.\n"On inimesi, kes ei soovinud minu nahavärvi pärast meie võitu," nentis Nigeeria-Albaania topeltkodakondsusega 47aastane Egbo BBC-le antud usutluses.\n"Seal on rassismi. Mind on visatud banaanidega. Minu peale on sülitatud.\nKuid Albaania jalgpalliliidu ametnikud ei võtnud midagi ette, sest see oli võõrsilmäng. Politsei ja turvameeskond ei teinud samuti midagi, sest nad kartsid neid fänne. Ma ei saanud midagi teha, pidin sellega lihtsalt leppima."\nKuna mees oskab albaania keelt, on ta pidanud tihti kuulma ka n-ö selja taga tehtud märkusi. Ükskord läks ta seljakotiga linnaliinibussi, kui kaks meest ütlesid, et "see peab küll Al Qaedast olema".\n"Pöördusin ümber ja ütlesin neile albaania keeles: "Kas olete lõpetanud?" Sel hetkel soovisid nad vist, et oleks maa alla vajunud," rääkis Egbo.\nEnt kogetud rassismist hoolimata tunneb Egbo, et sai hakkama millegi erilisega.\n"Paljud aafriklased ja mustanahalised treenerid on minuga ühendust võtnud ja öelnud, et "Sa ei tea, millega sa seda tiitlit võites meie jaoks hakkama said!" See on nagu Obama võit USA presidendivalimistel. Just nii seda nähakse," tähtsustas Egbo.


antiikmööbli müük – Postitused\nSilt: antiikmööbli müük\nPaigaldame antiigi sisustuses õigesti\nAntiik on alati aktuaalne, see on väljaspool aega ja moodi. Vanavara annab ruumile soliidse, luksusliku välimuse ja esitlevad omanikku, kui laitmatu maitsega inimest.\nKõiges peab aga piiri pidama. Ühest või kahest antiikesemest kaasaegse ruumi sisustuses piisab. Sellisel viisil mõjuvad need harmooniliselt ja vajalikult. Täielikku antiiki ei tasu taga ajada, sel juhul mõjub tuba juba rohkem muuseumina ning huvitavad esemed lihtsalt kaovad sarnase mööbli rohkusesse ära.\nMis on antiik\nMööblit loetakse antiikseks, kui:\nVanust on rohkem kui 100 aastat;\nKuulub rariteetsete (haruldaste) eksemplaride hulka;\nSamasugust valmistada on piisavalt keeruline või lausa võimatu;\nSeostatakse kindla ajastu, sündmustega, peegeldab erksalt mingi aja moodi;\nOn kõrge kunstilise väärtusega;\nEi ole masstootmises olnud;\nOn valmistatud väärtuslikest materjalidest.\nSeega – vaesest talust pärit kasepink, isegi kui see on säilinud tänapäevani, ei kuulu antiikmööbli hulka. Antiikseks loetakse varakate majade-mõisate esemeid, mille valmistamisse suhtusid meistrid väga vastutustundlikult, ning tegid käsitsi tõelisi meistriteoseid. Taolised antiikesemed mõjuvad väga efektselt ka aegade möödudes.\nKuidas antiikmööblit sisustuses õigesti paigutada\nMeie stamptoodete sajandil näeb antiikkäsitöö välja eriti peen ning lisab ruumile unikaalsust. Kuidas aga teha nii, et selline mööbel lisaks sisustusele vürtsi ja sobituks ideaalselt kontseptsiooni?\nKombineerimist ei ole nüüd juba praktiliselt keelatud. Veel hiljuti arvati, et antiik ei pea olema vahetus läheduses tehniliste uuendustega ja esemetega, mis vastavad viimase moe tendidele. Eklektika võidab aga aktiivselt positsioone ning disainerid ühendavad nüüd sisustuses julgelt erinevate ajastute esemeid.\nKõige sagedamini kasutatakse kaasaegsete eluruumide sisustamisel antiikseid peegleid ja pilte, raame, kellasid. Liidritena esinevad toolid ja lauad, natuke harvem kummutid, sekretärid ja tualettlauad.\nVastavalt klassikalistele vaadetele on parimateks naabriteks antiigile muusikariistad, kamin või neutraalse disaini ja värvilahendusega pehme mööbel. Näiteks haruldane bankeet klaveri juures või graatsiline teelaud diivani kõrval.\nKaasaegseid traditsioone järgides võib antiikmööbli ühendada lausa ka moodsate ekstravagantsete esemetega. Nii moodustab massiivne antiiklaud suurepärase tandemi nahast tugitooliga kabinetis, elegantse keerdjaladega laua äärde võib sobitada stiilsed terasvõrestikuga toolid, ning elegantse tualettlaua ees näeb suurepäraselt välja läbipaistev tool.\nAntiik võib elavdada igasuguse, isegi kõige algupäratuma sisustuse, lisades sellele intriigi ja luksust. Ei maksa aga unustada, et nende esemete vanus on juba auväärne, seega tuleb neid eriliselt kohelda. Hoolitsege oma antiigi eest korralikult ja püüdke lastele selgitada, et tegemist ei ole lihtsalt mööbliga, vaid osaga ajaloost.\nAutor adminPostitatud 26/03/2018 29/03/2018 Rubriigid Kuidas valida,NõuandedSildid antiigi müük,antiik,antiikmööbel,antiikmööbli müük,vanavara,vanavara müük


