Ring on ummikus sõrmega kinni? 5 viisi, mis töötavad! - Uus lastekeskus - Perekonnaelu - 2019\nKuidas saada tursunud sõrme rõngast välja, on üsna keeruline, kuid ülesande täitmiseks on kindlasti kindel ebamugavustunne ja pühendumus. Ideaaljuhul soovitavad tervishoiuteenuse osutajad ringi eemaldamise protsessi edasi lükata, kuni turse on langenud (nii kaua, kui sõrme värvus ei muutu, kui sinakas, tuhavärviline või lillakas nahavärv, mis võib viidata halbale vereringele). Siiski, kui olete näinud sõrme mõõduka intensiivsusega vigastusi, peaksite pöörduma arsti poole, sest põletikuline turse, mis on lisaks konjugatsioonile, võib tekitada ka veritsust, mis veelgi kahjustab vereringet, mis viib lõpuks kudede püsivale kahjustamisele.\nTeistel juhtudel, kui rõngas on paistunud sõrmedesse vigastamata, võite kasutada mõningaid koduseid abinõusid rõnga eemaldamiseks, kuid on äärmiselt soovitatav vältida eemaldamisprotsessi, kui sõrm on sinakas või lilla ja olukordades, kus sõrm on on tuim.\nKuidas saada rõngas pundunud sõrmest välja\nPöördunud sõrme rõnga eemaldamine võib võtta aega ja teil võib tekkida vajadus kasutada rohkem kui ühte meetodit, kuna puudub raske ja kiire reegel, kuid peamine eelis seisneb selles, et spetsiaalseid vahendeid või seadmeid pole vaja. Olukorras, kus on vaja spetsiaalset varustust, peaks rõnga eemaldamist proovima koolitatud tervishoiutöötaja.\n1. Püüdke vähendada naha turset\nKõigepealt tuleb astuda meetmeid turse vähendamiseks. Seda saab teha lindi, kreemide või õli hõõrumise ja keemilise gaasiga pihustamise teel. Siin on, kuidas sõrme paistetust saab lihtsate parandusmeetmete abil vähendada:\nSuurendage oma vee tarbimist ja piirake soola allaneelamist\nSõrme paistetus on hommikul tugevam, mistõttu ideaaljuhul alustada eemaldamisprotsessi hilisel pärastlõunal või õhtul\nNormaalse vereringe ja veenide tagasipöördumise hõlbustamiseks kasutage gravitatsiooni vastureaktsiooni. Hoidke kätt kõrgendatud asendis (ideaalis üle südame). See vähendab oluliselt turset. Sellele järgneb sõrmede leotamine külmas vees (või isegi mõne minuti jooksul jäävees vannis). Külm vesi põhjustab vaso-kitsenemist (veresoonte ahenemist), mis peaaegu kohe vähendab turset.\n2. Määrige oma sõrme\nKuigi turse vähenemine on küllaltki kasulik, saate ka eemaldamise hõlbustamiseks lisada veidi määrimist. Määrimine vähendab koorimise, punetuse, ebamugavuse ja täiendava turse riski. Parimad sobivad võimalused on ained nagu toiduõli, või, vaseliin, seep või hea niisutav kreem. Võite kasutada ka hemorroidide kreemi (mis on eriti kasulik põletiku vähendamiseks).\nKandke rohkelt määrdeainet ja liigutage ringi õrnalt ringi. Te võite tunda väikest survet või ebamugavust, kuid vähese püsivusega saab rõnga edukalt eemaldada. Ärge püüdke rõngast edasi lükata ega lükata.\n3. Proovige klaasipuhastit\nKui räägitakse, kuidas tursunud sõrme maha võtta, kasutades kaubanduslikke klaasipuhastusvahendeid (nagu Windex), on lisaks sellele, et rõnga eemaldamine vähendab kriimustuste, tüvede või märgistuste ohtu nahal või ehtel. Enne eemaldamist veenduge, et klaasipuhasti pritsitakse kogu sõrme õigesti.\n4. Kasutage hambaõmblust või lindi\nHammaste hambaniit on veel üks tõhus vahend, mis võib vajada veidi täpsemat täpsust ja kannatlikkust. Meetod on lihtne ja nõuab, et hammaste lõng jääb ühte otsa oma rõnga alla. Nüüd võtke kahjumi teine ots ja keerake see õrnalt sõrme ümber. See tekitab pisut surunõude kleebitud rõnga jaoks. Kui te ringi liigutades kaotate sõrme ümber ümbritsetud hammasrihma, siis ärge unustage, et tihe kitsenemine võib kahjustada sõrme vereringet. Kui teie rõngas jõuab sõrmenukkude punktini, peaks see vähe pingutama. Te saate kasutada ka hambalõike asemel linti. Siin on teie abi videoesitlus:\n5. Kasutage hapniku maskiga rihma\nRõngast saab eemaldada ka elastse panga abil (hapniku maskist või muust allikast). Protseduur sarnaneb hambahambaprotseduuriga. Siin on video tutvustus:\nKangete rõngaste jaoks\nSee parandusmeetod hõlmab mitmeid meetodeid, mida kasutatakse täielikult, kuni rõngas tuleb välja. Järgige sammu protseduuri:\nPange lint lihtsalt oma rõnga alla ja jätke see 30 minutiks sisse\nNüüd leotage käsi jääkülmas vees 15 minutiks (parimate tulemuste saavutamiseks hoidke käed südame taseme kohal)\nNüüd võtke lint välja ja pihustage aknapesur õrnalt sõrmele ja kasutage õrnalt tõmmates ja keerates ringikujulise rõnga eemaldamiseks.\nMilliseid ettevaatusabinõusid tuleb arvestada?\nKuidas saada paistetust sõrmest maha? Siin on mõned ettevaatusabinõud, mida tuleb arvestada, kui üritate rõngast eemaldada paistes sõrmest.\nÄrge kunagi püüdke kleepunud rõngast jõuliselt eemaldada, sest see võib moonutada rõnga kuju ja muuta selle eemaldamise veelgi raskemaks\nKui teil tekib sõrmega tugev valu või mõõdukas surve, ärge püüdke eemaldada ja valida professionaalset abi\nOlukordades, kus kahtlustate sõrme murdumist või ümberpaigutamist, ärge kunagi püüdke eemaldatud rõngast eemaldada, sest see võib suurendada vigastuste ja kudede olulist kahjustamist.\nKui teil tekib kihelustunne, naha värvimuutus või tunnete kadumine sõrmega, võtke ühendust tervishoiutöötajaga, kes võib kasutada kinnitatud rõnga eemaldamiseks spetsiaalseid protseduure. Halvim stsenaarium, teie rõngas lõigatakse, et leevendada survet ja valu. Siiski võite kahjustatud või lõigatud rõnga parandamiseks alati juveliiriga ühendust võtta.\nCopyright 2019 \_ Lapsed atlanta \_ Ring on ummikus sõrmega kinni? 5 viisi, mis töötavad! - Uus lastekeskus


Keskraamatukogus saab kuulata luulemaratoni - Kõik\nRahvusvahelise luulepäeva tähistamiseks toimub kolmapäeval, 21. märtsil Tallinna Keskraamatukogus "Luulemaraton". Tänavune Luulemaraton on pühendatud Eesti folkloorile ja Eesti erinevate kultuuriruumide luuletajate luule tutvustamisele.\nKeskraamatukogus saab kuulata luulemaratoni\nLuulemaraton toimub Tallinna Keskraamatukogu peamajas (Estonia pst 8) ja võõrkeelse kirjanduse osakonnas (Liivalaia 40). Mõlemas raamatukogus korraldatakse lastele luulehommikud, kus luuletajad loevad luuletusi ja arutavad lastega koos loetu üle. Samuti toimuvad mõlemas raamatukogus luuletajate kohtumised noortega. Luulemaratoni õhtused kavad on meeleolekud – kõlab nii luule kui muusika.\nTallinna Keskraamatukogus (Estonia pst 8) Luulemaratoni kava:\nVõõrkeelse kirjanduse osakonna (Liivalaia 40) Luulemaratoni kava:\n17.30-17.40 USA luuletaja El Dären Clere esitab inglisekeelset luulet, mis on inspireeritud Eestis elamisest\n17.45-19.30 esinevad luule ja muusikaga Ljudmila Mesropjan ja Elmet Neumann


