Avaldatud 08.04.2010 kell 00:00 Meil on üks unistus!\n: Meie unistus on, et Eesti riigist saaks ühiskond, mis kuuluks igale eale ja pakuks võrdseid võimalusi kõigile. Ühiskond, kus iga inimest austataks ja teda tehtu eest tänataks – et vanadus saaks olla väärikas ja eakaist peetaks lugu. Las jääda ikka nii, nagu iidsetel eestlastel kombeks oli, et noored istusid lõunalauda alles siis, kui vanad tagakambris toidetud said.\nSelle ülla unistuse täitumise nimel on tuhatkond teotahtelist inimest koondunud Valgamaa Pensionäride Ühendusse. Aprillis tähistatakse organisatsiooni kümnendat sünnipäeva. Tullakse kokku pidulikule konverentsile, trükitakse ühenduse ajalugu tutvustav voldik, esinetakse meedias ja meenutatakse üheskoos möödunud aegu. Oli aasta 2000, kui aktiivse Helme mehe Paul Udrase korteris istusid laua taha tema abikaasa Aime Udras, Eda-Mall Hallik ja Paul Udras ise ning kirjutasid alla uue ühenduse loomise paberile.Siis läks kõik kiiresti. Maavalitsuse saalis peeti pensionäride ühenduse esimene üldkoosolek, valiti juhatus. Sinna said Paul Udras, Evi Sõrmus, Helju Kants, Klaudia Tuhkanen ning Endla Miske. Aime Udrase sõnul sai temast satelliit ehk kaaslane, kes esimeheks valitud abikaasat Pauli ühenduse asjades aitama hakkas.Järgmisel aastal alustati tänaseni kuulsate memme-taadi konkursside ettevalmistamist, et välja selgitada valdade ja maakonna aktiivsemad eakate liikumise tegelased.2003. aasta 2. veebruaril saigi Valgamaa endale esimese eakate daamide iluduskuninganna. Memme tiitel anti Anne Tammele ja taadi oma Jaan Sõrmusele. Hiljem sündis esimeste laureaatide esituses ühendusele isegi oma memme-taadi laul.Tantsu- ja laulupeod vaheldusid tõsise tööga eakate õiguste eest seismisel. Löödi kaasa üleriigilistel protestiaktsioonidel parema pensioni eest ja allkirjade kogumisel väärika vanaduse nimel. Igal sügisel on tähistatud ülemaailmset eakate solidaarsuse päeva.Liikumise algusaastail, mil bussipiletid ja autokütus odavamad, saadi kergemini hakkama. Nüüd tuleb iga suurema ürituse või sõidu korraldamiseks valdadest abi paluda. Kuid pole olnud juhust, et mõni omavalitsus abistava käe ulatamisest keeldunud oleks.Tänusõnad kuuluvad ka Valga maavalitsusele, kes on meid aidanud nii tasuta ruumide andmisega kui tulnud appi ürituste korraldamisel. Ka aprilli juubeliüritusele Valga kultuuri- ja huvialakeskuses saadi projektiraha kaudu toetust.Veel kuuluvad tänusõnad Valgamaa Puuetega Inimeste Koja lahkele perele. Korralised töökoosolekud koos koorekohvi ja koogiga on ikka seal peetud.Klaudia Tuhkanen Õru vallast ja ja Endla Miske Hummulist on juhatuse liikmed olnud ühenduse asutamise päevast peale. Kaua aega pidas aseesimehe ametit ja hiljem ka esimehe oma Taivo Täht Tõllistest.Ühenduse aktiivi kuuluvad veel Lea Korbun Sangastest, Aime Udras ja Linda Rohtla Helmest, Elli Treufeldt Karulast, Ersika Ilisson Põdralast, Piia Somelar ja Linda Mahlapuu Tahevalt, Saale Aun, Enn Ilves ja Heino Komlev Paluperast.Nõnda üheskoos olles ja asju ajades püüavad ühenduse liikmed oma unistust väärikast vananemistest Valgamaal ellu viia. Needsamad eesmärgid andis 1981. aastal teada ka ÜRO Peaassamblee oma resolutsiooniga eakate päevaks. Maailmale lähetati sõnum, et eakas inimene on ühiskonnale tähtis ja vajalik, teda tuleb hoida ja tema eest hoolt kanda.Vanemale põlvkonnale inimväärseid tingimusi tagamata ei ole võimalik saavutada õnnelikku elu. Heasoovliku tähelepanu osutamine annab inimesele elujõudu ja teadmise tema vajalikkusest, aitajale endale aga väärikus- ja rahuldustunde.Ehk õnnestubki meil Valgamaa pensionäride abiga üles ehitada tasakaalustatud ühiskond, kus kõigil ühtmoodi hea elada oleks: nii lastel, noortel kui elukogenud daamidel ja härradel.\tHeimar Lenk, Valgamaa Pensionäride Ühenduse esimees\nUrmas Kuus – dirigent laevade masinaruumis«Kuna tänapäeval sõidavad laevad mootorite, mitte purjedega, siis mehaaniku ülesanne on, et laev sõidaks punktist A punkti B turvaliselt. Mehaanik peab jälgima, et masinad töötaksid ja et nad kaua kestaksid,» tutvustab oma tööd reisilaeva Baltic Queen vanemmehaanik Urmas Kuus, kes poisikesena Valgas Pedeli jõel ringi parvetas.AVALDA ARVAMUST: Mida arvad maakonna liikluskorraldusest?Mida oleks liikluses vaja muuta?\nKas on midagi, mis sind liikluskorralduses väga häirib?Kütid on huntide ridu korralikult harvendanudVeebruari alguseks seitse hunti lasknud Valgamaa jahimehed leiavad, et hunte on maakonnas ilmselgelt liiga palju ja loodavad saada loa neid veel küttida. Ulukispetsialist ei näe selleks aga mingit vajadust. Lumi tegi talvepealinnas elu lõbusamaksVaatamata sellele, et viimased vihamsajud pühkisid ära kogu lumikatte, on reedel mahasadanud lumi Otepääl taastanud mõnusa talveilma.arvamusJuhtkiri: et sohver jõuaks koju ...Hiljuti vapustas Eesti avalikkust jõhker veretöö Pärnumaal, kui töökohustuste täitmisel hukkus 65aastane taksojuht. Politsei on tapmises kahtlustatavatena kinni pidanud 18- ja 20aastase mehe.Kellele ja miks on karjääriinfo oluline?Molière on öelnud: «Me pole vastutavad mitte ainult selle eest, mida teeme, vaid ka selle eest, mida tegemata jätame.» Miks alustan oma kirjatükki Molière öeldud sõnadega?Repliik: eelistused paigas?Olen nõus lugejaga, kes juhtis hiljuti tähelepanu murele seoses kaotatud ülekäigurajaga Valgas Statoili ristmiku lähedal Pika tänava alguses.Küsitlus:\nkuidas hoidute gripilaadsetesse viirushaigustesse nakatumast?Hummuli andis Valgale eitava vastuseReedeks, 12. veebruariks olid Valga linnavolikogu ettepanekule ühinemisläbirääkimiste alustamiseks vastanud positiivselt kõik linna ümberkaudsed vallad, peale Hummuli.24 TUNDI VALGAMAAL: MIS? kus? Millal?Veebruar ValgamaalTäna Tehvandi spordikeskuses Eesti MV kahevõistluses ja suusahüpetes.Piirilinna taaraautomaadid peibutavad petiseidRiigipiiri läheduse tõttu on Valga taaraautomaadid petistele heaks peibutuseks. Lätist korjatud pudeleid «tuunitakse» võltsitud triipkoodiga ning söödetakse need siis Valga taaramasinatesse. Karistus ei jää siiski tulemata.maa eluSuir ehk mesilaste leib varustab ka inimest väärt toitainetegaEkspert: lääneriigid toodavad efektiivselt, kuid ka raiskavad toitu meeletultHinna paigalseis Eesti puiduturulSoontaga küla on pööranud pilgud hoopis Tõrva suunasKui selle talve kõige lumisemal päeval Soontaga külas elava jahimehe ja taksidermisti Aare Jaama juurde Koolitare talusse jõudsin, oli mehel verine väits käes ja töö pooleli. Kahel soel oli nahk juba maha võetud ja vähemalt kolm ootas oma järge. Need isendid olid kütitud lisaks meie maakonnale Pärnu- ja Tartumaalt.Eesti võimsaim palkmaja asub Soontaga külasSoontaga küla alguses, Tõrva poolt tulles otse Väikese Emajõe silla kõrval üllatab tulijat omanäoline hoone.Matkarada, metsaonn ja laagripaik meelitavad loodusesse puhkamaKa tänapäeval on Soontaga küla suurim uhkus mets. Et hoida loodusväärtusi – metsakooslusi, niite ja kaitsealuseid liike –, on siia rajatud looduskaitseala, mis hõlmab suurt osa küla pindalast.Soontaga mõisal kirev ajaluguSoontaga mõisa (saksa keeles Sontack, Sotack) kohta on vanim teade kirjalikest allikatest aastast 1439, kui Tartu foogt Klaus Holstver müüs mõisa koos veski ja 16 adramaaga Ludeke Zögele, kellele kuulus ka Puka mõis.60 plussVideoküsitlus: kas olete kursis, palju tänavapäeval matused maksvad?Vaata, millest kirjutab ajakirja 60+ veebruarinumberSünnitoetaja, vananev nahk ja “kirsturaha”Armastatud kirjanik Heljo Mänd tähistab täna 90. sünnipäevaKethi Uibomägi: olen selles karussellis õnnelikEesti Laulu konkurss algab täna esimese poolfinaaliga. Meie maakonnast on lavale astumas kaks lauljat. Üks neist on Valgast pärit Kethi Uibomägi, kes esineb ansambliga La La Ladies teises poolfinaalis.Kaanetüdruku konkurssi juhib Tõrva neiuEsmaspäeval alanud noorteajakirja YU Magazine kaanetüdruku otsingul lööb kaasa Tõrva tüdruk Kristin Jänes, kelle foto praegu võistlust suure eduga juhib.Vilets talv jätab põllumehed äraootavale seisukohaleRohetavad heinamaad ja murulapid ei ole just talvine vaatepilt. Teraviljakasvatajatele selline olukord rõõmu ei tee.GALERII: Kaupluse avamine meelitas kohale suure rahvahulgaTäna keskpäeval avas Valga turuplatsil poeuksed kauplustekett Sõbralt Sõbrale, kellele Valgas avatav pood on juba viieteistkümnes. Kümme minutit enne kaupluse avamist oli poe ukse taga kümmekond inimest, kuid hetk enne avamist oli neid järjekorda võtnud juba sadakond, kelle hulgas nii naisi kui mehi.Uue ringi kodukaubamaja jõudis Valga linnaRaamat ja plaat aitavad Mulgi keelt omandadaTegemist on tõeliselt unikaalse õppekomplektiga.Raamatukogu peibutab pisikesi lugejaidLastega tegeleb teadlane.Otepää õpilane võitis üleriigilise konkursiEes ootab auhinnareis eksootilisse Aafrika riiki.Valga klubi vahetas treeneritValga-Valka/Maks & Mooritsa korvpalliklubi otsustas välja vahetada klubi lätlasest peatreeneri Varis Kruminši.keskkonnainspektorite töömailtValgamaal keskkonnarikkumiste hulk peaaegu kahekordistusKeskkonnainspektoritel mullu Valgamaal tööd jagus – seda näitab ka see, et algatatud väärteomenetluste hulk peaaegu kahekordistus. Kõige enam läks maakonnas rikkumisi kirja jahinduse valdkonnas.Tõrked teavitustes tegid jahimeestest seaduserikkujadStatistika järgi läks Valgamaal mullu kirja hulk rikkumisi jahinduse valdkonnas – jahimeeste meelest ebaõiglaselt. Ka keskkonnainspektsipooni esindaja nendib, et pole põhjust kahtlustada Valgamaa jahimeeste seadusekuulekuse järsku langust ega tahtlikku nõuete eiramist.Valgamaa suusatajad olid Mammastes edukadPõlvamaal Mammaste suusaradadel viidi kolmapäeval läbi murdmaasuusatamise võistlus Mammaste Karikas 2016. Mõõtu võeti vabatehnika eraldistardist.Suur spordipidu jääb äraTeatemaraton ja avatud raja sõit jäävad äraMesilasperede hulk Valgamaal kasvabTunduvalt on kasvanud ka mee toodang Valgamaal.Tabatud hetkOtepää noormees teeb ajaluguEelmine aasta oli talle edukas ja tõi kaasa ka erinevaid tunnustusi.Eesti koondisel esimene medal käesTegus ja edukas ettevõtja plaanib haaret laiendadaJuba 12 aastat Helme vallas Ala külas tegutsenud Ala Talutehnika OÜ on hea näide, kuidas ka väikeses maakohas toimetav firma saab olla edukas. Nüüd on omanikul plaanis oma haaret laiendada.Inspektorite visiit võib kaasa tuua trahviPäästeamet on inimeste turvalisuse nimel alustanud reide, et saada ülevaade sellest, kuidas on kodudes lood tuleohutusnõuete järgimisega. Näiteks kontrollivad ameti töötajad suitsuanduri olemasolu.Kultuuritempli remont pääses kännu tagant liikumaRemondiga loodetakse ühele poole jõuda sügiseks.Pensionär maksab kirsturahast inkassofirmale tühisõitude eestValgalane Lembit on mees, kes end oma põhimõtetes kuigivõrd kõigutada ei lase. Paraku on selline kindlameelsus pannud ta olukorda, kus kirsturahast tuleb tasuda arveid inkassofirmale.Noored matemaatikud võrdlesid võimeidTõrvalasi kimbutasid petisedVene keelt kõnelev naisterahvas pakkus finantsteenuseid.Gripp ei taha taandudaHaigestumine on jätkuvalt tõusutrendil, lisandus ka uusi surmajuhtumeid.Viirusnakkused taandumise märke ei ilmuta Valgamaal töötute osakaal suurenesEelmise aasta jaanuaris oli näitaja Valgamaal veel kõrgem.Hädaabiteenus on muutunud kättesaadavamaksTaksojuhte häirivad nii jäik seadus kui ettearvamatud kliendidHiljutine juhtum, kus röövi käigus tapeti Pärnu taksojuht, tõi taas avalikkuse tähelepanu alla taksosohvrite turvalisuse. Ka Valgamaa taksojuhid kinnitavad üksmeelselt, et muretsemiseks põhjust jagub. Ohtlikke olukordi on ette tulnud nii Valga, Tõrva kui Otepää piirkonnas tegutsejatel.