Helena helmenurk: Kuninglikud ehted\nTänast postitust saadab pildipagas British Museumist, Londonis, kus mul õnnestus ligi kümme päeva tagasi kuninglikke ehteid imetleda. Eile käisin ka Albert and Victoria Museumis ning olin enda peale pahane, miks kõigi teiste muuseumide kõrvalt sinna kunagi varem jõudnud polnud! Kui satute Londonisse, siis soovitan soojalt - AVM on muuseum, kust saate selle õige maigu kuninglikust särast ja ülemaailmsest kunstist! Ja loomulikult, nagu ka enamus teisi muuseumeid, on ka AVM-i sissepääs tasuta! :)\nGalerii British Museumist\nSiinne pildivalik kujutab vaid osa neist ehetest, mida mul British Museumis näha õnnestus. AVM-is ei saanud ma eile üldse pilte teha, sest sealne galerii ja valgus jätsid mu pildid kollaseks - ongi parem põhjus oma silmaga vaatama minna ;)\nMis seal ikka - rohked ilustused, erakordsed materjalid korallidest, ametüsti, kulla ja hõbedani inspireerisid mind eile ikka meeletult! Veel 10 päeva ja siis olengi taas Eestis oma pärlivärgenduste juures, nagu armastan öelda :D\nAgaramad teist on mulle juba oma tellimused ära esitanud, kuid ruumi on veel - kui soovid samuti mõnd ehet ning tahad seda veel juunis kätte saada, kirjuta mulle kindlasti aadressil helenahelmenurk@gmail.com\nPalju päikest teile, armsad sõbrad!\npostitas Helena at 12:13\nsildid -huvitavat- / interesting, aksessuaar / accessory, juukseehe / hair accessory, kaelakee / necklace, kõrvarõngad / earrings, käekett / bracelet, sõrmus / ring\nSoovid endale unikaalset ehet?\nTutvu minu galeriiga ning kirjuta mulle:\nTutvu ka minu e-poega DisainiMajas\nSaa teade uuest postitusest oma e-mailile!\n-huvitavat- / interesting (72)\naksessuaar / accessory (38)\ncernit / polymer clay (15)\njuukseehe / hair accessory (57)\nkaelakee / necklace (69)\nkomplekt / set (53)\nkõrvarõngad / earrings (152)\nkäekett / bracelet (104)\nmeestele / for men (4)\nsõrmus / ring (12)\ntellimus / order (163)


Võrdõigusvolinik | Soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise volinik\nSul on mure...\navaliku sektori esindaja\nVolinik on ekspert, kes teeb selgitustööd inimeste hoiakute muutmiseks, võimalike eelarvamuste ja iganenud ning piiravate stereotüüpide kummutamiseks. Seega annab volinik ka nõu, kuidas muuta ühiskonda õiglasemaks, tasandada ebavõrdsust ning tagada olukord, kus iga inimene saab arendada oma võimeid ja anda oma panuse ühisellu.\nBREAK! projekti lõpuüritus\nNeljapäeval 27. juunil toimus Tallinnas Erinevate Tubade klubis BREAK! projekti lõpuüritus. Kokku võeti kogu projekti raames toimunu, arutleti õppetundide üle ja mõeldi, kuhu ning kuidas edasi. Esimest korda tutvustati ka...\nFOTO: Andres Haabu/Postimees\nStreigiõigus ei küsi vanust\nMis on streigiõigus? Tänase streigiga seoses on hea meelde tuletada, mis see streigiõigus siis õigupoolest on. Streigiõigus on õigus kasutada kollektiivseid survemeetmeid ja streigiõigust töötajatele, nii sätestab Eesti Põhiseaduse paragrahv...\nOtsime juriidiliste teadmistega nõunikku!\nSoolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise voliniku kantselei otsib juriidiliste teadmistega nõunikku. Töö sisuks on soolise võrdõiguslikkuse seadusest ja võrdse kohtlemise seadusest tulenevad ülesanded, eeskätt voliniku poole pöördujatele vastamine ning vajadusel...