Kadifekaleli Çocuklar Da Yelken Yapacak | RayHaber | Raudtee | Maanteel | köisraudtee\nEsilehtTÜRKIYEEgeuse piirkond35 IzmirPurjetavad ka Kadifekaleli lapsed\n30 / 09 / 2019 Levent Elmastaş 35 Izmir, Egeuse piirkond, GENEL, HIGHWAY, TÜRKIYE 0\nka sametlapsed purjetavad\nIzmiri lahe festivali kolmas väljaanne, mille korraldas Izmir Metropolitan Municipality, jäi silma hingematvate võistluste ja värvikate piltidega. Festivali viimasel päeval võitjatele auhindu andnud suurlinna linnapea Tunç Soyer teatas, et nad kannavad mere ja purjetamise kirge linna taha.\nSel aastal kolmandat korda peetud İzmiri lahe festival tõi linlased mere äärde ja purjetati. İzmiri elanikud ja İzmirisse festivalile saabunud inimesed kogesid unustamatut visuaalset pidu, millele lisandus värviliste purjedega kaunistatud lahevaade. Pärast võistluste lõppu, kus osalesid umbes 400i sportlased Izmiri lahes, anti edukatele võistkondadele autasud eile õhtul ajaloolises gaasitehases korraldatud programmiga. Orkestritiim oli kogu trofee omanik, Arnes oli teine ja Arkas-MAT purjetamismeeskond kolmas. Võistluse eriauhinna võitis Cygnus purjetamine, mis koosneb kõigist naispurjetajatest, kellele võistleb İzmiri linnapea Tunç Soyer.\nTagumised read kohtuvad merega\nIzmir Soyeri linnapea ütles auhinnatseremoonial esinedes, et väga edukas organisatsioon on maha jäänud ja nad hakkavad seda festivali rahvusvahelise mõõtmega viima läbi alates järgmisest aastast. President Soyer, astutakse veel üks samm Kadifekaleni 15 oktoobrist pärit lastele mõeldud purjetamistegevuse rakendamiseks, nagu välja kuulutatud. Soyer teatas, et nad asutavad 10-iga lapsega purjetamisklubi ja ütles: „See klubi algab optimistist. Suur tänu hr Bernardile ja Arkasele. Nad määravad oma paadid ja treenerid. Soovin, et kõigist nendest lastest saaks purjetamistreener ja nad õpetaksid purjetamist lastele tagaosas. Abilinnapea Tunç Soyer tänas oma meeskonnakaaslasi, kes kõik olid naisratturid.\nKõik Izmiri jaoks ja purjetamiseks\nTürgi Sailing Federation President oma kõnes Ozlem Akdurak auhinnatseremooniale, Izmir ja merd purjetamine on võimalus linna, mille armastav president ütles, vaid päev ei 365 päeva, ütles ta kasvas lootust suunas tegelevad purjetamine rahva Ontario. Arkassi direktorite nõukogu aseesimees Bernard Arkas rõhutas, et president Tunç Soyeri samasuunaline mõtlemine erutas neid.\nMarmaray laevaõnnetused ja metrooprojektid sõitsid Ameerikasse! 24 / 02 / 2012 Marmaray ja metrooprojektide raames Yenikapis läbi viidud väljakaevamised on "laeva iidne kalmistu" äratanud teadusringkondade suurt huvi. Istanbuli ülikooli (RÜ) kirjade teaduskond, veealuste kultuuriliste varemete kaitseosakonna juhataja…\nAntalya purjetamise klubi on Konyaalti rannale väga hea 31 / 10 / 2018 Antalya metropoliitlinnapea Menderes Turel ütles, et alati on prioriteet Antalya, ütles, et ta näeb poliitikat kui teeninduse rada. President Tureli prioriteediks on kaotada nende huvid, kellel on Antalya Antalya teisel kohal poliitika\n3. İzmiri lahe festival algab purjetamisvõistlustega 28 / 09 / 2019 İzmiri lahe festival, mis astus tänavu kolmandat korda, algas värvikate piltidega. İzmir Metropolitani vallavanem Tunç Soyer esitas esimestest võistlustest esimese vile, mis lisas festivalile põnevust. Kogu meeskond on lihtsalt naised…\nTürgi Lapsed ja veteranide Den 7 70 karjääri Palandoken Ski Championship toimus 22 / 03 / 2013 Türgi Ski Foundation, Türgi poolt organiseeritavate Suusaliidu toetust 15-17 märtsil 2013 kuupäeva "Türgi Lapsed ja veteranide, 7 alates 70 Ski Championships Erzurum liitunud 16 sportlased piirkonna yapıldı.yarış et 450 sisse Palandoken. Iga ...\nLapsed lähevad köisraudteega kooli 22 / 01 / 2012 Ankara suurlinna vallavanem Melih Gokcek, AK partei Kecioreni ringkonna organisatsioon 4. Ta osales korralisel kongressil. Gökçek kirjutab oma siinses kõnes alla paljudele taotlustele, mis rahuldavad Keçiörenlileri öeldut. Türgi kõige ...\nTürgi Lapsed ja veteranide Den 7 70 karjääri Palandoken Ski Championship toimus\nYakutiyeli laste suusatamine hinnatakse seda tehes\nNad tahtsid sulgeda laste surma tee\nLapsed tähistasid 23i suusatamist aprilliks\nSuusakursus vaestele lastele


Opositsiooni heategevuskampaania kukkus läbi - Delfi\nOpositsiooni heategevuskampaania kukkus läbi\nKohtla-Järve opositsiooni algatusest koguda volikogu liikmete töötasu fondi, mis hakkaks toetama kohalikke algatusi ja heategevust, ei tulnud midagi välja.\nPeatselt pärast 2005. aasta kohalikke valimisi kehtestas Kohtla-Järve võimuliit saadikutele kord kuus istungitel osalemise eest ühe alampalgaga võrdse tasu. Opositsioonisaadikud protestisid teravalt selle vastu ja kogusid linnaelanikelt ka ligemale pool tuhat allkirja, millega nõuti sellise tasu maksmise lõpetamist, kirjutab Põhjarannik.\n"Meie seisukoht on, et saadikutööd tuleb teha ühiskondlikus korras," ütles tookord sotsiaaldemokraadist opositsionäär Eduard Odinets, kelle meelest oli selline tasu ühe istungitunni eest põhjendamatult suur.\nPeale Odinetsi teatasid veel neli opositsioonisaadikut - Voldemar Trumm, Sirje Jõemaa, Nikolai Petrovitš ja Erika Kruup -, et ei pea õigeks saadikutasu endale jätta, ja nad kavatsesid selle raha koguda heategevusfondi. Arvestuste kohaselt pidanuks nii kogunema 150 000 krooni aastas. Esimestel kuudel hakkaski raha plaanipäraselt tulema, ent peagi hakkas annnetajaid vähemaks jääma.\nEelmise aasta lõpuks oli fondi kogunenud ligikaudu 100 000 krooni. Raha jagamiseks oli kavas kuulutada välja konkurss. Nüüd oli Odinets sunnitud tõdema, et see ettevõtmine on ebaõnnestunud. Vahepeal Kiviõli linnapeaks saanud rahvaliitlane Voldemar Trumm oli sattunud pistiseafääri ja enne kohtu alla minekut võttis ta enda annetatud summad fondist välja.\nOdinetsi sõnul võib fondis olla veel mõnikümmend tuhat krooni, ent ka ta ise on loobunud selle toetamisest. "Üksinda ei ole mul mõtet seda teha," tõdes ta ja lisas, et on saadikutasu kasutanud näiteks meenete ostmiseks Järve gümnaasiumi lõpetajatele.