Kihilised plaadid | Arpanel\nKihilised plaadid on ehitusdetailid, mis koosnevad kahest terasest (sise- ja välis)isolatsioonipaneelist ja nendevahelisest isoleerivast ehitussüdamikust. Plaadi südamik, mis tagab soojus- ja heliisolatsiooni, on valmistatud mineraalvillast ja on tulekindel. Teraskatted on kaitstud rooste eest ja annavad koos südamikuga plaadile kõrge mehaanilise tugevduse.\nTeraskattega kihilised seinaplaadid on ehitusmaterjal, mida kasutatakse enamasti tööstus- ja ärihoonete, kubatuurobjektide, kontoriruumide, spordihoonete, põllumajandusrajatiste ning ühiskondlike asutuste rajamiseks. Kihilisi plaate kasutatakse ka teistel objektidel vaheseinte, lagede ja muude piirete ehitamiseks.\nKihiline seinaplaat ARPANEL S MiWo – standardne kinnitussüsteem\nKihiline seinaplaat ARPANEL S PIR – standardne kinnitussüsteem\nKihiline seinaplaat ARPANEL SU PIR – varjatud kinnitussüsteem\nKihiline seinaplaat ARPANEL S PUR – standardne kinnitussüsteem\nKihiline seinaplaat ARPANEL SU PUR – varjatud kinnitussüsteem\nKihilisi katuseplaate (trapetsikujuline välispind) kasutatakse väikese või keskmise kaldenurgaga erinevat tüüpi katuste valmistamiseks. Tänu profileeritud sulguritele on ARPANELi kihilistel katuseplaatidel täielik läbitungimatus õhu, auru ja vihma infiltratsiooni vastu. Katuseplaate kasutatakse tootmishoonete, ostukeskuste, ladustamisrajatiste ja põllumajandushoonete katuste ehitamisel.\nKihiline katuseplaat ARPANEL D PIR\nKihiline katuseplaat ARPANEL D PUR\nKihiline katuseplaat ARPANEL D MiWo\nKihilisi jahutusplaate kasutatakse külmhoonete, sügavkülmruumide ja muude põllumajandus- ja toiduainetööstuse objektide väliskorpuse valmistamiseks. Neil on PUR/PIR-vahust ehitussüdamik kahe tsingitud ja värvitud teraskatte vahel. Plaatidel on kõrgeimad soojustsoonid (väga madalad soojajuhtivuse väärtused [U-väärtus]), tänu mille tagavad nad täielikult seinte ja katuste kõrge soojusisolatsiooni. Meie pakutavad jahutusplaadid on valmistatud erinevatest kattematerjalidest ning vastavad hügieeni- ja tervishoiunõuetele. Spetsiaalselt profileeritud sulgur ning tehnilised detailid tagavad suure püsivuse ja tulekindluse, tänu millele on kihilised jahutusplaadid ideaalsed toidu- ja põllumajandusobjektide ehitamiseks.\nKihiline jahutusplaat ARPANEL CH PIR\nKihiline jahutusplaat ARPANEL CH PUR\nKokkupandavad kihilised nurgaplaadid võimaldavad luua arhitektuuriliselt esteetilisi väliskorpuste servi. Nurgaplaatide peamine eelis on paigaldus ilma lehtmetalli töötlemiseta, mistõttu fassaadisüsteemi ääris on väga efektne ja esteetiline.\nARPANELI kihilised nurgaplaadid


Kullapullid peavad uute stiimulite osas olema kannatlikud - Admiral Markets\nKullapullid peavad uute stiimulite osas olema kannatlikud\nOktoober 21, 2020 09:47\nAllikas: Majandussündmused 21. oktoobril 2020 - Admiral Marketsi Forex`i kalender\nKuld jätkab stabiilselt kauplemist umbes 1900 USA dollari piirkonnas ning kauplejad ootavad endiselt impulsiivseid ühesuunalisi liikumisi.\nPeamine põhjus näib olevat selles, et üks peamisi lähiajal kulla hinda mõjutavaid tegureid on USA majandusse paisatav koroonaviiruse abipakett.\nValge Maja eestkõneleja Nancy Pelosi seadis uue kokkuleppe sõlmimise tähtaja teisipäevaks. Sellest tähtajast pidid Demokraadid ja Vabariiklased kinni pidama (kui osapooled soovivad kokkuleppele jõuda enne USA presidendivalimisi 03. novembril). Praeguse seisuga pole lepingut veel sõlmitud. Lühiajaline pettumus võib kulla jaoks tähendada suuremat müügilainet. See omakorda võib viia septembri madalaimate tasemeteni umbes 1,850 USA dollari juures ja tõenäoliselt isegi madalamale (kuni 1800/1810 USD tasemeni). Sellest hoolimata on selge, et majanduspaketti esitletakse avalikkusele pigem varem kui hiljem.\nTegelikult võib selline leevenduspakett kulla jaoks kokku langeda positiivse hooajalisusega (detsember/jaanuar). Tegemist on kuudega, mis on kulla jaoks üldiselt positiivsed. See võib hinna viia tagasi üle 2000 USD taseme - ainult väikese hilinemisega.\nOleme praegu kollase metalli suhtes jätkuvalt positiivsed. Näeme, et see võiks jätkata oma tõusu ka edaspidi: koroonaviiruse sulgemise järel on suur majandusabi pakett vajalik USA majandusele, seda aga tuleb rahastada Föderaalreservi poolt värskelt trükitud USA dollariga. See on kulla jaoks selgelt positiivne sündmus, mis reeglina käivitab ostulaine ja positiivse suundumuse.\nSee tähendab, et oleme tehniliselt päevagraafikul ettevaatlikud ostupositsioonide puhul, mis jäävad 1975 USD tasemest madalamale. Pidage seda taset meeles, sest sealt võib alguse saada positiivne läbimurre. Selline läbimurre võib viia kulla käesoleva aasta ja ühtlasi ka kõigi aegade kõrgeima tasemeni umbes 2075 USD juures (ja isegi sellest kõrgemale):\nAllikas: Admiral Markets MT5 koos MTSE lisarakendusega kulla päevagraafikul (ajavahemikul 05. juuni 2019 - 20. oktoober 2020). Juurdepääs: 20. oktoober 2020, kell 22.00 GMT. Palun arvestage, et varasemad tulemused ei ole usaldusväärsed tulevaste tulemuste või tulevase tulemuslikkuse näitajatena.\n2015. aastal langes kulla väärtus 10,4%, 2016. aastal suurenes see 8,1%, 2017. aastal suurenes see 13,1%, 2018. aastal vähenes see 1,6% ja 2019. aastal tõusis see 18,9%, mis tähendab, et viie aasta jooksul on see tõusnud 28%.\nNovember 30, 2020 09:29 DAX30 pullid tõstsid Saksamaa indeksi aastalõpu ralliks soodsale positsioonile\nNovember 27, 2020 11:22 EURUSD ületas 1.1900 taseme – kas näeme juba aasta lõpuks 1.2000 taset?\nNovember 25, 2020 10:49 Kuld kukkus 1,850 USD tasemest madalamale - mis saab edasi?\nNovember 23, 2020 09:43 Kas DAX30 ründab pärast konsolideerumist kõigi aegade kõrgeimat taset?


Kas kurdide riigitus õigustab nende hülgamist? - kuula.postimees.ee - Arvamus\nKas kurdide riigitus õigustab nende hülgamist?\n16. oktoober 2019, 17:00\nKurdide toetusmeeleavaldus Roomas 15. oktoobril.\nFOTO: Cecilia Fabiano / ZUMAPRESS.com / Scanpix\nTänases Kuku raadio saates «Vahetund Postimehega» võtsid Postimehe ajakirjanikud vaatluse alla Türgi toimingud Süürias ja selle mõjud maailmale.\nVestlus lähtus tänases Postimehes ilmunud lugudes Tunne Kelamilt ja Erkki Bahovskilt, kus Kelam kirjutab sellest, et kui usaldusväärne partner on USA ja Bahovski sellest, et on naiivne loota, et Euroopa Liit võiks Lähis-Idas mingi juhtiva rolli võtta.\nPostimehe välistoimetuse ajakirjanik Martin Kutti ja Postimehe arvamustoimetuse toimetaja Karl-Eduard Salumäe vaidlevad vastu Tunne Kelamile, kes väitis, et kuna kurdidel ei ole oma riiki, ei saanud nendega sõlmida ka liitlassuhet. «Selliselt esitatuna mõjub see ehtbürokraatliku selgitusena,» arvas Salumäe.\n«Kui ei oleks olnud kurde, oleksid ameeriklased pidanud leidma teise partneri ISISe vastu (aga kelle?) või ise sekkuma. Seega ei saa kuidagi öelda, et kurdid poleks USA liitlased olnud, isegi kui neil ametlikku liitlaslepingut ei ole,» seletas Kutti. Samaväärselt ei ole USA-l liitlaslepingut Saudi Araabiaga, kellel on soojad ja tihedad sidemed USAga ka pärast märkimisväärseid prohmakaid.\nKui me vaatame väärtuspõhist välispoliitikat, siis see ongi emotsionaalne välispoliitika.\n«Kas saab tõdeda, et Ameerika Ühendriikidel on mitu erinevat välispoliitikat: üks, mida teeb Valge Maja ja teine, mida teevad erinevad ministrid ja ministeeriumid?» küsis Postimehe peatoimetaja Peeter Helme. Kutti nõustus, et on väga selge, et ekspertide hinnang on üks, presidendi oma teine. «On ka hoiatatud, et kui Trump hakkas esimest korda rääkima Süüriast vägede välja toomisest, siis ka see juhtus pärast telefonikõnet Erdoğaniga,» ütles Kutti.\n«Kui palju on emotsioonidele välispoliitikas ruumi?» küsis Helme. «Kui me vaatame väärtuspõhist välispoliitikat, siis see ongi emotsionaalne välispoliitika. Samas tundub, et me peame just väga kaalutlevad olema, ei tohi lasta end emotsioonidest kanda.»\nTürgi tegevust Süürias ja president Trumpi kurdide reetmist jälgivad hoolega teised riigid. «Venemaa on võtnud kaalutleva, taktikaliselt targa otsuse: nad ei ole hõisanud ega kiitnud takka, vaid kullipilgul jälgivad Erdoğani tegevust. Kuidas selline otsus aitab kaasa Iisraeli huvidele, sellest ma aru ei saa,» ütles Martin Kutti. «Endine Iisraeli peaminister [Ehud Olmert] ütles Jerusalem Postile, et Jeruusalemma ja Golani kõrgendike tunnustamine on ainult sõnakõlksud, kui hakatakse tegema selliseid otsuseid, nagu Trump tegi praegu Süürias.»\n«Eesti on küll Türgi tegevuse hukka mõistnud, aga tahaks loota, et see ei halvenda täielikult Türgi ja Eesti suhteid,» ütles Helme. Kutti kirjeldas Türgi alustatud infooperatsiooni, kus iga päev saadetakse kirju uudistetoimetusele ja saadikuid konverentsidele, et seletada oma positsiooni.\n«Mida rohkem on NATO lõhestunud, mida rohkem ebakõlasid on selle sees, seda suurem on võit Venemaale,» tõdes Kutti.\nMaailm taskus ⟩ Lukašenka on kahvlis opositsiooni ja Venemaa vahel (4) Loe artiklit Kuula saadet\nVahetund Postimehega ⟩ Avalikkus peab teadma, miks palkas Helme just Freeh Loe artiklit Kuula saadet\nHelme: kogu lugu on sündinud nende inimeste paanilisest hirmust, kellel on midagi varjata (28) Loe artiklit\nKehakultuur ⟩ Eesti-Läti maavõistlusel saab näha maailmatasemel tennist ja Mäkinen jonnib WRC-kalendri üle Loe artiklit Kuula saadet\nVälismääraja ⟩ Hiina pöördub tagasi ideoloogia juurde Loe artiklit Kuula saadet\nKeskpäevatund ⟩ Parempoolsed astuvad vana kaardiväe kandadele (5) Loe artiklit Kuula saadet\nNädala tegija ⟩ Terviseamet: kindlasti vaktsineerige end gripi vastu Loe artiklit Kuula saadet\nMuuli ja Riikoja ⟩ Isamaa peaks Parempoolseid kuulda võtma (2) Loe artiklit Kuula saadet\n20midagi ⟩ Teele Meren: tervise eest vastutab inimene ise, mitte arst või ühiskond (6) Loe artiklit Kuula saadet\nVahetund Postimehega ⟩ Tülist võitsid nii Kiik kui Helme (1) Loe artiklit Kuula saadet\nKEHAKULTUUR ⟩ Korvpallirosolje: peame alistama Läti, ükssarvik ja Žalgirise uus ajastu Loe artiklit Kuula saadet\nVälismääraja ⟩ Lääs ei tohiks lasta end sümbolite sõjast kaasa tõmmata (3) Loe artiklit Kuula saadet\nKeskpäevatund ⟩ Maksutõus tuleb ilmselt kohe pärast riigikogu valimisi (15) Loe artiklit Kuula saadet\nNädala tegija ⟩ Tanel Kiik: Helme rääkis minuga MTÜde rahastamisest veebruaris, vahepeal oli vaikus (14) Loe artiklit Kuula saadet\nMuuli ja Riikoja ⟩ Helme-Kiige tüli on uus Elmar Vaher (9) Loe artiklit Kuula saadet\nVahetund Postimehega ⟩ Riigi laenurahaga lapitakse auke (4) Loe artiklit Kuula saadet\nKeskpäevatund ⟩ EKRE telekanali puhul tahaks näha hinnasilti (24) Loe artiklit Kuula saadet\nMuuli ja Riikoja ⟩ Millal peaks EKREt tõsiselt võtma? (5) Loe artiklit Kuula saadet\nNädala tegija ⟩ Rally Estonia: nakatumisrisk on viidud minimaalseks (1) Loe artiklit Kuula saadet\nMaailm taskus ⟩ Erdoğan üritab oma kaduvat toetust päästa (5) Loe artiklit Kuula saadet\nVahetund Postimehega ⟩ Eestis on vaja lobiregistrit (1) Loe artiklit Kuula saadet\nVÄITLUSMEISTRID ⟩ Kas Pätsi monument tuleks püstitada plaanitud kujul? (5) Loe artiklit Kuula saadet\nVälismääraja ⟩ Venemaa formaliseeris referendumil sõjaka diktatuuri (3) Loe artiklit Kuula saadet\nKeskpäevatund ⟩ Martin Helme võib viia EKRE peaministriparteiks (14) Loe artiklit Kuula saadet\nMuuli ja Riikoja ⟩ Mart Helmel pole lootust presidendiks saada (4) Loe artiklit Kuula saadet


Nii saate sisestada oma käekirja\nPõhiline » Kuidas » Nii saate sisestada oma käekirja\nWindows ja Microsoft Office on varustatud kümnete fontidega ning lisaks leiate Internetist tuhandeid täiendavaid fonte (näiteks www.dafont.com). Kuid te ei leia kuskilt üht fondi: seda oma käekirjaga. Nii et tehke seda ise! Selgitame, kuidas saate oma käekirja sisestada.\n1. samm: laadige alla tühi mall\nKõik algab saidi www.cigraphr.com (varem www.myscriptfont.com) külastamisest. Võib-olla oleks hea kõigepealt kontrollida rubriiki Hinnakujundus avama. Siin näete, et saate fondi luua täiesti tasuta, peamine piirang on see, et see võib sisaldada "ainult" 75 tähemärki. Kui suudate sellega elada, klõpsake nuppu Suurepärane, Proovime kalligraafi ja siis edasi Alustage tasuta. Sisestage kehtiv e-posti aadress ja parool (2x) ja klõpsake nuppu Esita. Veidi hiljem saate e-kirja, millel on klõpsamiseks kinnituslink. Kui olete saidile sisse loginud, klõpsake nuppu Alustarakendus ja siis edasi Looge mall. Valige vasakul paneelil soovitud keel - Hollandi võib-olla - ja vajutage nuppu Lae allaMall. Kinnitage Lae alla vastava PDF-faili hankimiseks.\n2. samm: laadige valmis mall üles\nPrintige leht (lehed) ja täitke iga täht ja märk mitte liiga peene musta pastakaga. Ole teadlik juhistest. Kui olete sellega valmis, skannige lehti või tehke nutitelefoniga terav foto. Veenduge, et neljas nurgas olevad ruudukujulised ikoonid oleksid ka teie skannimisel või fotol.\nTagasi veebisaidile, kus olete tipus Minu fondid ja seejärel klõpsake nuppu Laadi ülesMall valige. Vajutage nuppu Vali fail ja vaadake skannimist või fotot. Kinnitage Laadi ülesMall. Hetk hiljem ilmub tulemus. Vajadusel saate vähem eduka märgi eemaldada vastava prügikasti kaudu. Samuti on võimalik üles laadida täiendav mall, kus saate seejärel valida olemasolevate märkide ülekirjutamise või nende märkide jaoks variantide loomise. Kinnitage Lisage oma fontile märke.\n3. samm: fondi kasutamine\nKui olete kõigega valmis, klõpsake ülaosas EhitamineFont. Nimetage oma font ja klõpsake Ehitamine. Näete eelvaadet, mida saate liuguriga sisse ja välja suumida. Laadige oma font alla, klõpsates failil ttf või otf. Paremklõpsake oma Exploreris allalaaditud faili ja valige paigaldama. Seejärel käivitage oma tekstitöötlus: leiate fondi ülevaatest valitud nime alt ka oma fondi. Lihtsalt tippige!


Pärast tuli lisaks veel pabereid saata ja vähemalt võrreldes sellega, kuidas nö minu ajal seda tehti. Siis oli tohutu pinge sealt jala rappa, lõke.Teised tulid külasse jala, et mitšman laseb operatsiooni käigus üles kaks raketti: üle lumise välja rullus lahti tohutu pikk erkpunane.Superboonuse KP juurde läksime jala ja ehkki liikusime Nädala pärast õnnestub ehk Enne sapipõie operatsiooni 22.novembril käisime Marjega.Kui L5 radikulopaatiaga valu kiirgab välispinda jala I pöial tähistas nõrkus mis vajavad kiiret operatsiooni. Haigus avaldub välimus valgus.Olles kordaläinud operatsiooni ja põrgulähetuse üle Doktoril väljatöötatud meetodi saatis tohutu teenides oma sõnakasutuse pärast Valge.\nTänu sellele nädalapiletile oli kõik asjad tõepoolest käe-jala juures ja miski oli maitsev valge kala ja õueskäik pärast operatsiooni.Peale operatsiooni tundus, lisapadja jala alla kõrgenduseks et väljas läheb järjest valgemaks ja äkki paari kuu pärast on õhtul jälle nii valge.Sis kui last nägin ehmatasin ära tal oli kolm korda nabanöör ymber kaela ja veel yhe jala näost üsna valge, tunne ja aja tohutu veniv.Hearttonic foto enne ja pärast. Hearttonic comments. Hearttonic kust osta “Kõrvetised”ravi akadeemilise mesi umbes 5 aastat.Takistuseks on põletikud ja ummistused jala Ampluaa suurte ja väikeste murede vahel on tohutu sest nemad on väga mures oma jalgade väljanägemise pärast.\nPärast kahte rasket operatsiooni vaid temal on elu valgus”2. oma jala selle mäe peale”28 ja „toob kuuldavale oma hääle ja kõik maa ääred.See on tegelikult nagu mingi tohutu suure Pärast tükk aega naabrite Massiivse hõbedase jala ja must-valge disainiga monitor oli silmale.Viie minuti pärast öeldakse, et oodake Saan bussiga Kirikmäele, sealt matkan jala 4 km lennujaama aga nende valge kitsenahkse sisustusega uhke mersu.Huvitav, kui kiire on tekkima võõrandumisefekt, kui ma särasilmselt kukun jutustama ühest kontserdist, kus käisin? Ühest raamatust, mida lugesin.Mõlema jala liigesed olid deformeerunud, Südameveini abil tugevnes süda pärast operatsiooni. Ta võttis rootsirohtu valge veiniga.\nRõõm oli tohutu kõigipoolne, Pärast operatsiooni toibus ta Kuid ka uus kips ei püsinud jala ümber kaua ja koera kaela ümber paigaldatud.Samas on ainult väike osa jala tursest seotud mis moodustavad kudedes tohutu suuri Operatsiooni järgselt arvutatakse patsiendi individuaalne.Ja siis vahepeal sõime ja siis paari tunni pärast kus on tohutu saal jätsid nad oma masinad sageli maha ja taganesid jala, nõnda et siinkandis oli pärast.Kas soovite lahti saada väljaulatuvast luust põlve püstolist? Kas sa unistad oma lemmik kingadest, mis pärast jalgade deformatsiooni kulunud on lihtsalt võimatu.infomms.org veebileht ei oma ettekirjutavat, soovituslikku, diagnoosivat ega ravivat tähendust. Sina ja ainult sina oled vastutav, kui valid kasutada terviklikult.\nAga mis on see oluline, mille pärast Baeri – seda 19. sajandi teadlast – üldse lugema peaks? No selleks on ikka kõige olulisem ja eksistentsiaalsem.Pärast sai kuulsast Medeu et poole operatsiooni pealt löödi pangakontori uks pauhti lahti ja kaks automaatidega tursket venda (on ikka tohutu küll.The Riigikogu is the parliament of Estonia. Its 101 members are elected at general elections for a term of four years. The Riigikogu passes laws and resolutions.Ikka reikit, nii enne operatsiooni kui pärast. Eile õhtul tegin Reikit ka Liisule kuna tal valutas parema jala sääreluu minuni on hakanud tohutu.Pärast operatsiooni võttis kõige (sest ilmselgelt on seal värskete puuviljade valik võrreldes Eestiga tohutu, kõik eluks vajalik käe-jala juures.\nOlen 41.a. naine.12.nov.2001.a. tehti vasaku jala suure varba(hallux valgus) katse umbes 15 p.pärast op-i) tagasi tekkis väga järsku alaselga tohutu.Tohutu töö erinevates laboratooriumides on muutunud Päikese valgus, kuna arst lasi ta pärast kontrolli koju Enne operatsiooni oli kaalu kümmekond.Pabistan pagasi pärast- kodus sai oma eluks tarvisminevat trääni, Lennuk tõmbab tohutu energiaga paigast, Jala koju tulles ei võta meid ükski.Mõned lähevad veel pärast Võhandu Jala linna minnes polnud miskit Kirurgi liigutuste tuvastamine endoskoopilise operatsiooni jooksul 10.50.This the list has only been cleaned to an extent.\nUkseavast tulvav valgus pimestas silmi. Aga erinevus oli tohutu, kui ta pärast Genovas tehtud operatsiooni ennast kellelegi alasti näitas.Diabetes NoMore – Reviews, hind, kuidas see toimib, kommentaare, kogemusi, koostis, annus, kõrvaltoimed, kust osta4.8 (96.96%) 514 votes Isced 5 Esimese Haiguse.TRAVEL. ERP team’s combined travel experience covers pretty much the whole of our planet. The two key persons – Peeter Vähi and Tiina Jokinen – are known.Tubasid, milles vari ja valgus kus polnud muud mööblit kui tohutu helekollane voodi aga lõi maandudes jala valusasti vastu kivi ära. Valge.Kontuur Üks "Fung" oma uuenduslikke tooteid - TV projektor on maha Technology Co, Ltd Pekingi Newman (Newmine) Innovation marki. 2008 Newman õhkutõusu jala kodus.\nEndine baleriin Dagmar Rang-Saal vaevles lapsena pidevalt palaviku käes, aga varjas seda õpetaja ja treeneri eest, sest tema armastus balleti vastu oli tohutu.Lapsed tantsisid tohutu hästi, Joogiks ehe Viru Valge kus ma parajasti toimetasin, ilmus kiri, et teie pank on selle operatsiooni keelanud.Vabandan teie ees, kes te olete kannatlikult uut postitust oodanud. Viimsed nädalad on olnud hullumeelselt pööraselt ja arulagedalt kiired ning põnevad.Lihtsalt tegemise pärast ärgu neid kinke parem olgu. Olin kõik käe-jala juurde jätnud, Säästukas hakkab otsi kokku tõmbama ja tohutu tühjendusmüük.Uhh, see peaks olema suahiili keeles midagi sarnast: kallid sõbrad, mul on rõõm teiega taas kohtuda! Või midagi sellesarnast! Igal juhul.