Uncategorized – alterego.ee\nMüügil on 150 erinevat tüüpi huuletubakat ning tänu pidevale uuendamisele võib olla raske leida soovitud snusi. Kõik sai alguse lahtise ja tumeda tootena 200 aastat tagasi. Huuletubaka areng on muutnud selle valgeks, portsjoniks ja miniportsjoniks. Kunagi «standard» olnud huuletubaka kangus on muutunud skaalaks 1-4 ning valida saab endale meelepärase kanguse järgi. Turule on lisandunud ka […]\nInimesed on aastatuhandeid söömas käinud väljaspool kodu, ostnud tänavamüüjalt kiiret snäkki või võtnud teeäärses võõrastemajas reisipausil kausitäie hautise ja pitsi mõdu jaoks.Läänes pärinevad enamik kaasaegse restorani varasemad versioonid Prantsusmaalt ja 18. sajandi Pariisis käivitati kulinaarne revolutsioon. Kuid üks varasemaid tõelise restoranikultuuri näiteid sai alguse 600 aastat varem ja poolenisti üle terve maailma. Raamatu “Dining Out: […]\nTallinna Restoranide Nädal toimub 11-17.03 2022. Tallinna Restoranide Nädala initsiaator on Eesti Restoranide Liit (ERL). Initsatiiv sai alguse kümme aastat tagasi kahe restoranipidaja algatusest, kes otsustasid, et on viimane aeg tutvustada Tallinna restoranide kõrget taset laiemale avalikkusele. Esimene Tallinna Restoranide Nädal toimus kui Tallinn oli Euroopa Kultuuripealinn, aastal 2011.Tallinna Restoranide Nädala eesmärk on tuua toidukultuuri […]


Apartments Florence Accademia Luxury Loft Florence Itaalia - Hotellide suurimad allahindlused\nvia degli Alfani, 61, Linnakeskus, Florence, Itaalia, 50122 - Vaata kaardil\n940 m ühistranspordini\nRohkem majutuskohast Apartments Florence Accademia Luxury Loft\nReisijatele, kes soovivad koguda linna Florence vaatamisväärsusi ja helisid, on Apartments Florence Accademia Luxury Loft ideaalne valik. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde.\nApartments Florence Accademia Luxury Loft pakub paljusid võimalusi, et rikastada sinu viibimist Florence. Hotell pakub küllusliku teenustepaketi, sealhulgas tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, WiFi , peretuba.\nKõigi majutuste tunnusjooneks on läbimõeldud valik mugavusi, et tagada külalistele võrratu mugavustunne. Hotelli vaba aja veetmisee võimalused tagavad, et sul ei tuleks siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu. Apartments Florence Accademia Luxury Loft on tark valik Florence reisijatele, pakkudes igal ajal lõõgastavat ja muretut peatuskohta.\nLe Cure rongijaam\nUffizi galerii - 870 m\nPonte Vecchio - 890 m\nPiazza del Duomo - 390 m\nPiazza della Signoria - 750 m\nGalleria dell’Accademia - 140 m\nSanta Croce basiilika - 800 m\nCuriosa Mente - 50 m\nMineral Shop - 60 m\nOpificio delle Pietre Dure - 80 m\nRotonda del Brunelleschi - 90 m\nIl Genio di Leonardo - 110 m\nOspedale degli Innocenti - 120 m\nPiazza della Santissima Annunziata - 120 m\nInnocents Haigla - 120 m\nLoggia dell'Ospedale San Matteo - 130 m\nPalume majutusasutusele Apartments Florence Accademia Luxury Loft teie eeldatav saabumisaeg ette teatada. Saate oma saabumise aja kirjutada broneeringu tegemisel erisoovide väljale või võtta majutusasutusega otse ühendust, kasutates selleks teie broneeringu kinnituses olevaid kontaktandmeid.


Tehniline värbamine: Kuidas värvata efektiivselt tehnilisi rolle? | TalentHub\nkandidaadikogemus, TalentHub, Värbamine\nAve IT värbamiskarjäär sai alguse 2017. aastal, mil ta saadeti oma tolleaegse organisatsiooni poolt sourcing summit konverentsile. Enne seda teadis ta ehk vaid nii palju, kui oli iseseisvalt teema kohta internetist otsinud. Kuid siis avanes tema ees süvitsi kogu värbamismaailm – tulemuseks võidud erinevatel mainekatel sourcing hackathon´idel.\nSeekordne podcast on tavapärasest ehk pisut tehnilisem ning arutame, mida tähendavad värbamisega tihedalt põimuvad mõisted sourcing ja full-cycle ning millised omadused on ühe eduka värbaja puhul olulised. Samuti jagab Ave praktilisi soovitusi ja nippe, mida värbamisprotsessis kasutada.\nMillised on hea värbaja ning sourcer´i omadused?\nAve sõnul peaks hea värbaja olema hea inimestetundja, kes mõistab inimese motivatsiooni ka siis, kui tema ise veel seda ei taju. Samuti peaks ta olema suurepärane intervjueerija ja läbirääkija.\nParimal sourcer´il peaks Ave hinnangul olema hea detektiivioskus, tänu millele suudab ta leida üles just need kõige-kõige õigemad profiilid. Samuti oskab hea sourcer sihtotsingut tehes kandidaatidele isikupäraselt läheneda ning tekitada nendes huvi pakutava suhtes. Hea sourcer peaks tundma turgu, oskama ennustada ette trende ning olema ka üldiselt laia maailmavaatega. Hea müügioskus tuleb Ave sõnul kasuks mõlemas rollis.\nEestis kasutavad tema hinnangul enamus ettevõtteid full-cycle värbajaid, mis tähendab seda, et ühel inimesel tuleb tegutseda nii projekti sourcingu kui ka värbamise faasis.\nSelleks, et saada heaks värbajaks, ei pea osalema erinevatel tasulistel konverentsidel. Väga palju leidub kvaliteetseid podcaste ning toetavaid kogukondi Facebookis ja Linkedinis, Discordis ning Slackis. Suure huvi korral leiab olulist informatsiooni ka Googeldades, mainib Ave.\nAve iseloomustab ennast kui uudishimulikku inimest, kes tahab kõike süvitsi proovida ja katsetada. Seda ka uute tööriistade puhul. Tema lemmikud on just sellised programmid, mis tema kui värbaja elu lihtsamaks teevad. Allpool on lisatud tööriistad, mis Ave välja tõi:\n– Recruiter – Boolean builder\n– Glossary Tech – selgitab tehnilisele värbajale lihtsas keeles lahti arendajate profiilidel paiknevad tehnilised terminid\n– OneTab – liidab kõik browseri aknad üheks linkide listiks kokku\n– Extensity – võimaldab kiirelt brauseri laiendusi sisse/välja lülitada, et brauseri kiirust tõsta\n– Erinevad e-mail trackerid MixMax ja Snov.io – annavad sulle teada, kas keegi on sinu e-kirja avanud.