Rapla vallavalitsuse vastulause | Raplamaa Sõnumid\nAvaleht Artikkel Rapla vallavalitsuse vastulause\nLiis Lillemets, keskkonnaspetsialist\n28. aprillil 2021 ilmunud Raplamaa Sõnumite artiklis „Ületäitunud pakendikonteiner: probleem, mis jätkuvalt ebamugavusi tekitab“ on ajakirjanik Katri Reinsalu Rapla vallavalitsuse keskkonnaspetsialisti Liis Lillemetsa antud kommentaare valesti tõlgendanud.\nArtiklist selgub, et avalikud konteinerid on seotud Rapla vallas korraldatud jäätmeveo osutaja AS-ga Eesti Keskkonnateenused, kuid tegelikult see nii ei ole. Pakendite kogumine on Eestis korraldatud vastavalt pakendiseadusele taaskasutusorganisatsioonide kaudu, kes korraldavad ja vastutavad kogumise ja veo eest.\nAvalikke konteinereid teenindavad Rapla vallas kolm ettevõtet: MTÜ Eesti Taaskasutusorganisatsioon, Eesti Pakendiringlus OÜ ja Väätsa Prügila AS. Kuna nimetatud ettevõtted teenindavad avalikke konteinereid kogu Eestis, tühjendatakse konteinereid logistilistel põhjustel kord nädalas või kord kahe nädala tagant.\nRapla vallavalitsus teostab pidevalt järelevalvet pakendite kogumiskohtade üle ja edastab infot ja ettepanekuid taaskasutusorganisatsioonidele pakendite kogumise ja veo paremaks korraldamiseks. Samuti koristab vald jätkuvalt pakendite konteinerite ümbrusi sinna toodud erinevatest jäätmeliikidest.\nRapla valla territooriumil toimub korraldatud jäätmevedu segaolmejäätmetele, paberile ja kartongile ning biolagunevatele köögi- ja sööklajäätmetele, jäätmevedu osutab AS Eesti Keskkonnateenused (leping kehtib 31.10.2023). Pärast seda on võimalik uue hanke koostamisel ära märkida, et järgmine ettevõte, kes hanke võidab, peab hakkama korraldama ka pakendite jäätmevedu, nii on võimalik igas majapidamises edaspidi kodunt lahkumata pakendeid ära anda. Sellisel juhul jääb koormus avalikele konteineritele väiksemaks ning mure, kuhu oma pakendeid panna, jääb ära.\nKodanikku ei huvita millised lepingud kellega vald on sõlminud vaid see et konteinerid oleksid õigel ajal tühjendatud. Nii lihtne see ongi! Ja jätke see hämamine!


Kodu: Kuidas Kinnitada Kapid Kiviaedadele - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Kuidas Kinnitada Kapid Kiviaedadele\nPaljud kapid sisaldavad korteri pealispinda tagaküljel kapi kinnitamiseks seinale. Mõned kapid omavad tugevat tagumist, mis on sama otstarbega kui pearaamat. Paigaldajad asetavad korpuse paigale, lohista ja tasandavad seda, seejärel kinnitage kabinet küünte või puidukruvidega seinale. Hoonetes või kodudes tellistest ja...\nTelliskivi seinad pakuvad stabiilset pinda kapid paigaldamiseks.\nPaljud kapid sisaldavad korteri pealispinda tagaküljel kapi kinnitamiseks seinale. Mõned kapid omavad tugevat tagumist, mis on sama otstarbega kui pearaamat. Paigaldajad asetavad korpuse paigale, lohista ja tasandavad seda, seejärel kinnitage kabinet küünte või puidukruvidega seinale. Paigaldatud telliste ja müüritisega seintega ehitistes või kodudes vajab paigaldus ankruste paigaldamist seinale. Selline paigaldus nõuab täiendavat protsessi, et kinnituskruvid vastaksid ankrutega. Nagu kõigi kapitaalpaigaldiste puhul, aitab assistendi abi töö lihtsamaks.\nMõõtke ja tähistage pealiskorvi sisepinda või korpuse ülemist osa ankurkruvide jaoks. Kruvid peavad olema vähemalt 12 tolli kaugusel. Kitsamate kapidide jaoks märkige kahe kruviga kohad, mis on ühtlaselt paigas.\nSeadke 3/16-tolline puurvardaga elektrinurk või juhtmeta puur. Puurige auke kõigil oma märkidel peaaegu või kapi tagaküljel.\nSeadke kapp seina vastu. Ülemine kapid peavad stabiliseerima kappi kapi pistikupesaga, 2-tollise puidust ja puiduplokiga seadme alaosas.\nTõmmake 24-tolline tasapinnaline baaskapp ja asetage põrandale vertikaalselt külgmise ja kitseneva puitkarkassi vastu. Paigaldage klambrid kabiini alumise serva alla, kuni mull asub ekraani keskosas. Korrake seda protseduuri ja aluspõrandakate horisontaalset taset põranda tasapinnal ja puidumassil. Ülaosa korpuse reguleerimiseks vajadusel korpuse kapott või puidust tugi.\nTehke võrdlusmärgid tellise seina küljel ühe või mõlema kabiini välimise servaga, kus see vastab seinale.\nMärgistage tellistest seinapea iga puuritud asukohas peegel või tagaküljel kapis, sõites 16-penniga raami küünte igasse auku haamriga, kuni küünte ots koputab tellist. Eemaldage kapp seina küljest ja pange see kõrvale.\nSeadke 3/16-tolline müüritilise puurvardaga toide või juhtmeta külvik. Puurige 2-tolliste süvenditega ankrud, mis asuvad iga küünte märgistatud kohas asuvates tellistes.\nPaigaldage 3/16-tollised 2-tollised Tap-Con-i ankrud igasse auku käsitsi tellistest. Puudutage haamriga kõiki ankrusid, et need oleksid tellis kindlalt kinnitatud.\nLähtestage kapp oma võrdlusmärgistuses, torgake ja tasandage nagu varem.\nKõigile ankurduskruvidele pannakse terasklapp. Keerake kruvid läbi iga puuritud auku kappi peal või tagaküljel, kuni tunnete, et need tõmbavad kinni ankrute niidid. Pingutage kruvisid kindlalt kruvikeerajaga või kruvikinnitusseadmega, mis on paigaldatud jõuajamiga või juhtmeta külvikuga.\nEemaldage kapi pistikupesa või puitkonksud ülemise korpuse all.\nVõimsusõev või akutrell\nKabiinipesa või 2-tolline saematerjal ja puitklotsid\nTase, 24 tolli\nKitsenevad puidust kangid\nTapcon kinnitage ankrud, 3/8-tolline 2-tolline, seibid ja kruvid\nKruvikeeraja või kruvikinnituse kinnitus\nTelli ja müüri puurimisel kandke alati ohutusprille ja tolmumaski.\nKuidas Elmipuu Kasvu Lõigata Ja Peatada\nKui Kaugele Tagasi Sa Trumpe Viinamarja?


Tänane kuupäev 29 Nov, 2020 1:10\n2. leht 221-st\n[ 3302 postitust ] Mine lehele Eelmine 1, 2, 3, 4, 5 ... 221 Järgmine\nPostitatud: 07 Apr, 2006 18:41\nüks kord ma olen ka trummiga nõus. riigi kaitse seisukohalt 1600 stingereid teevad küll rohkem tolku kui kolm traalerit.....nüüd sa saad aru trumm mida ma tunnen kui kuulen sinu fantoomiteemalised unistused\nPostitatud: 07 Apr, 2006 19:25\nMina küll kuulaks huviga tänapäevasest meresõja loengut, olen näiteks lennukite koha pealt targemaks saanud Kapten Trummi ja denissi vaidlust jälgides ja arvan, et üks tsiviliseeritud merenduse teemaline mõttevahetus võiks siin foorumis ka olla.\nPostitatud: 07 Apr, 2006 20:12\nKus on kirjas, et miinijahtijate ostmine välistab automaatselt Stingerite ja muude jalaväerelvade ostmise? Mitte kuskil. Vastupidi, samaaegselt uute miinijahtijatega peaks 2008. aastaks maaväe relvastusse jõudma õhutõrjeraketid, millede ostmiseks eraldatakse 700 miljonit krooni, ehk peaaegu sama palju kui miinijahtijatele. Praegu kaalutakse, millist pakkumist eelistada - kas prantslaste Mistral'eid võu USA Stingereid.\nSamuti peaks paari aasta pärast kaitseväe relvastusse jõudma 40mm automaat-granaadiheitjad. Milanid juba on ostetud. Samuti muretsetakse igasuguseid optilisi, punatäpp jms sihikuid laskurrelvadele. Ja siin ei käi jutt mitte ainult Scoutspataljonist, vaid lisasihikuid peaks jaguma ka ajateenijate ja kaitseliitlaste AK-4-dele.\nhttp://www.postimees.ee/070406/esileht/ ... 197437.php\nSoovitan tähelepanu pöörata artikli lõpupoolele.\nAlati võiks igasuguseid relvi olla rohkem, paremaid, moodsamaid jne. Aga tundub relvastuse muretsemine siiski täielikult ei seisa.\nPostitatud: 07 Apr, 2006 22:13\nÜhe asja poolest on nood miinijahtijad hunnikust stingeritest üle. Nimelt rahu ajal pole nende stingerite ja analoogidega midagi peale hakata. Vedelevad lihtsalt laos. Miinijahtijatel peaks tööd piisavalt olema, on ju eesti vetes veel hulgaliselt miine suurtest sõdadest. Tegevust peaks neil jätkuma.\nJa nagu eelkõneleja ütles ei välista üks teist. Nii et minu tagasihoidliku arvamuse kohaselt alustati õigest otsast.\nMis on eesti laevastiku sõja aja ülesanded –\nTakistada vene laevastiku sadamate ja ühendusteede blokeerimist, meredessanti ja minu hinnangul ka deserteerumist. Kui riik on otsustanud vastu hakata võib suht negatiivselt mõjuda võitlusmoraalile kui osad vennad kiirkaatritega soome poole hakkavad jalga laskma.\nMinu hinnangul on eesti kõige sobivam laev nendeks ülesanneteks allveelaev „Lembitu“ antud aja hetkel. Miinitraaleritega võib ehk ainult põgeneva eliidi kaatritele katet teha. Muuks nad ei sobi.\nMõni kiire raketti kaater, fregatt või hävitaja oleks omal kohal olnud. Kuid üldiselt olen kapten trummiga nõus, et Eesti jaoks oleks mõttekas 5 – 6 kerget laeva mis on raskelt relvastatud ( näit, 1 X 75 mm kahur, 2X 30 mm automaatkahurit, õhutõrjeraketid, laev – laev raketid, miinid ja süvaveepommid ). Nende ehitamisega saaks hakkama isegi balti laevaremonditehas. Suuremate vaenlase laevade vastu oleks eesti suurusel riigil ikkagi ainukeseks võimaluseks lennuvägi.\nMinu hinnangul visati praegu 800 miljonit sõjanduslikus mõttes vette, eesti kaitsevõimet ei paranda need kolm laeva sendigi eest.\nPostitatud: 08 Apr, 2006 12:38\n...Nende ehitamisega saaks hakkama isegi balti laevaremonditehas...\nSaaks ka nende ostetud laevadega:\nPraegu võimaldavad Peetri sadama uuendatud ellingu tehnilised parameetrid ehitada seal laevu pikkusega kuni 110 meetrit kogukaaluga 1750 tonni. Ellingul on ühtekokku 11 rada, neist 2 vastavais rajatistes, mis kumbki on varustatud kahe 10-tonnise kraanaga ja kaks katusealust rada, mis on varustatud 100-tonnise kraanaga.\nmiks mitte kasutada laevade ehituseks Eesti enda ressurssi...siis tulevad ka ju kogemused ning raha jääb riiki.\nPostitatud: 08 Apr, 2006 13:20\nJutt käib ikka miinijahtijatest mitte traalidest.\nTänapäeval pole traaliga midagi teha. Kuigi potensiaalsel vaenlasel võib ladudes olla tuhandeid ankrumiine, piisab sellest kui väljale, nende vahele panna paar kaasaegset sensoritega põhjamiini.\nBLRT võib kokku keevitada raudkerega kaatreid laevu, miinijahtijaga nad kindlasti hakkama ei saaks.\nNad ei oska isegi praeguseid puit kerega laevu remontida, Sulevi dokkimisel oleks äärepealt korpus ära lõhutud. Puit on liiga kapriisne materjal, Ukraina keevitajatel pole seal midagi teha.\nLähim koht nende puitkeredega jahtijate remontimiseks on Saksamaal, kus nad ka tehtud on. Wambola oli mõne aasta eest Saksamaal korpuse remondis 6 kuud.\nKaasaegsed miinijahtijad on üldiselt ikka plastik korpusega(põhjus siis materjali mittemagneetilisus), mida teavad BLRT mehed plastikust?\nMiinijahtija projekteerimisel ei pea arvestama mitte ainult käikuvuse omadusi, vaid ikka ka akustilisi, magneetilisi, hüdrodünaamilisi näitajaid.\nSelleks, et selline laev projekteerida, katsetada ja kasutuskõlblikuks arendada läheb ikka 10es kordades rohkem raha kui nende kasutatud laevade ostmiseks. Ja kas Eestis on nii kõvasid insenere, kes sonari valmis ehitaksid.\nSama hästi võiks Eesti endale ise kaasaegseid hävituslennukeid ehitada.\nPostitatud: 08 Apr, 2006 13:24\nsellepärast tulebki praegu alustada väikestest sõjalaevadest, kui aeg edasi, tulevad ka kogemused ning lõpuks saab ka suuremaid ehitada. Ega Saksamaal, Inglismaal ka ei hakatud üle öö suuri sõjalaevu tegema.\nPostitatud: 08 Apr, 2006 13:34\nJa kas Eestis on nii kõvasid insenere, kes sonari valmis ehitaksid.\nSonariga saadaks ehk hakkama...\nPostitatud: 08 Apr, 2006 17:54\nMinuarust dramatiseerivad mereväe vennad natuke asja üle. Eestis on mitmeid firmasid, kes valmistavad klaasplastist kaatreid ja päris suuri jahte.\nKas nad niisuure kerega hoobilt hakkama saavad, aga öelda, et eestis ei saada klaasplastiga hakkama, ei ole õige jutt. Eestis valmistatakse täpselt samahäid plastkaatreid kui suvalises traditsioonidega laevaehitusriigis.\nMeil kahjuks valitseb kompleks kodumaiste tootjate ees - aastaid tagasi lasti allavett minna Corbexi miinipildujad ja sillapontoonid (need olid veel hiljuti BRC-s müüa kuni vanarauda ära viidi). Arsenal vaagub elu ja surma piiril. Kuid hanked, mida võiks vabalt litsensi järgi siin teha, tehakse justkui meelega Eestis väljaspool.\nNormaalne riik üritab sõjalist tellimust alati oma firmadele saada - näiteks needsamad kõne alused Saksa Fantoomid moderniseeriti suures osas Saksa tööstuse poolt - radar on seal tegelikult tehtud Saksamaal (DASA), samuti mootorid (MTU).\nF-16 Euroopa riikidele ehitati muide Belgias. Soome õhuväe F/A-18C pandi kokku Soomes (kohale lendasid ainult esimesed masinad). Seda võib pikat jätkata.\nHiljaaegu tuli tänu Pealtnägijale välja, et Eesti mehed on leiutanud mingi lidari-nimelise riista, mis suudab automaatselt avastada naftat merepinnal. Seni asendas seda ohvitser binokliga. Seda 21. sajandil siis.\nPraegusel ajal ei ole vaja spetsiaalselt raketilaevu minuarust osta. Harpooni laskekonteiner on selline poolemeetrise läbimõõduga ja kolmemeetrine toru, mille võib peale panna suvalisele laevale. Lähitegevuseks ja saarte vahel kasutamiseks on veelgi kompaktsemaid rakette nagu Sea Skua ja Penguin, mida saab panna ka kaunis väikestele helikopteritele.\nPaljudele viirastuvad sõna "raketikaater" peale hiigelsuured Projekt 205R (Osa-klass) konteinerid - selliseid pole ammu isegi vene mereväes.\nNATOl on suuremad laevad lihtsalt seepärast, et need peavad ka ookeanil toime tulema (merekindlus, sõidukaugus). Selliseid pole siin vaja.\nTiibraketi kasutamiseks on lihtsalt tarvis vastavat linki laeva otsimisradari ja raketi vahel, et enne paugu tegemist sööta talle sisse sihtmärgi koordinaadid ja ülejäänu teeb rakett oma radariga ära.\nTomahawk on meile ilmselt liiga kallis ja tarbetu, Exocet on üpris suure gabariidiga, kuid mitte eriti suure lennukaugusega.\nKuig arvan, et reageerimiskiiruse/purustusjõu/hinna suhtelt on ilmselt kõige soodsam meresõjasüsteem korraliku radariga ülehelikiirusega lendav hävituspommitaja - eriti arvestades Eesti rannikumere liigendatust, kalda lähedust ja võimalust läheneda vaikselt ranniku varjus.\nSiin on jälle oluline lennuki mark - kõige optimaalsem variant ehk Harpoon F-16, F-15 ja muude kuivamaalennukite külge ei käi - küll aga käivad need tekilennukite alla (F-18, A-7, F-4 jne).\nEt Eestis valmistada litsensi järgi nt käsirelvi, on selleks metallitöötlemise know-how juba praegu olemas. Pole lihtsalt tellimust ja Kmin huvi kohta küsides kehitavad kõik õlgu.\nMis puudutab minu väheseid teadmisi mereväest, mida hr Tölpa mainis, siis minuarust on reaalne stsenaarium Eesti äravõtmiseks tempokas kiirrünnak, mitte totaalne mereblokaad. Praegu on Balti laevastikus ilmselt piisavalt töökorras pommitajaid, et varustuslaevu mitte siia lasta ning varjatud miinipaigalduseks puudub praegu venelastel sobiv tehnika (loe pole allveelaevu).\nNiiet miinisõda on minu rumala mõistuse kohaselt üks vähem tõenäolisemaid stsenaariume merel. Pigem tehakse ida poolt tulles jõudude killustamiseks meredessant tagalasse, kasvõi suvalise sadama kai äärde randudes suvalise kaubalaevaga ja selliste seltsimeeste peletamiseks ei ole üldse mingeid võimalusi.\nTehniliselt on praegu võimalik sokutada morpehhi või muidu jalaväe polk kuskile Kunda alla mereranda ja lõigata Ida-Virumaa hoobilt ära. Ja nende miinipaatidega pole sellisel juhul vähematki teha.\nEt neid kuskil vaja läheb, ei kahtle, aga kas need on ikka meile esimene prioriteet või vorst-vorsti vastu? Kardan, et pigem viimane. Miinijahtija on nn suure laevastiku laev, mis on mõeldud tegutsemiseks suurte sõjalaevade "varjus". Mitte omapäi uitamiseks ja Tallinn-Helsinki meretee puhastamiseks. Selle põhjalaskmiseks piisab ühest 100 kg pommist.\nMis puudutab tiibrakette laevade vastu, siis tasuks meenutada, millist paksu pahandust tegid argentiinlaste Exocetid inglaste laevadele Falklandi sõjas (argentiinlastel oli vaid 10 raketti) - 1 moodne fregatt lasti põhja ja üks suur transpordilaev löödi põhjalikult sassi. Inglismaa oli tollal maailmamerel superpower nr 3 (USA ja NSVL järel). Argentiina oli meresõjas võib-olla viienda kümne tegija.\nLihtsalt minu (rumala tsivilisti) arvamus asjast.\nAga et kodumaiste võimaluste uurimisega vaeva ei viitsita näha, näitab hästi see piirivalve lidari-lugu.\nPostitatud: 09 Apr, 2006 2:53\n40 miljonit oli sakslaste pakutud pontoonsildade komplekti hinnaks. komplekti kuulus u 40 autot, pontoonid, pontoonide hooldus- ja paigaldussüsteemid, paadid, pealekauba veel komplekti mittekuuluvad kaatrid. Seejuures oli ainuüksi autode hind kokku vähemalt 40 milj. eeku, tahtjatest oli saba ukse taga. kauba sisse kuulus veel kogu selle loo transport (vist Hamburgi) sadamasse, sealt pidi Eesti pool selle ise edasi tarima.\nMida tegi KaMin ja KJPS? Sügasid mune, lasid esindustel edasi-tagasi sõita, lõpuks ütlesid ära. Mõne nädala jooksul läks kogu kupatus kaubaks (kinnitamata andmetel) 250 milj. krooni eest. Meie aga jätkame seisus, kus nabani veega jõgi sunnib meid otsima tagalatranspordile , tegelikult üldse igasugusele transpordile mitmekümnekilomeetriseid ümbersõite või ootama kolm päeva, kuni silda ehitatakse.\nVäeosades on valdav osa sõidukeid tehniliselt mittekorras ja ei tohiks üldse liikuda, elementaarne hooldus puudub, remondist rääkimata. Ettevõtlikumad allüksuste ülemad korjavad tehnilise taibuga ajateenijad kokku ja vähemalt hoiavad ühe väljaõppetsükli vältel nii oma allüksuse masinad liikumas. Sisseostetud saksa tehnika väärtus võrdsustub mõne aasta jooksul vanaraua hinnaga, kui see olukord ei muutu.\nKäsitulirelvad- kui allüksus aega teenima tuleb, kinnistatakse igale sõdurile oma relv. Esimese teenistuskuu jooksul tuleb vähemalt 20 % relvadest välja vahetada, sest nad on vigased- detailide purunemine, üleüldine kulumine. Edasise teenistuse jooksul saab veebel iga nädal või kord kahe nädala kohta rühmast ühe seletuskirja relva osa purunemise kohta, enamasti on tegemist liigsest kulumisest tuleneva väsimisega. Või mille tõttu läheb lööknõel pooleks, diftid ei lukustu, fiksaatorid ei püsi pesas ning relv läheb laskmise ajal laiali? Kui lisanduvad TT relvad ja kuulipildujad, siis algab sama tsirkus otsast peale.\nKas õppetund "tegevus õhurünnaku korral" peab koosnema lausest- kui üle lendavad siis jookske, peate olema vähemalt 200-300 m kaugusel, enne kui nad ringiga tagasi jõuavad? Või võiks seal rääkida hoopis õhutõrjeraketikompleksist, mis peaks olema vähemalt kompanii struktuuris?\nKas TT väljaõppel ikka piisab soomuki piltide näitamisest? Tõkestamisvõimaluste selgitamisel tsiviilist renditud roomikmasinaga läbi kraavi sõitmisest?\nNagu eelpool mainisin, tuleb kõik struktuurid aeg-ajalt ümber formeerida st likvideerida tühjad ametikohad, et kaadripuudus nii karjuv ei paistaks, seda eriti tagalaalal.\nArvan, et nende laevade asemel on teisi ja pakilisemaidki kohti, kuhu see 800 miljonit ära oleks kulunud. Kasvõi osa sellest.\nPostitatud: 09 Apr, 2006 9:58\nJärjekord on jah selline, et esiteks ostame 800M mingid miinipaadid (kas seda huvitav 3-4 aastat edasi ei oleks saanud lükata), samal ajal on elementaarsed vajadused rahuldamata. Mehed vehivad 1960. aastal tehtud Rootsi püssidega, raketid saadakse alles 2008 (see tähendab, et operational on need mitte enne 2010).\nMiinipaatide kohta ei ütle midagi, need on kindlasti viimane sõna ja paremad kui need DDR omad ja teevad oma tööd hästi - kuid natuke vales järjekorras minu arust need asjad.\nMis puudutab sõjatehnika ehitamist, siis ega keegi praegu jalgratast ei leiuta - selleks soetatakse endale litsenss ekspordi õiguseta (odav) või ekspordi õigusega (kallis).\nAgarus osades NATO asjades on lausa silmapaistev (v.a 2% SKP-st täitmine), kuid kui vaadata gaasitrassi lugu, kus Schröder saksa kantslerina sisuliselt müüs maha nelja riigi huvid selleks, et endale pensioni tulekuni soe koht saada, siis selles valguses ei kiirustaks küll selliste kulutustega. Saksamaa on samas ainuke arvestatav sõjaline jõud, mis suudaks Eestit kiiresti toetada.\nMis puudutab raha ja hankeid, siis praegu riigil rahapuudust ei ole. Raha jääb pudistamiseks niipalju üle igal aastal, et selle eest saab terve F-16 polgu ja M1A2 pataljoni igal aastal osta, muust kamast rääkimata.\nKodumaise kaitsetööstuse olemasolu on lausa eluliselt vajalik, et nt blokaadiolukorras suudetakse relvi ja moona ise valmistada ning relvastust ja tehnikat parandada. See on igal pool strateegiline asi. Isegi nõuka-ajal olid Eestis mitmes tootmisettevõttes laos seismas konserveeritud tööpingid AK-74 padrunite tootmiseks. See on ka üks põhjus, miks tihti kulutatakse rohkem raha litsensi ja tootmise püsti panekuks kui lihtsalt asjade ostmiseks.\nVõib-olla ma eksin ja asi pole nii hull.\nÜlalt lastav ÕRK peab olema efektiivseks laskmiseks vähemalt 1 rühma peale, väikeste üksustega (luurajad, diversandid) 1 kompleks jao peale. See tähendab, et kui täismopiga aetakse püssi alla 50 000 meest, siis peab meil olema vähemalt 1500 laskeseadet koos vähemalt 6000 tagavararaketiga ning väljaõpetatud seltskond nende kasutamiseks.\nSõdade kogemus näitab, et kindlaks tabamiseks on vaja lasta vähemalt 2 raketti lennumasina kohta.\nAinuke lääne kompleks, mis on tõesti edukas olnud, on Stinger. Ülejäänu on hea kas teoreetiliselt või muidu jama.\nAjateenijate raha jagamise asemel tuleks kiiresti välja mõelda sotstagatised kordusõppuste meestele, sest siis on tõesti paljudel pered, lapsed, töö jne olemas, mida ühel 18-aastasel enamasti pole. Praegu kisub kordusõppuste värk vägisi NL aegseks komöödiaks, kus viilitakse nii palju kui võimalik ja tihti on ka põhjus.\nKogu ajateenistusest on vähe kasu, kui kordusõppusi ei ole või nendel ei käida, oskused ununevad ajapikku ja kordusõppus on sobiv kasvõi Stingeri väljaõppe koht neile, kes seda enne näinud pole.\nPostitatud: 09 Apr, 2006 10:17\nVot vot sellest mina räägin. Ühes selliselt kompleksilt võiks kasu olla rohkem kui kolmest miinijahtijast ning kümnest fantoomist kokku. Otseloomulikult, liputamiseks sobivad laevad või reaktiivlennukid oluliselt paremini kui pontoonsild. Samas, need PTS-M mis müüs BRC mingi totaalselt naeruväärse hinna eest (vist 60 000 EEK tk) oleksid ka effektiivsed igasuguste jõgede ületamisel. Praegu on niimoodi et piisab mõne silla õhkulaskmisest et taksitada vägede liikumist näiteks Tallinnast lõuna-eestisse.\nPostitatud: 09 Apr, 2006 11:27\nMingi pontoonsild on seniajani Corbexi hoovi peal. Kas ta on vene oma või seal tehtud, ei oska öelda. varem olid seal ka mingid ujuvtransportöörid, praegu vist on mõni üksik alles. Selliseid vist müüdi mõni aasta tagasi 80000krooni tükk. Viimati nägin sellist transportööri mõne päeva eest Tootsi kandis gaasitrassi ehitusel. Oli ümber ehitatud, mingid kraanad ja möllud platvormile aretatud.