\n– Ave laiendatud tööriistapagasi leiab SIIT\nKuidas läheneda tehnilistele värbamisprojektidele?\nTehniliste rollide puhul on turul tööpakkumisi rohkem kui häid kandidaate leidub. Näiteks saavad arendajad keskmiselt 5-10 tööpakkumist nädalas. Nõudlus heade kandidaatide järele on tihe, mis tähendab, et ettevõtted peavad leidma viise, kuidas kandidaatidele silma paista.\nAve sõnul tuleb eelkõige jääda inimesteks. See tähendab, et enne kui sa kellegile kirjutad, võta piisavalt aega kandidaadi profiil läbi lugeda. Veendu, et sinu kiri on asjakohane ning läheb õigele inimesele. See toob ka positiivse vastuse.\nEi tasu ka unustada traditsioonilisemaid lähenemisviise. Igal juhul tuleb kasuks, kui värbajal on lai võrgustik tutvusi – sest tihtipeale täidetakse tehnilised rollid just isiklike soovituste kaudu. Samas ei tohi unustada ka kohalikke tööportaale ja potentsiaalseid kandidaate, kes end nendes nähtavaks on teinud.\nViimaks rõhutab Ave värbamisplaani olulisust. Kuna konkurents parimate kandidaatide järele on tihe, annab plaani tegemine ning selle järgimine tugeva eelise.\nSee tähendab, et enne värbamisprojekti alustamist, mõtle enda jaoks läbi terve värbamisprotsess ning pane see kirja. Sealhulgas mõtle, milline saab olema sinu sourcing strateegia, milliseid märksõnu ning kanaleid plaanid kasutada.\nSeda, kui kaua värbamisprotsess tegelikut kestab, pole sul võimalik teada. Plaani tegemine ning kirja panemine tagab selle, et sa ei pea kunagi alustama täiesti algusest.\nTalentHub on värbamisagentuur, mille asutajateks on pikaajalise inhouse-kogemusega personalieksperdid Reet Kaurit ja Käthe-Riin Tull. Olles oma klientidele partneriks erinevates personaliküsimustes, on TalentHub’i lähenemine värbamisele keskendunud läbipaistvusele. Oma podcast’idega soovime värbamis- ning personalitööga seotud teadmisi ka laiemalt jagada.\nPrevVideoCV: Uus viis, kuidas värvata ning tööturul silma paista


Netflix pausile – esmaspäevast saab kinno! - Eesti Päevaleht\nNetflix pausile – esmaspäevast saab kinno!\nMida vaatama minna?\n“Kino on alati midagi rohkemat kui lihtsalt film, see on teiste inimestega koos samade emotsioonide tundmine ja jagamine, millest eriti viimase aasta jooksul on paljudel paratamatult puudus olnud,” tõdes Artise juht Rein Palosaar kinode avamise eel.\nEsmaspäeval leevenevad piirangud võimaldavad kinodel taas uksed avada. Kinojuhid on avamiseks valmis ja loonud Terviseameti ettekirjutustele vastavad tingimused. Kinosaalis tuleb arvestada 50-protsendilise ruumitäituvuse ja “maleruudustikus” istekohtadega. Eesti Päevaleht uuris kinodelt, millised on ootused taasavamiseks ja mida uut kinos näha saab. Sisendit andsid Apollo, Forum Cinemas, Cinamon ja kino Artis.\nForum Cinemase Baltikumi juht Kristjan Kongo on kinode taasavamise osas elevil ja garanteerib, et kinod on külastamiseks turvalised. “Oleme täiustanud oma piletimüügi süsteemi nii, et saalidesse ei olegi võimalik rohkem pileteid täna soetada. Samuti on saaliplaanid süsteemis vastavalt üles ehitatud, et toimiks hajutatud istumine kinosaalides,” rääkis Kongo. Sama piletimüügisüsteemi rakendavad ka Apollo, Cinamon ja Artis. “Müüme seanssidele pileteid üle ühe koha (nö malelauas), et kõigil külastajatel oleks võimalus teistega piisavat vahemaad hoida,” kinnitas Artise kinojuht Rein Palosaar.


Klorella pulber 200g kogus\nKategooriad: Jahud, seemned, puuviljad ja marjad, Toidulisandid ja supertoidud, Vetikad\nKlorella toetab organismi puhastumist ja immuunsüsteemi. Sellel vetikal on palju unikaalseid omadusi veelgi, üks nendest on klorella Kasvufaktor (CGF), mis on hämmastanud paljusid teadlasi kus klorella rakk neljakordistab ennast iga 24 tunni tagant ning kasvab kiiremini kui ükski teine inimesele teada olev taim.\nKlorella (Chlorella pyrenoidosa)\nPäevane soovitav kogus ½-1 tl.\nKlorella kasulik mõju:\n– toetab organismi puhastumist;\n– edendab seedesüsteemi ja toetab soolestiku korrapärast toimimist;\n– toetab immuunsussüsteemi ja suurendab eluenergiat;\n– toetab organismi vastupanuvõimet;\n– toetab maksa tervist;\n– toetab sapipõie ja neerude tööd;\n– edendab organismi loomulikku ainevahetust ning toksiinide ning mürkide väljutamist;\n– aitab eemaldada raskmetalle kehast;\n– mõjub kasulikult veresuhkru ja kolesterooli tasemele;\n– aitab säilitada normaalset käärsoole funktsiooni;\n– aitab suurendada soolestiku kasuliku mikrofloora kasvu;\n– aitab soolestiku ärritust rahustada.\nEi sobi kasutamiseks joodi ja vetikate allergiate korral. Alusta kasutamist väiksemast kogusest ja suurenda kogust vähehaaval.\nToitumisalane teave (100g sisaldab keskmiselt): energiasisaldus 1370kJ/326kcal, rasvad12,4g (millest küllastunud rasvhapped 0,95g), süsivesikud 17,3g (millest suhkrud 0,4g), kiudained 12,1g, valgud 57,5g, sool 0,05g.\nToitumisalane teave (100g sisaldab keskmiselt): energiasisaldus 1370kJ/326kcal, rasvad12,4g (millest küllastunud rasvhapped\n0,95g), süsivesikud 17,3g (millest suhkrud 0,4g), kiudained 12,1g, valgud 57,5g, sool 0,05g.\nKlorella tabletid ÖKO\nSpirulina tabletid ÖKO\nSpirulina tabletid 125g pakk\nKlorella tabletid (500tabletti/125g)