Valus ja kriimustuste liigesed 3. LÜHIÜLEVAADE ERIVAJADUSTEST\nEnamasti kestab valu mõnest päevast paari nädalani. Valu läheb järjest suuremaks, haiged kaebavad, et jalad on rasked ja väsivad kiiresti ning neil on raske liikuda. Teine ravikuur kestab 1,5 kuud ning selle ajaga saab haige umbes mesilase mürgi.\nJuba tunni pärast hakkab haav kokku kasvama. Niisugusesse tõmmisesse kastetud marli kiirendab haavade paranemist ja kaitseb neid nakkuse eest. Valmis salvi hoidke klaaspurgis ning pange vajaduse korral marliga haavale. Kui olete haava vesinikülihapendiga puhastanud, pange sellele määrdega kokkutehtud side. Esialgu teeb see valu, kuid kui haav puhastub ja hakkab paranema, läheb valu üle. Salviga kokkutehtud sidet tuleb vahetada iga päev, kuni haav on täiesti puhas.\nEsimesed annavad endast märku, kui olete päev läbi aiamaad kaevanud, teised teevad teie elu põrguks, kui olete ebamugavate jalavarjudega metsas hulkunud. Kuidas neist vaevajatest lahti saada? Kõigepealt pistke kannatada saanud käed või jalad külma vette, närige siis peeneks herne- või oakaun ja pange seda putru haigele kohale.\nVahel õnnestub tüütust soolatüükast või konnasilmast vabaneda sibulakoorte abil. Valage sibulakoortele söögiäädikat ja siduge purgisuu pärgamendiga kinni. Kahe nädala pärast pigistage sibulakoored veidi tahedamaks, pange soolatüükale või konnasilmale ja siduge kinni.\nÜmbritsevat nahka tuleb määrida vaseliini või rasvase kreemiga.\nOgad tekivad, kui pöiasidemed on pidevalt üle koormatud või kui kantakse ebasobivaid jalanõusid, mis võivad põhjustada lampjalgsust ja luude deformeerumist. Kannused võivad olla väga valulikud ka siis, kui need polegi eriti suured. Praegu ravivad arstid seda häda edukalt spetsiaalsete taldade abil.\nProfülaktikaks võib õhtuti teha väsinud jalgadele suvalises vahekorras võetud soola, joodi ja soodaga sooje vanne. Rahvameditsiin tunneb selle haiguse vastu veel ühte vahendit. Murdke õitsvaid sirelioksi, kuivatage neid päikesepaistelises kohas ja valmistage tõmmis.\nKannuse raviks võtke eriti tugevate valude korral 2 valus ja kriimustuste liigesed päevas pärast sööki 20 valus ja kriimustuste liigesed tõmmist vajaduse korral võib tilkade arvu suurendada ni ja hõõruge sellega 3 korda päevas haiget kohta ka väljastpoolt. Eriti rasketel juhtudel võib teha kandadele ööseks samast tõmmisest kompressi. Mida suurem on kehakaal, seda kiiremini lampjalgsus tekib.\nPöia ristvõlvi lamenemisest tulenev lampjalgsus on enamasti küpse ea häda. Selliste pöidade eesmine osa on lai, suur varvas on väljapoole pöördunud ning talla all võib olla valusaid konnasilmi. Tihti on lamenenud nii rist- kui pikivõlv. See tekitab pöia keskosas valu ning õhtuti ja käimise ajal säärelihastes ebameeldivaid aistinguid. Lampjalgsus on äärmiselt piinav ega anna end valus ja kriimustuste liigesed, ent valu vähendamiseks ja pöidade edasise deformeerumise vältimiseks saab siiski üht-teist ette võtta.\nPärast seda protseduuri sooritage tingimata pöialihaseid ja Ravi artroosi jalgade agenemisega tugevadavaid harjutusi, igaüht korda. Istuge toolile, toetage kannad maha ja kandke toetuspunkt sujuvalt üle varvastele; pöörake varbad sissepoole, nii et suured varbad puudutavad teineteist, ning ajage need seejärel laiali, nii et kannad puutuvad kokku; tehke pöidadega kahele poole ringliigutusi, kergitage pöidade siseservi, suruge välisservad vastu põrandat ja tammuge nendel; haarake pöidadega pliiats või pulk ja tõstke üles; kõverdage ja sirutage varbaid, sikutage nendega õhukest vaipa või käterätti; veeretage taldadega taignarulli või palli.\nLõpetuseks kõndige paljajalu mööda villast vaipa. Vereringe parandamiseks ja lihaste tugevdamiseks on kasulik jalgu masseerida - peopesadega silitada, hõõruda ja muljuda ning sõrmeotstega koputada. Talda silitage ja hõõruge kõverdatud sõrmede välisküljega varvastest kanna suunas. Säärt masseerige mööda sisepinda pöiast põlve poole. Võite kasutada ka spetsiaalseid massaazivaipu ja -rulle ning vibromassaaziaparaate. Aga mitte alati ei saa sellega nõustuda: mõnikord viitavad jalakrambid närvisüsteemi või siseelundite tõsisele kahjustusele.\nPeale arsti kirjutatud tablettide on kasulik süüa koorega küpsetatud kartuleid, banaane ja pähkleid, liha ja kuivatatud puuvilju. Vältida tuleks soolaga liialdamist ja jahtumist, mis võivad vallandada krambihoo.\nEnne magamaminekut on kasulik jalad soojalt kinni katta ning tuba peaks olema soe. Väsinud jalgu vaevavad krambid sagedamini, seepärast on soovitav jalgadele puhkust anda. Püüdke ka päeval aeg-ajalt pikali heita ja jalad kõrgemale tõsta ning tehke minutit enne magamaminekut sooja jalavanni, lisades võimaluse korral veele ravisoolasid. Mida teha, kui jalga on ikkagi löönud kramp? Esiteks võib mõjutada lihast tugeva ärritaja, näiteks valuga.\nSeda meetodit tunnevad hästi ujujad, kes võtavad mõnikord kaasa nõela, et kangestunud lihast torgata. Piisab ja jala tugevast näpistamisest. Teiseks võib fikseerida lihase painutusele vastupidises asendis.\nSääremarja kakspealihas painutab põlve ja pöida. Kui ajate põlve ja pöia järsku sirgeks, annab kramp mõnikord järele.\nHeitke selili, tõstke sirged jalad üles, nii et kannad "vaatavad" lakke, ja venitage mõne sekundi vältel varbaid enda poole tõmmates säärelihast. Samasuguse efekti saate, kui tõmbate istudes varbaid kätega enda poole või seisate krampis jala kannal. Mõnikord aitab juba seegi, kui tõusete voodist ja kõnnite natuke aega mööda tuba. See võib alata märkamatult ja areneda tasapisi, aga võib samas mõne nädala jooksul ägeneda täiesti tervel inimesel.\nArstid ei oska seniajani vastata küsimusele, mis seda tekitab. Nad kahtlustavad põhjusena haigusjärgseid tüsistusi, pärilikkust või koguni tundmatut viirust. Kahjustatud liigesed tursuvad, suurenevad ja deformeeruvad ning on liigutades ja katsudes valusad. Enamasti jäävad liigesed haigeks paralleelselt: mõlema randme- põlve- pöia- ja sõrmelüliliigesed. Artriidiravi on keerukas ega anna kaugeltki alati soovitud tulemusi. Arstid kirjutavad tavaliselt välja valuvaigisteid ja põletikuvastaseid ravimeid, ent paraku on neil kõigil ka oma vastunäidustused ja kõrvalmõjud.\nEnamik inimesi ei tea, et abi võib leida tavalistest toiduainetest. Alustagem värskest ingverist. Artriidihaigetel on soovitav lisada iga päev toidule pisut rohkem kui 60 g riivitud ingverijuurt. Enamikul juhtudel kaob valu siis nagu võluväel, sest selles taimes leidub kahte bioloogilist aktiivset ainet, mis aitavad jagu saada valu põhjustajast - liigesepõletikust. Kasulik on valus ja kriimustuste liigesed pipar - olgu siis must või punane, sest aktiviseerib vereringet, turgutab immuunsüsteemi ja aitab väljutada shlakke.\nPeale selle sisaldab pipar looduslikke valuvaigisteid. Üks vägevamaid tervendajaid on küüslauk. India ravitsejad kinnitavad tuhandeaastastele kogemustele tuginedes, et kui süüa päevas toore küüslaugu küünt, püsivad liigesed terved. Teadlaste arvates peitub küüslaugu jõud selles, et ta valus ja kriimustuste liigesed suuteline blokeerima prostaglandiini - põletikku tekitavat keemilist ainet, mida toodetakse kahjustatud kudedes.\nSuurepärane artriidivastane vahend on ka õunaäädikas. See sisaldab palju kaaliumi, mis aitab lahustada kahjustatud liigestes moodustuvaid ja põletikku tekitavaid happekristalle. Lisame loetelule veel ühe lihtsa vahendi - mineraalvee. See toimib võidena: kui liigestes on vähe vedelikku, on neid valus kõverdada. Jooge päevas vähemalt kaks liitrit vett, et teie liigesed saaksid vabalt liikuda. Termosesse pannakse 4 spl ürti, valatakse peale liiter keeva vett, lastakse öö läbi tõmbuda, keedetakse hommikul 10 minutit ja juuakse 3 korda päevas pool klaasi.\nRaseduse korral tuleks sellest vahendist loobuda. Ola liigesed voi lihased pohjustavad ravi äädikalahusega võib teha kahjustatud liigestele soojendavaid kompresse, segades poole liitri vee hulka supilusikatäie äädikat või teelusikatäie äädikaessentsi. Kastke linane käterätt lahusesse, väänake veidi tahedamaks, mähkige haige koha ümber, pange peale veel villane rätik, hoidke nii tundi ja peske siis äädikane koht puhtaks.\nHaigus areneb pikkamisi. Luudes ja liigestes tekkivate muudatustega kaasnevad põletikulised protsessid; muutuvad nende ehitus ja talitlus. Krooniline podagra võib aeg-ajalt ägeneda.\nValu ründab haiget peamiselt öösel ja on võrdlemisi valus ja kriimustuste liigesed. Haige koht punetab ja kuumab, liiges on tursunud ja hell. Kehatemperatuur võib tõusta 38 kraadini ja püsida päeva.\nSoovitav on hakata taimetoitlaseks. Kasulik on süüa tikreid, metsmaasikaid ja sidruneid. Podagra koduseks raviks on rahvameditsiinil sissevõtmiseks ja pealemäärimiseks välja pakkuda terve hulk vahendeid. Esimesel päeval saab haige ühe mesilasepiste, teisel kaks ja nii edasi kuni üheksanda päevani.\nTeine ravikuur kestab 1,5 kuud ning selle ajaga saab haige umbes mesilase mürgi.\nMõned ravitsejad on soovitanud ajada g värsket magedat võid keema, eemaldada vahu, lisada tulelt võetud võile g piiritust ja panna põlema, et alkohol aurustuks. Saadud seguga tuleb määrida lõkke, kamina või ahju juures istudes haigeid liigeseid. Pidavat olema väga mõjus rohi.