Prantsusmaal plaanitakse lendamisele meeletuid makse\n13. sept 11:11\nEuroopa valitsuste kavades maksustada keskkonnaeesmärkide täitmiseks ühel või teisel viisil lennundust pole midagi uut. See teema jooksis uudistes enne koroonapandeemia puhangut läbi üle kuu või paari. Aga ükski teine valitsus pole asja ette võtnud sedavõrd tõsiselt, kui praegu Prantsusmaal.\nPraegu on Prantsusmaal kooskõlastamisel seaduseelnõu, mille kohaselt lisataks lennupiletitele järgmised keskkonnamaksud:\nTuristiklassi lennud pikkusega kuni 2000 km - 30 eurot üks suund\nTuristiklassi lennud pikkusega üle 2000 km – 60 eurot üks suund\nÄriklassi lennud pikkusega kuni 2000 km – 180 eurot üks suund\nÄriklassi lennud pikkusega üle 2000 km – 400 eurot üks suund\nEralennukid – 2400 eurot üks suund\nNäiteks Tallinnast Pariisi (TLL-CDG) on 1843 km ehk pilet maksaks vähemalt 30 eurot rohkem. "Vähemalt" seetõttu, et pole veel selge, kas maks kehtestatakse mõlema suuna lendudele või ainult Prantsusmaa lennujaamadest väljuvatele lendudele. Kuna mitte ammu just lisati lennupiletitele analoogne maks (turistiklass EL sees 1,50€, EL-st välja 3€, äriklassis vastavalt 9 ja 18 eurot) Prantsusmaalt väljuvatele lendudele (v.a. Korsika, ülemere territooriumid ja transiitlennud), siis võiks eeldada, et ka nüüd plaanitakse maksustada riigist väljuvaid lende. Kuid nüüd oleks maksud täiesti teises suurusjärgus ja Prantsusmaa siselendudel lisanduks maks mõlemas suunas.\nPalju uus maks raha tooks?\nLennutranspordist kogutav maksusumma kasvaks Prantsusmaal praeguselt 440 miljonilt eurolt 4,2 miljardi euroni aastas\nAir France’i panus selles kasvaks 60 miljonilt eurolt 1,2 miljardi euroni aastas\nMida uus maks Prantsusmaa lennundusele tähendaks?\nPrantsusmaa Tsiviillennundusameti hinnangul tähendaks maksutõus:\n14 - 19% suurust lennureisijate arvu vähenemist\n120 000 – 150 000 töökoha kaotust\nLennukite arvele langeb 4% Prantsusmaa transpordis tekkivatest kasvuhoonegaasidest, samal ajal autod toodavad 90% CO2 emissioonist\nMaks vähendaks CO2 emissioone 3,5 miljonit tonni Prantsusmaa 441 miljoni tonni suurusest koguemissioonist ehk vähenemine oleks 0,79%\nKa see protsent on küsitav, sest võib eeldada, et kauglendude puhul hakkavad inimesed rohkem lendama naaberriikidest ehk probleemi lahendus on näiline\nSellega ei pruugi Prantsusmaal asi veel piirduda. Ettepanekud on tehtud ka\naastaks 2025 keelata Prantsusmaal kuni 4 tunni pikkused lennud, kui transpordiks on olemas keskkonnasõbralikum alternatiiv\nkeelata uute lennujaamade ehitus ja olemasolevate laiendamine\nkeelata lendude reklaamid\nmaksustada täiendavalt lõbulennud\nJutuks olev seaduseelnõu plaanitakse Pantsusmaal vastu võtta juba septembris, seega pole tegemist enam idee algfaasis oleva kavaga. Kui plaanitud maksutõus sellisel kujul jõustub, on tegemist seni kõige radikaalsema lennunduse maksustamisega. Märkimisväärne on muidugi maksutõusu ajastus – see langeb lennufirmade jaoks halvimasse ajahetke, kui kogu lennundus elab üle ajaloo suurimat kriisi.\nLennufirmade maksustamine näib olema populaarne viis näitamaks, et võitlust kliima soojenemise ja kasvuhoone gaasidega võetakse tõsiselt. Nagu märgitud, langeb autode arvele 90% Prantsusmaa CO2 emissioonidest, kuid sellega võitlemine on poliitiliselt oluliselt tundlikum teema. Mäletatavasti said Prantsusmaa kollavestide meeleavaldused alguse kütuse täiendava maksustamise plaanidest.\nLennunduse arvele langeb maailmas 2% inimtekkelisest CO2 emissioonist. Prantsusmaal moodustab siseriiklik õhutransport 1,4% riigis toodetavast CO2 emissioonist. Samas paneb uus maksuplaan Prantsusmaa lennuliikluse (ja majanduse laiemalt) võrreldes teiste riikidega ebavõrdsesse olukorda. Euroopa suurpangad finantseerivad samal ajal keskkonnale ebasõbralikke projekte rahumeeli edasi. Millegipärast meenutab see taas rohepesu, kus nopitakse kõige madalamal rippuv vili.\nCO2 emissioonid riikide lõikes (2019)\n13. sept 12:06\nÕite hulluks läinud oma rohepoliitikaga.\nJa karta on, et tapavad oma Air France nii peaaegu ära...\n13. sept 14:23\nVäga imelik ajastus lennundusele haamriga andmiseks.\nAga no kindel on ka see, et Makaron teiseks ametiajaks enam võimule ei saa. Autokütuse maksude tõstmisest tingitud kollased vestid tagavad selle.\nPrantsusmaa on juba mõnda aega olnud mõttetu riik ja muutub aina mõttetumaks.\n14. sept 09:12\nReaper, kollavestidele panustamine oleks selles teemas kuradi Peltsebuliga väljaajamine. Enamus neist on äärmusvasakpoolsed/rohelised, kelle võimule saades see lennundusmaks paugust vähemalt kahekordistataks. Ning mis Le Peni ja tema Rahvusrinnet puudutab, siis esiteks viimastel kohalikel valimistel juunis kaotas tema partei pooled kohad volikogudes ja Macroni populaarsus näitab pigem tõusu ning teiseks pole Rahvusrinde seisukohad Macronist üldse mitte palju erinevad, kuna valiku korral eelistaksid nemadki tublide rahvuslastena (kodumaist) päikese/tuuleelektrit (imporditud) naftale.\nMaksundus on oma olemuselt alati raha ühest taskust teise ümbertõstmine, mis tegevusena ise lisandväärtust ei tooda, seega määrav pole mitte kogutava maksutulu suurus - 4 miljardit on üsna köömes võrreldes näiteks kinnisvaramaksudega, mis toovad riigikassasse ca 100 miljardit aastas - vaid oskus see rahvale arusaadavalt huugama panna. Näiteks kaotades taastuvenergia tasu taastuvenergiast toodetud elektri ostmisel, mis annaks keskmisele Prantsuse perele aastas 150€ kokkuhoidu ning tekitaks suurema nõudluse taastuvenergiast toodetud elektri järele. Või siis saaks selle raha eest panna aastas püsti 4 GW päikeseelektri tootmisvõimsust (Prantsusmaal hetkel kokku ca 10 GW). Kombineerides seda nüüd prantslastele omase retoorikaga 'maksustame rikkaid', ongi tulemuseks rahva palav heakskiit poliitilise spektri vasakust parema tiivani.\n14. sept 16:28\nRiskin siin foorumis sõimata saamisega, kuid isiklikult toetan taolisi meetmeid tarbetu lennunduse piiramiseks olukorras, kus on olemas keskkonnasõbralikumad transpordivõimalused. No ei ole keskkonnaalaselt jätkusuutlik ja vajalik mugavuslendamine nt 15 euroga Euroopa piires. Kellel hädasti vaja lennata, saavad maksta +30 või isegi +2500 eurot juurde.\nKusjuures arvan, et see puhtalt CO2 piiramise hullus vajaks tõesti ohjeldamist, kuna muu lennudusega seotud keskkonnareostus (lennukitööstus tervikuna, lennunduse infrastruktuur, odav massturism jne jne ) on oluliselt keskkonnavaenulikum.\n14. sept 21:09\nMina küll hukka ei mõista. Kohe kriisi alguses teatas Prantsusmaa valitsus et kui Air France riigi abi soovib, siis seda ta ka saab, aga ainult tingimusel, et ta hakkab piirama siseriiklike lendude maaniat: https://www.bbc.com/news/world-europe-52527517. Jutt jumala õige. Võtkem näiteks Pariis-Lyoni liini, kus enne koroonat oli 20+ lendu päevas (mis on veel üsna vähe võrreldes Madriid-Barcelona 70+ ühendusega päevas, olgugi et rongiga 500 km, 2h30 ja 26 rongi päevas ). Tegemist on 460 km vahemaaga, mille rong mööda maksumaksja miljarditega (ühe km rajamise hind ca 5,5 mil EUR, https://www.statista.com/statistics/764486/cost-construction-lines-lgv-by-kilometer-la-france/ * 460 = ca 2,5 miljardit EUR) kinnimakstud raudteed läbib kesklinnast kesklinna (võib vajadusel ka CDG-LYS lennujaamade vahel, kus kiirraudtee jaamad olemas) ajaga 2 tundi ja 1 minut, tekitades reisija kohta CO2 heidet 1,73 g/km, samas kui lennukiga lennates on see 141 g/km. Maksta sellises olukorras\n14. sept 21:10\nMaksta sellises olukorras selle liini opereerimiseks Air France'ile kas otseselt (riigiabi) või kaudselt (vähendatud aktsiis lennukikütusele) peale on umbes sama mõttekas kui peale Toompea miljonipeldiku ehitamist igale kõrval põõsasse põit väänavale eluperemehele selle eest ekstra preemiat maksta.\nÜkski Prantsuse poliitik, olgu mis karva tahes, sellise lollusega kaasa ei läheks ning õigesti teevad. Ma saan aru kui on vaja doteerida esmaabilende kusagile alpiküladesse, aga hoida rahva rahaga üleval kalleid ja saastavad lennuühendusi Pariisist Lyoni (460 km, 28 rongi päevas a 1000 inimest), Bordeaux'i (590 km, 2h33, 21 rongi) või Strasbourgi (400 km, 3h24, 19 rongi) on lollus kuubis.\n15. sept 03:28\nSiseriiklik lennundus situatsioonis, kus korralik kiirraudteevõrk on olemas, on priiskav.\nSamas lennunduse ebaproportsionaalne vaevamine on reaalsest probleemist (maanteetransport, inimeste arv maakeral) mööda vaatamine.\n15. sept 11:33\nBuldooza postitustele juurde oleks vaja infot, palju nendest reisijatest puhtalt Pariisi sõidavad ning paljudel juhtudel on tegemist connectinguga. Otse rongijaamast rongijaama oleks muidugi point (ei ole vaja lennujaamas aega kulutada jne), aga võta teisest riigist tulija. Olgem ausad, ise Strasbourgi küll ei tahaks nii reisida, et lennukiga kolistad Pariisi ja siis veel paned 3,5h otsa rongiga, tahaks ju lennukiga ikka viimase otsa ka.\n15. sept 11:34\nMa olen suht kaua olnud mõnevõrra skeptiline kliimamuutuse kiiruse suhtes, aga viimased paar aastat on olnud silmiavavad: näiteks ma pole kunagi näinud Atlandil 4 suurekaliibrilist tormi korraga. Järjest ilmub erinevaid pankade uuringuid, kuidas kliimamuutus on oodatust märksa katastroofilisem ja kõigil neil varem äärmuslikeks peetud rohelistel on olnud õigus: Probleemi võtab kokku see lugu: https://www.bloomberg.com/news/articles/2020-09-14/bloomberg-green-magazine-letter-from-the-editor-on-climate-change\nloetud 10229 korda


Ära jälgi moemõjutajaid. Jälgi õiget mõtteviisi | Bioneer\nÄra jälgi moemõjutajaid. Jälgi õiget mõtteviisi\nMida kõnelevad Sinust Su riided? Mõned inimesed ei pea oluliseks mida tööle selga pannakse… Teised jällegi arvavad, et õigesti riietumine mängib eduka karjääri juures olulist rolli... Mina leian, et rõivad aitavad oma lugu rääkida, kirjeldavad meie isiksust ja elustiili ning võivad anda tõuke mõttelennule, mõjutada enesetunnet, käitumist ja tulemusi.\nTekst: Ines Karu-Salo\nKui õigesti riietumine on meile kõigile tähtis, siis kuidas on lood jätkusuutliku (säästliku) eluviisi väärtustamise ja järgimisega? Kuidas saame tunda ennast hästi ilma, et teised inimesed ja keskkond seejärel kannataks? Mina suhtun peaaegu kõike kerge skepsisega ja soovitan ka Sul olla uudishimulik. On oluline veel ära mainida, et tänane rõivatööstus on väga janune äri, üks maailma suurimaid saastajaid ja tervist kahjustav tööstus, mille mõju kliimamuutustele on äärmiselt suur.\nInimesed ostavad rõivaid rohkem kui kunagi varem, kuid igat eset kantakse oluliselt vähem kordi. See tähendab, et rohkem riideid visatake ära. Uuringud näitavad, et ligikaudu 57% äravisatud riietest läheb prügimäele, 20% tekstiilist ümber töötlemisse, 8% taaskasutusse ja 25% põletatakse lihtsalt ära.\nMaailmapanga aruande kohaselt tuleneb umbes 20% saasteveest tekstiili töötlemise protsessidest ja värvimisest. Rõivastest vabaneb ookeanivetesse 16 korda rohkem halbu mikrotükikesi kui kosmeetikast. Veel võrdluseks, et 1KG tavalise puuvilla tootmiseks kulub 10 000–20 000 liitrit vett — see on samaväärne, mis kulub ühe meeste särgi ja teksapaari tootmiseks.\nTekstiilitööstus tootab umbes 1.2 miljard tonni kasvuhoonegaasi aastas, mida on rohkem kui rahvusvahelised lennud ja meretransport kombineeritult suudab toota. Näiteks, polüestrist rõivaste tootmine emiteeris süsinikdioksiidi 282 miljardit KG'i, mis on kolm korda rohkem kui puuvill. Kui moetööstus oleks riik, siis see riik oleks suuruselt neljas CO2 emiteeria maailmas, mis ilmselgelt kahjustab ülemaailmseid jõupingutusi kliimamuutuste vastu võitlemisel.\n1KG polüestri tootmiseks kulub 125 MJ energiat ja selle tegemisel emiteeritakse 14.2 KG kasvuhoonegaasi. See muudab polyestri tootmise vägagi suure mõjuga protsessiks. Lisaks on hea ära mainida, et umbes poole rõivastega seotud CO2 heitkogustest põhjustab riiete kandmine, pesemine, kuivatamine ja triikimine.