Saaremaa alistas Bigbank Tartu ja tõusis Credit24 Meistriliiga liidriks - Eesti Võrkpalli Liit\nSaaremaa meeskond ja peatreener Urmas Tali. Foto: Irina Mägi\nTäna toimus Credit24 Meistriliigas põnevusmäng, kui Kuressaares läksid vastamisi liigatabeli kaks esimest meeskonda - tiitlikaitsja Saaremaa Võrkpalliklubi ning senine tabeliliider Bigbank Tartu. 3:1 (26:24, 23:25, 25:22, 25:21) võidu võttis Saaremaa meeskond, tõustes ühtlasi ise liidrikohale.\nLiigatabelis on Saaremaal nüüd 48 punkti, Tartul teisena 47 punkti, kolmas on 43 punktiga RTU/Robežsardze. Saaremaa jaoks oli tegu põhiturniiri viimase kohtumisega, Tartu klubi lõpetab põhiturniiri järgmisel nädalavahetusel TalTechi vastu ning seejärel saab selgeks ka põhiturniiri võitja.\nTäna oli võitjate edukaim 13 punkti (+4) toonud Siim Põlluäär, 12 silma jäi nii Harri Palmari kui Helar Jala arvele. Saaremaa vastuvõtt oli 39%, rünnak 45%, blokipunkte saadi 12 (Palmarilt 5 sulustamist) ja servil löödi 8 ässa ning eksiti samuti 8 servil. Bigbanki resultatiivseimaks kerkisid Jan Helenius ja Hindrek Pulk, kes mõlemad tõid 16 punkti (efektiivsus vastavalt +6 ja +2). Bigbanki vastuvõtt oli 40%, rünnak 49%, blokist saadi 12 punkti ja servil löödi 3 ässa ja 22 viga.\nSuurt rolli mängisid Saaremaa edus vahetused, hästi sekkusid kolmandas geimis nii sidemängija Lukasz Makowski kui diagonaalründaja Samuel Boehm (tõi 11 punkti). Saaremaa meeskonna diagonaalründaja Siim Põlluäär tunnustas samuti meeskonnakaaslasi: "Viimases geimis oli küll tunne, et läheb käest ära, aga Tartu mäng lagunes täielikult ja õnneks saime selle kätte. Väga hästi tulid kõik vahetusest sisse meil täna."\nVaata mängu täispikkuses.\n3:1 (26:24, 23:25, 25:22, 25:21)\nSaaremaa alistas Bigbank Tartu ja tõusis Credit24 Meistriliiga liidriks


Teadlane, mõtleja, kunstnik - Apollo\nTeadlane, mõtleja, kunstnik\nLjudmila Šapošnikova (Autor)\nNikolai Roerich (1874–1947) oli ainulaadne isiksus: suur kunstnik, originaalne mõtleja, mitmekülgne teadlane, väsimatu rändur, uurija ja planeedi mastaabis ühiskonnategelane, kelle tohutu suurt tähendust maailmakultuuri jaoks pole veel täiel määral mõistetud.\nRoerich, kelle mitmekülgne talent on võrreldav renessansiajastu suurvaimudega, oli väljapaistev ajaloolane, arheoloog ja etnograaf. Tema positsioon ajaloolasena lähtus kosmilise reaalsuse filosoofiast, uuest kosmilisest maailmavaatest. Seetõttu olid tema mitmed kunstiteosed omas ajas, ja miks mitte ka tulevikuks, prohvetliku iseloomuga.\nRoerichite ajalooline Sise-Aasia ekspeditsioon, Urusvati Uurimisinstituudi loomine, Roerichi nime kandev kultuuriväärtuste kaitse Pakt – need on vaid üksikud eredad tähised selle mitmekülgse inimese eluteel.\nRaamatus on palju värvilisi reprosid Roerichi erinevate perioodide kunstiteostest – hoiatavaid, prohvetlikke, mõtlemapanevaid, hingeliigutavalt kauneid …\nAutor: Ljudmila Šapošnikova\nKirjastus: Eesti Roerichi Selts MTÜ\nTõlkinud: Milvi Aasaru\nIllustreerinud: N. Roerichi ja S. Roerichi teoste reprod


Vinni Tammed peatas Simuna Ivaxi pika võidujada - Lääne-Virumaa Kossuliiga\nVinni Tammed peatas Simuna Ivaxi pika võidujada\nEsiliiga Ilves Transport Simuna Ivax Vinni Tammed\nEsiliiga teises ringis seni kaotuseta püsinud Simun Ivax teenis nädalavahetusel juurde võidu ja kaotuse, kui esmalt alistati suurelt Ilves Transport 99:64 ning päev hiljem vannuti tulises lahingus Vinni Tammedele alla 75:72.\nIlves Transpordi vastu tegi Ivax sotid selgeks juba avaperioodiga, mis kallutati kaugvisete toel enda kasuks 31:16. Teisel veerandajal aktiviseerus ka Väike-Maarja meeskond, kes teenis kümne minuti jooksul koguni 26(!) vabaviset ning vähendas poolajaks vahe 46:40-le.\nKolmandal veerandajal lükkas Simuna uue käigu sisse ning 30:11 paremusega kasvatati viimaseks veerandajaks eduseis juba 25-punktiliseks (76:41) ning lõpptulemuseks vormistati 99:64 seljavõit.\nÜhtlaselt tegutsenud Ivaxi parimana tõi Erkki Sillamaa 20 punkti, Eerik Sillamaa ja Virmo Tammemägi lisasid 19 punkti. Kaotajate resultatiivsemateks kerkisid Ants Rouhijainen ning vigastusest taastunud Rivo Täheste, kes viskasid vastavalt 18 ja 17 punkti.\nVigastuspausilt naasnud Rivo Täheste oma meeskonda võidule tüürida ei suutnud (foto: Ain Liiva)\nSimuna meeskonnal pikka puhkeaega ei olnud, sest juba päev hiljem astuti võõrsil väljakule SK Vinni Tammede vastu. Vaid seitsme mängijaga Vinni meeskond haaras mängu alguses initsiatiivi ning võitis esimese veerandaja 24:20. Teise perioodi alguses õnnestus külalistel teha 9:0 spurt, mille tulemusel omakorda 29:24 juhtima pääseti. Edu siiski kaua nautida ei saadud, sest kodumeeskond võttis ohjad taas enda kätte ning võitis esimese poolaja 46:39.\nVinni meeskond suutis asjade käiku kontrollida ka kolmandal veerandajal, kui seitsmendal minutil juhiti 55:46. Järgnevad kolm minutit kuulusid aga külalistele, kes viskasid 10 vastuseta punkti, mis viis nad viimaseks veerandajaks 56:55 juhtima. Kohtumise lõpp möödus punkt-punkti heitluses, kus mõnepunktiline edu oli kodumeeskonnal. Viimasel minutil jõudis Ivax vaid punkti (73:72) kaugusele, kuid viimane sõna jäi siiski kodumeeskonnale, kes Erik Kaasiku vabavisetest väärt võidu teenis.\nTänu võidule on Vinni Tammed voor enne põhiturniiri lõppu 12 võidu ja 7 kaotusega neljandal kohal. Nii Simuna Ivax kui Ilves Transport on kogunud 11 võitu ja 8 kaotust, sama saldo on kirjas ka JaKon Ehitus/Tapa meeskonnal.\n← Võit Aaspere üle kindlustas Sõmerule põhiturniiri teise koha\nEELVAADE: kas RLV Massive maksab RSK Tarvale karika poolfinaali eest kätte? →


Robert Bryndza “Nine Elmsi mõrvar” – Lugemiselamused\nRobert Bryndza “Nine Elmsi mõrvar”\nRobert Bryndza on briti kirjanik, kelle sulest on varem ilmunud ülimenukas kuueosaline „Peainspektor Erika Fosteri krimipõnevike“ sari, mille avaraamat on rohkem kui 40sse keelde tõlgitud „Tüdruk jääs“. Need raamatud on väga populaarsed ka eesti lugejate seas. „Nine Elmsi mõrvar“ on aga tema päris uue sarja esimene romaan.\nUue sarja peategelane on eradetektiiv Kate Marshall. Lugu algab viieteistkümne aasta taguse looga, kus Kate oli veel noor politseiuurija. Tal õnnestus püüda kinni sarimõrvar, keda meedia nimetas Nine Elmsi inimsööjaks. Tegemist oli isikuga, keda ta hästi tundis ja kellega ta lähemalt suhtles. Kahjuks tuleb see seos välja ja mõjub Kate’i mainele hävitavalt. Nii tõmbub ta politseitööst tagasi ja asub tööle hoopis õppejõuna ühes Inglismaa rannikuäärses ülikoolis. Peagi aga selgub, et tegutsema on asunud uus tapja, kes tundub kopeerivat aastatetaguse inimsööja mõrvu. Kuna Kate ise pole juhtunust kaugeltki üle saanud, ei suuda ta nüüdki uurimisest kõrvale hoida – eriti veel pärast seda, kui tema poole pöördub üks ahastuses isa, kelle tütar juba kakskümmend aastat tagasi kaduma läks ja kes on veendunud, et selle juhtumi taga on just selle tolleaegse inimsööja tegu. Kate ja tema abiline Tristan asuvad tegutsema ning päevavalgele tuleb nii mõndagi kõhedusttekitavat.\nRomaan on väga põnev, edeneb kiires ja ladusas tempos. Peategelane Kate on sümpaatne karakter, kellele on lihtne kaasa elada. Nüüd siis saab huviga ootama jääda sarja järgmist raamatut.\n← Raul Oreškin „Minu Peipsiveer: unes ja ilmsi“\nErling Kagge “Kõnni. Üks samm korraga” →


DJ-ankeet: Abramova | Müürileht\nKuigi enim vast peosarja ЖЕНЩИНА ühe poolena tuntud Abramovat kuuleb üha tihedamini mängimas ka suuremaid masse mahutavatel pidudel, on ta juured üsna tugevalt sügaval underground’i pimeduses. „Abramova on ennast leidnud! Kui ta puldi taga seisab, siis on tunda, et ta on omas nahas. See, millise hasardiga ja kui püüdlikult ta plaate mängib ning kui nauditav see ta jaoks on, vot see on tõesti inspireeriv. Üks asi, mis mul temaga seoses meelest ei lähe, on ajast, mil me esimest korda ASUMis mängisime. Mäletan, kuidas vaatasin sel ajal Abramova tagumikku, kui ta tantsides plaate keerutas, ja mõtlesin, et kahju, et see meie peo visuaal pole – nägi väga professionaalne välja,” iseloomustab Abramovat ЖЕНЩИНА kaasvõitleja ja sõbranna Eleonora Šljanda.\nAbramova. Foto: Aleksander Kelpman\nDebüüt: Endised kooli- ja klassikaaslased on korraldanud paar aastat augustikuus Kehra lähistel sellist festivali nagu Kühvel. Esimesed aastad hoidsid nad seda kinnisena, olidki umbes kümnekesi omaette, kuid 2015. aastal otsustasid nad sinna veidi rohkem inimesi kutsuda. Too suvi olin juba flirtinud veidi mõttega, et võiks DJnduses kätt proovida. Viimasel hetkel rongi peale minnes pistsingi endale võõrad CDd kotti, aimates enam-vähem, mis tümm nende peal olla võiks. Sõber seisis terve aja kõrval ja näitas, kus CD-mängija peal play-nupp asub… Ma ei kujuta ette, mida ma mõtlesin, et lähen pulti nii, et ei teagi midagi, aga kuskilt tuli alustada.\nMuusikas oluline: Sümbioos.\nMuusikas ebaoluline: Reeglid.\nMida mängin: Seda, mis parajasti õige tundub.\nEredaimad mängumälestused: Esimesed korrad äftekatel, kui õppisin vinüüliga miksima. Iga kord kui tundus, et on paigas, keerasin ümber, käed püsti, suu naerul, otsides sõpradelt heakskiitu. Millegipärast tunnen end vabamalt võõra publiku kui sõprade ees. Seepärast oli ka möödunud suve Kumu ÖÖ äftekas Punases Majas Heleniga (Tammemäe – toim.) mängides midagi vahvat. Ja pärast igat plaadikeerutamist minu Audi90 peo kõrvaljuhiga toimuvad peas huvitavad asjad. Muidu hindan kõiki mängukordi väga, kuna puuduvad kodused harjutamisvõimalused.\nLugu, mida mängiksin oma parima sõbra pulmas: The Cure „Lullaby”.\nKoht, kus tahaksin kindlasti mängida: Panorama Bar.\nGuilty pleasure: Lääge popp. Näiteks Wham!-i „Last Christmas”.\nAlt üles vaatan…: Sõpradele.\nMood II Swing „Move Me”\nIndigo ft. Joy Malcolm „Fly to the Moon” (The Mood II Swing Sentinal Dub)\nSarah Washington „Everything” (Mood II Swing Club Mix)\nCrustation „Flame” (Mood II Swing Borderline Insanity Dub Mix)\nMoodymann „I Like to Know”\nRicardo Villalobos „Untitled”\nDeepChord Presents Echospace „BCN Dub”\nGrant Nelson „In My Soul”\nJaymz Nylon „Yemaya”\nTehnilist: Eestis on tase veel päris madal – arusaadav, et kvaliteetne tehnika ongi veidi kallim, aga siis on küsimus selles, et mis on olulisem, kas lihtsalt terve küla kokku ajada ja end õudse müra saatel segaseks juua või säilitada võimalus ka muusika nautimiseks. Kuid asi pole ainult kvaliteetses tehnikas, vaid ka selles, millisesse ruumi see paigutada ja kuidas. Milleks toppida Funktion-One kilukarpi? Mitte kuskil Eestis ei kõla techno nii, nagu see kõlab nt Berghainis, mis on ehitatud üles selle mõttega, et seal kõlaks just techno sajaprotsendiliselt. Kõik on läbi mõeldud ja kõigega on arvestatud, sellepärast asi ka töötab. Soovitan ka kõigil hakkajatel võimalikult kiiresti käsi vinüüli külge panna. Tean, et siiamaani arvatakse, et YouTube’i rip’e on OK esitada, mis on kurb.\nLõppsõna: Free your mind and the rest will follow.\nPeol IN I OUT kohtuvad silent disco ja etenduskunst\nIN I OUT on Vaba Lava kuraatoriprogrammis etenduvate lavastuste järgne sündmus, mis sisaldab mitut osa: klassikalist esietenduse pidu ning etenduskunstnike performance’eid nii laval kui ka publiku seas. Laupäeval, 14. jaanuaril toimuva IN I OUTi teeb eriliseks silent disco formaat, kus peolised saavad tantsida, kuulates muusikat läbi juhtmevabade kõrvaklappide.