\nToormaterjalist tekstiili saamiseks kasutatakse kogu maailmas umbes 8000-ndet sünteetilist kemikaali (43 miljonit tonni kemikaale aastas). Pestitsiidid, mida kasutatakse tekstiilitööstuse jaoks toormaterjali kasvatamiseks, omavad suurt ohtu tervisele ja keskkonnale ning jõuavad välja puhta magevee süsteemidesse. Isegi saastevee ümbertöötlemise käigus ei ole võimalik tekstiili värvimisprotsessidest vette vabanenud jääkkemikaale välja saada. Need jääkosakesed võivad olla kantserogeensed, toksilised, mutageensed ja avaldavad kahjulikku mõju inimese reproduktiivsüsteemidele. Võrdluseks, et tavalise puuvillast kanga tootmiseks kulub 200 000 tonni pestitsiite ja 8 miljonit tonni väetist aastas.\nKahjuks jätkuvalt julgustab sotsiaalmeedia mitte säästlikku tarbimist ja eriti just kõike seda, mis puudutab kiirmoodi — see jällegi viib meid lähemale inimtegevusest põhjustatud ökokatastroofile. Seega miks mitte jälgida mõjutajate asemel iseenda õiget mõtteviisi? Kiirmoe mõjutajad püüavad iga hinna eest tooteid reklaamida ning nende postitused räägivad kõike muud kui, et elage säästlikumalt ja teadlikumalt, hoidke oma asju ja ärge kulutage oma raha kiirmoe peale. Usutavalt nad ei teadvusta iseendale millist mõju selline elustiil ühiskonnale ja keskkonnale avaldab kui jätkuvalt peegeldavad, et uute asjade pidev soetamine ja kandmine on hiilgav, äge ja mõistlik tee. Palun ärge unustage, et meie kui tarbijate käes on suur võim oma ostuvalikute kaudu muutust mõjutada.\n“Me vajame moetööstust, mis tugineb kolmele põhimõttele: puhas, õiglane ja hea”, on öelnud Antoinette Guhl, Pariisi linnapea asetäitja. Tervendamine on meie kohustus kui soovime tulevastele põlvedele hea elu tagada. Seega kutsun ülesse tegema teadlikumaid ostuvalikuid. Sa vastutad selle eest millist mõju maailmale avaldad. Muuda oma mõju paremaks!\nSiit leiad 5 soovitust kuidas vähendada oma ökoloogilist jalajälge ja jätkusuutlikku eluviisi järgides end teadlikumalt riietada:\nVähenda tarbimist ja vali õigesti. Ütle ei kiirmoele ja plastiku kasutamisele — selle asemel investeeri kvaliteetsesse tootesse, mille eluiga on pikem, on ajatu disainiga ning eetiliselt ja jätkusuutlikult toodetud (näiteks orgaanilised kangad, mida on toodetud vastavalt orgaanilise kauba tootmise standarditele ja töötlemisprotsessid on kontrollitud. Või teised kangad millel on keskkonnasõbraliku materjali tunnused). Aga pane tähele, et sõna ‘jätkusuutlik mood’ kasutab täna ka kasvav arv moefirmasid ja kahjuks ka need, kes enda brändi lihtsalt vale läbi paremas valguses näidata püüavad.\nUuskasuta — hoolitse oma asjade eest, et saaksid nende eluiga pikendada ja kauem kanda. Või leia oma asjadele uus otstarve.\nParanda ise või lase ära parandada katki läinud riideid, ära viska asju ära.\nLaenuta need riided, mida plaanid kanda vaid mõned korrad.\nTaaskasuta — Eelista taaskasutatud materjale tavalistele, et aidata edasi liikuda ringlusmajanduse suunas.\nVaata The Economisti kiirmoe tegelikust hinnast rääkivat inglisekeelset videot siit.\nKiirmoe kahjulikud mõjud\n16. 07. Tallinn Dolls liitus maailmakuulsate karusnahavabade moebrändidega


My lifestyle blog: 2015\nEile sai käidud Bodybalance trennis. Tundsin, et jõudu on juurde tulnud ja niisamuti ka painduvust. Super tunne oli see :) Ehkki eilne päev polnud üldse minu päev. Mitu halba uudist ja sündmust langes kokku.\nAga tänasest päevast nii palju, et hommikune kaalunumber oli 87.6 kg ning mõõtmise jätan laupäeva hommikuseks tegevuseks. Samuti on laupäevane lõuna nüüd planeeritud patulõunaks.\nHommikul sõin müslit maitsestamata kohupiimapasta ja maitsestamata jogurtiga ning paari viilu banaaniga ja kohv on mu igapäevane kaaslane. See lihtsalt aitab mind isudest jagu saamisel.\nPraegu kombineerisin kaks vahepala kokku ja sööngi seda sest trennipäev taaskord plaanis ning kõht oligi nagunii jube tühi juba :D\nSöön siis vahepalaks üks karjalapirukas , kodujuust murakamoosiga (mu lemmik!) , mille peale lisasin mandleid ja siis kõige lõpuks söön kiivi peale. '\nKõigele lisaks otsustasin vett tarbida teadlikult rohkem , kui viimased paar päeva.\nÕnneks üks kallis inimene varustas mind kahe ploki veega :D\nPosted by margit pinnar at 3:25 AM No comments:\nTäna hommikusöögiks sai söödud imehead Eesti oma tehtud müslit kohupiimapastaga , mis loomulikult oli maitsestamata, kuid paar viilu banaani tegid kohe maitse magusamaks.\nNing kuna mu ema otsustas ahjukartuleid teha koorega ja maitsestas neid köömnetega , siis kombineerisin omale maitsva lõunasöögi: ahjukartul, veisehakkliha ja paprika. Kõht nüüd ikka korralikult täis ja enesetunne hea, kui välja arvata mingi kahtlane köhapoiss :D Täna jätan seetõttu trennigi vahele :/ Et siis homme jälle uue hooga trennitama hakata :)\nPosted by margit pinnar at 4:50 AM No comments:\nTäna õhtul olen juba korralik ja söön --- tatragalette nämma kodujuustu salatiga ;)\nPosted by margit pinnar at 11:36 AM No comments:\nHei hei. Täna siis tegin mina oma esimese PATUKA.\nViimasel ajal on seoses kooli ja uuringute ja kõige muuga seoses väga kiire aeg olnud ja pingeid on palju. Seetõttu tunnen, et olin tänast patukorda igati väärt :)\nLäksin Konsumisse otsejoones koogiletti ja võtsin ligi rummikoogid ning saiakese letist ühe juusturulli ja dallase saia. Rummikooke sõin kaks ja noo tundsin kuidas vaikselt iiveldama hakkas. Kuid siiski- vahelduseks oli väga hea tunne! Hing on rahul ja tahaks kohe hirmsasti süüa oma tervislikku õhtusööki. Täna siis tatart kodujuustuga. Mõnus ja kerge;)\nPosted by margit pinnar at 8:02 AM No comments:\nNäide sellest, milline olin 21 aastaselt ja milline praegu.\nSpordiklubi Tropic administraatorina\nMina eelmise aasta septembris ehk siis 31 aastane\nIdeaalis võiksin olla selline nagu 22selt ;)\nPosted by margit pinnar at 1:07 PM No comments:\nNüüd siis lähemalt minu uuest elustiilist.\nTänaseks on see kestnud 22 päeva ja viimati kaaludes olin kaotanud 3 kg algkaalust, milleks oli 91kg. Vahepeal oli seda küll 4kg, kuid kuna alustasin ka aktiivsete treeningutega, siis võis see kilokene tekkida lihasmassist, mis teadupärast on rasvmassist kaalukam.