Ice peak kevad/sügispüksid 164pik (133490264) - Osta.ee\nPikad püksid (1285)\nIce peak kevad/sügispüksid 164pik\nEseme ID: 133490264\n7 päeva 22 tundi L 29.02.2020 10:15:00\nEseme ID: 133490264 Seisukord: kasutatud\nKantud väga vähe! Külje peal üleval helkur ja allääred õige pisut kulunud, muidu kõik ok.\nhargmiku kõrgus 24cm\nKorralikud 30/32 s.Oliver Skinny teksad/püksid\nNõugogude naise lisaleht.\nPüksid 98 cm pikkusele neiule\nICEPEAK vabaaja püksid 164cm.\nILUS PÜKSID, suurus XXXL\nUUED! F&F SLIM ILUSAD PÜKSID 40/L/UK12


FOTOD: Haapsalu põhikool võitis koolide saalijalgpalliturniiri - Läänlane.ee\nBy Ivar Soopan on 15. jaan. 2017 Kommentaare pole\nPärast pikka talvevaheaega hakkasid Läänemaa koolid kolmanda õppeveerandi esimesel nädalal kohe sportima. Esimeseks võistluseks uuel kalendriaastal oli Haapsalus 7.-9. klasside Läänemaa Koolispordi Liidu saalijalgpalliturniir.\nTurniirist võttis osa kaheksa võistkonda. Esimest korda selgitati koolide saalijalgpalli võitjad välja futsali palliga mängides. See on pall, mida kasutatakse saalijalgpallis. Tegelikult on olemas eraldi spordiala – futsal.\nMängu futsali palliga muudab eriliseks see, et pall põrkab tavalisest jalgpallist oluliselt vähem ja seda on lihtsam “surmata”. Kuid näiteks söötmine futsali palliga nõuab lastelt kiiret ümberõppimist.\nKõik said hästi hakkama, peakohtunik Aavo Tomingase sõnul mängiti välja aegade kõige pingelisem 7.-9. klasside saaliturniir. “Kuigi poolfinaalidesse said alagruppide kaks paremat, oleks võinud vabalt finaalis mängida ka võistkonnad, kes lõpuks selgitasid välja viienda koha.” Tõsi see on, turniiril oli palju viike ja nappe, üheväravalisi skoore.\nPoolfinaalidesse pääsesid kaks põhikooli ja kaks gümnaasiumi\nEsimesest alagrupist jõudsid kohamängudeni Haapsalu põhikooli I võistkond ja Ridala põhikool. Kusjuures teine edasipääseja selgus alagrupi viimases kohtumises Ridala ja Taebla vahel.\nHaapsalu põhikool oli edasipääsu juba kahe võidu ja viigiga lunastanud. Taebla vajas edasipääsuks võitu, Ridalale piisas viigist. Ja just viigiliselt see mäng ka lõppes. Taebla napilt kolmas.\nTeises alagrupis oli seis samuti pingeline. Siin tegid kaks paremat – Lihula ja Risti – omavahel viigi. Ja nemad olidki alagrupi kaks paremat. Kuid kes võidab alagrupi, see jäi viimase mängu, Risti ja Haapsalu põhikooli II võistkonna otsustada.\nRisti suutis võita nii, et edestas Lihulat väravatevahe võrdluses kõigest ühe värvaga. Seega Risti esimene, Lihula teine. Väga head mängu näidanud Palivere oli napilt kolmas.\nPoolfinaalide avavaatus oli ülimalt pingeline. Risti pääses 2:0 juhtima, kuid Ridala poisid näitasid sisu ja tulid viimase 2 minutiga kaotusseisust viigini. Finaalipääseja pidid selgitama penaltid.\nSiin olid siiski Risti poisid täpsemad ja sillutasid tee esikohakohtumisele. Teises poolfinaalis oli Haapsalu põhikool 3:0 üle Lihulast. Medalimängud võisid alata.\nSeitsmenda koha võitis Haapsalu põhikooli II võistkond, alistades 2:0 Oru kooli. Viienda koha teenis kogu turniiri sümpaatselt mänginud Palivere põhikool, alistades oma koduvalla naabergümnaasiumi Taebla 2:0.\nPronksikohtumises võitis Lihula gümnaasium Ridala põhikooli 4:1. Haapsalu põhikooli I võistkond kullamängus aga Risti põhikooli 3:0.\nEsikolmikusse jõudsid samad koolid, kes õppeaasta alguses õuejalgpalli meistrivõistlustel. Sügisese kuldmedali vahetas pronksmedali vastu Lihula gümnaasium ja sügisese pronksmedali kuldas üle Haapsalu põhikool. Risti põhikool oli hõbedasel kohal ka sügisel.\n1. Haapsalu põhikool, I võistkond: Markus Mursal, Kaspar Kariste, Demis Teral, Keven Kirs, Sven Makienko, Karel Kängsepp, Andremar Lembergs, õpetaja Erkki Lass.\n2. Risti põhikool, õpetaja Ulrika Tülp.\n3. Lihula gümnaasium, treener Jaanus Getreu.\n4. Ridala põhikool, õpetaja Pille Raudsepp.\n5. Palivere põhikool, õpetaja Väino Munskind.\n6. Taebla gümnaasium, õpetaja Enn Kerge.\n7. Haapsalu põhikool II võistkond, õpetaja Erkki Lass.\n8. Oru kool, õpetaja Renno Silde.\nFOTOD: Haapsalu põhikool võitis koolide saalijalgpalliturniiri added by Ivar Soopan on 15. jaan. 2017


HY1001 madala profiiliga elektriline tõstelaud - Iliftequip.com\nMadala profiiliga elektriline tõstelaud on suure platvormiga raskeveokite disain. See on mõeldud madala asendi tõstmiseks. Selle madala profiiliga tõstelaua lauad võivad saavutada madala kinnise kõrguse, välistades vajaduse šahti paigaldada. Seal on 24 V juhtimiskast koos üles ja alla nupuga ja hädaolukorraga. Lisaks on välimine toiteplokk varustatud ülekoormamise kaitseklapiga ja kompenseeritud vooluventiiliga madalama kiiruse juhtimiseks. Madala profiiliga elektritõstelaud tagab, et operaatorid töötavad õigel töökõrgusel ja vastavad asjakohastele töötervishoiu ja tööohutuse eeskirjadele. Kasutab kuni 1000kg raskuste tõstmiseks 3-faasilist toiteallikat.\nSee eriti madala konstruktsiooniga madala kõrgusega käärtõstuk suletud platvormiga ei vaja šahti paigaldamist, see säästab palju tööd. Põhjuseks on pikk rull-kaldtee, mis võimaldab täiskoormaga kaubaaluste tõstjaid - või transpordivahendeid - teisaldada või otse platvormi siledale terasplaadile juhtida. Veel üks kasulik omadus on jäik alusplaat, millele käärimehhanism on paigaldatud. See aitab kaitsta põrandapinda ja jooksvaid rulle, tagades samal ajal löögivaba tõste ja tagades parema stabiilsuse.\nMadala profiiliga tõstelaual on mudelid HY1001, HY1002, HY1003, HY1004, HY1005, HY1501, HY1502, HY1503, HY2001, HY2002\ni-lift nr 1312801 1312802 1312803 1312804 1312805 1312806 1312807 1312808 1312809 1312810\nMudel HY1001 HY1002 HY1003 HY1004 HY1005 HY1501 HY1502 HY1503 HY2001 HY2002\nMahutavus kg (naela) 1000(2200) 1500(3300) 2000(4400)\nPlatvormi suurus (L * W) mm (tollides) 1450*1140 1600*1140 1450*800 1600*800 1600*1000 1600*800 1600*1000 1600*1200 1600*1200 1600*1000\nMin Kõrgus mm (tollides) 85(3.3) 105(4.1)\nMax.kõrgus mm (tollides) 860(33.9) 870(34.3)\nStroke mm (tollides) 775(30.5)\nTõsteaeg (teine) 25 30 35\nToitepakett 380 V / 50 Hz, vahelduvvool 0,75 kW 380 V / 50 HZ, vahelduvvool 1,5 kW 380 V / 50 HZ, vahelduvvool 2,2 kW\nNeto kaal kg (naela) 357(785.4) 364(800.8) 326(717.2) 332(730.4) 352(774.4) 367(807.4) 401(882.2) 415(913) 419(921.8) 405(891)\nMadala profiiliga elektritõstelaua omadused\n▲ Suurema platvormiga raskeveokite disain\n▲ Need lauad saavutavad madala kinnise kõrguse, välistades vajaduse šahti paigaldada.\n▲ Need on toodetud vastavalt kõigile Euroopa ohutusstandarditele, sealhulgas EN 1570: 1999.\nPe Pjedestaali ja juhtnuppudega kaugjuhtimispult, IP54 kaitse.\n▲ Ülemine platvorm on varustatud ohutuspiirdega, et takistada laskumist takistustega kokkupuutel.\n▲ 24 V juhtimispult nuppudega ÜLES ja ALLA ning hädaseiskamisseade.\n▲ Väline toiteplokk, mis on varustatud ülekoormamise kaitseklapiga ja kompenseeritud vooluventiiliga madalama kiiruse juhtimiseks. Toiteallikad on vahelduvvoolu 380V / 50Hz / 3faasid.\n▲ Vooliku purunemise kaitseklapp, et peatada tõstelaua langetamine vooliku purunemise korral.\n▲ Tõstelaua käsitsemise ja paigaldamise hõlbustamiseks eemaldatavad tõsteaasad.\n▲ Pöördpunktide õlivabad puksid.\n▲ Laadimisramp on standardvarustus.


2017 aasta ,,Kevadnäitus” Tallinna Läänemere Lasteaias > Tallinn\n2017 aasta ,,Kevadnä...\n2017 aasta ,,Kevadnäitus” Tallinna Läänemere Lasteaias\nMaikuu esimesel nädalal avati Tallinna Läänemere Lasteaias näitus Midrimaa Huvikooli kunstiringi laste töödest. Kunstiringi lapsi juhendab juba kaheksandat aastat Hedi Saar, kes on ka II kooliks valmistuva rühma õpetaja ning Läänemere Lasteaias töötanud 13 aastat.\nNäitusele koondatud tööde teemad on inspireeritud kevadistest tähtpäevadest – ülestõusmispühad, kevadpühad ja emadepäev, aga samuti loodusest ja laste endi loovusest. Lapsed on õpetaja Hedi käe all õppinud erinevaid tehnikaid - söejoonistust, veekindla markeri miksimist vesivärviga, kriitide ja õlipastellide kasutamist, habemeajamisvahu, pva liimi ja toiduvärvi kombineerimist. Palju kasutatakse kunstitegevustes lastega erinevaid tarbeesemeid ja jääkmaterjale, nagu vatipadjad, papptaldrikud, topsid, jäätisepulgad, aga samuti litrid, kangad, vill , templid, kujurlõikurid. Kord kuus toimuvad meisterdamise tunnid, kus on tehtud keraamikat, portselani maali, siidi maali ja kanga trükki.\nÕpetaja Hedil jätkub uusi ja põnevaid ideid, mida lastega koos teha. Seda võib näha ka kunstitegevustes oma rühmas – laste tööde väljapanek on alati rikkalik ja mitmekesine.\nEsmaspäeval 8. mail tehti märgviltimistehnikas seepe. Selle tehnika vahendite arsenalis on väiksem pesukauss, pesuseep, soe vesi ja villaloor. Töö käigus tekkis ohtralt ka seebivahtu, mistõttu oli tegevus lastele eriti meeltmööda. Kõigepealt mähiti pesuseebid korralikult villaloori sisse, siis kasteti seebid sooja vette ja hakati ettevaatlikult käte vahel villa vanutama seebi ümber, töö lõpptulemusena valmisid vahvad erivärvilised praktilised pesuvahendid.\nMidrimaa Huvikooli kunstiringis õpib Hedi käe all 16 last, nendest 4 last on tema enda rühmast. Kõiki neid ühendab ja innustab koos käima sügavam huvi kunsti vastu.