\nKuid lisan siis võrdlusena siia oma mõõdud. Esimene mõõtmine alustamisel ja teine on tehtud 15. jaanuar.\nKehakaal 91/88 kg\nPikkus 174 cm\nRinnaümbermõõt 110/105 cm\nRinnaalune ümbermõõt 92/92 cm\nVööümbermõõt 104/94 cm\nPuusaümbermõõt 102/102 cm\nReis 70/70 cm\nSäär 41/41 cm\nKäeümbermõõt 36/36 cm\nKäe ümbermõõt keskelt 35/32 cm\nKülastan spordiklubi Arctic ning see nädal olen teinud enda jaoks kõige efektiivsemalt trenni minu uue elustiili ajal.\nEsimest korda käisin Kaiu KõhtSelg40 esmaspäeval 12.jaanuar, mis võttis mu kaheks päevaks treeningutest eemale, aga tunne oli super kuna andsin endast maksimumi.\n15.jaanuar Bodybalance, mis on juba pikemat aega mu treeningute hulka kuulunud ja treenib siselihaseid ülimalt hästi ja aitab kehal tasakaalu saavutada.\n16.jaanuar ehk siis täna sai käidud basseini rühmatreeningus, et lihaseid lõdvestada. Aga ohoo minu üllatuseks oli bassein ülerahvastatud- ju siis inimestel on uusaasta lubadused värskelt meeles ja noo - suveks ju rannavormi vaja saada :D Aga treening oli hea ja sai veel käte ja jalaraskustega trenni lõppedes juurdegi tehtud.\nAga homme on trennivaba päev! See tähendab ka üks vahepala toitu vähem :D\nPosted by margit pinnar at 12:40 PM No comments:\nAlustuseks kirjutaksin pisut endast. Olen Margit ning 32-aastane- JUBA?! :D\nÕpin sotsiaalteaduskonnas - sotsioloogia, sotsiaaltöö ja sotsiaalpoliitika eriala. See aasta on III kursus ja hetkel lõpetan viimaste ainetega sügissemestrist.\nVarasemalt olen õppinud kokaks ja praktikaga seoses töötanud Antoniuse hotellis, kuid see jäigi vaid praktika tööks ning kokkamine on minu üks suurim hobi olnud. Olen läbinud erinevaid kokanduskursuseid ja ülekõige armastan itaalia kööki- mu raamaturiiul on itaalia kokaraamatutest pungil :D\nMilleks siis see blogi? Noo nimelt olen kaalus viimase 10ne aastaga kogunud juurde hmm ümmarguselt 30kg. JA no tõesti mul viskas see üle. Pidev shoppamine, mis lõppes masendusega kuna mitte miski ei sobinud mulle selga. Mul oli halb vaadata oma peegelpilti ja ma ei suutnud tunnistada, et see olen mina. Niisiis... pärast paljusid katsetusi leidsin iseenda jaoks kaalustalla meeskonna, kelle kava on ülimalt sobilik ja seda seepärast, et :\n1. Söögikorrad on korralikud ja täidavad kõhtu.\n2. Vaheldus, mis võimaldab mul ise kombineerida erinevaid toiduaineid vastavalt ette antud juhistele ja vabakasutuses olevad juurviljad, millega saan loominguliselt oma toitu kaunistada.\n3. PATUKAS- toidukord, mis on ühel lõunasöögi ajal üks kord nädalas ;) Pole veel kasutanud seda võimalust, sest kohe mitte ei ole tahtmist. Siinkohal tekkis idee patukateks - võtta ette oma kokaraamatud ja teha iseendale midagi eriti maitsvat :P\n4. Ning asendamatu tugigrupp FB-s , kes on minu jaoks 24h olemas, kui mul peaks mingeid totakaid mõtteid või olulisi küsimusi tekkima.\nNeed oleks põhilised punktid siis.\nVarasemalt olen katsetanud ka Marek Kalmuse ja Ivika Värtoni toitumissoovitusi, kuid motivatsioon pole piisav olnud.\nToidu kvaliteet ja tervislikkus on minu jaoks siiski pikemat aega olulist kohta omanud ning spordiklubi külastamine on ka olnud üsna tavapärane tegevus, kuid sellest pole piisanud, et saavutada iseenda jaoks ideaalkaal mille esimene number algaks 6ga :) Aga edaspidi kavatsen lisada pildimaterjali ja enda tegevusi eesmärgi suunas liikumisel. Loodan, et see on kellegi jaoks motiveeriv ja annab kas uusi ideid või siis teadmisi. Igaljuhul minu enda jaoks on selline blogi pidamine esmakordne, kuid väga põnev väljakutse ;)\nPosted by margit pinnar at 11:21 AM No comments:\nEile sai käidud Bodybalance trennis. Tundsin, et j...\nTäna hommikusöögiks sai söödud imehead Eesti oma t...\nTäna õhtul olen juba korralik ja söön --- tatragal...\nHei hei. Täna siis tegin mina oma esimese PATUKA. ...\nNäide sellest, milline olin 21 aastaselt ja millin...\nNüüd siis lähemalt minu uuest elustiilist. Tänasek...\nAlustuseks kirjutaksin pisut endast. Olen Margit n...


Anda üürile korter, 3 tuba, Sõpruse pst 186, Mustamäe, Tallinn, Harjumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nAnda üürile korter, 3 tuba - Sõpruse pst 186, Mustamäe, Tallinn, Harjumaa\nÜürile anda värskelt renoveeritud uue viimistlusega möbleeritud 3-e toaline korter.\nHea planeering - läbi maja korter. Kõik toad asetsevad eraldi, köök eraldi ja elutoast pääseb rõdule.\nVannituba ja tualettruum asetsevad eraldi\nAvaras esikus on mahukas lükandustega garderoobikapp. Köögis on uus köögimööbel integreeritud tehnikaga (elektripliit ahjuga, külmkapp koos sügavkülmikuga, nõudepesumasin), mikrouuni, kohvimasin, kööginõud. Kogu tehnika on uus ja garantiiline.\nOlemas kõik elamiseks vajalik ja kõik on uus - mööbel, tehnika, olemas ka tolmuimeja, triikraud, jne.\nWC ja vannituba (vanniga) asuvad eraldi.\nÜürihinnale lisandub kogu korteriühistu arve (talvel maksimaalselt 180 eurot; suvel ca 70 eurot).\nLepingu sõlmimisel tuleb tasuda esimese kuu üür ette, tagatisraha ja lepingutasu.\nÜürile anda pikemaks ajaks ilma koduloomadeta korralikele üürnikele.\nHea asukoht Kristiine ja Mustamäe piiril.\nKorter on kohe vaba - helista julgelt ja lepime kokku vaatamise!Soovid kinnisvara kiirelt müüa? Meie ostame kohe!Tahad vahetada kinnisvara? Saada soov!Palju häid pakkumisi näed www.koduleidja.ee.Kuulutuse ID Koduleidjas: 318824.\n~ 780 m Tallinna Lepistiku Lasteaed\nLähim kool ~ 300 m Tallinna Tervishoiu Kõrgkool\n~ 530 m Tallinna 32. Keskkool\n~ 760 m Audentese Erakool\n~ 760 m Audentese Spordigümnaasium\n~ 960 m Tallinna Mustamäe Reaalgümnaasium\n~ 960 m Tallinna Tehnikagümnaasium\nLähim peatus ~ 180 m Siili 107 11 24 24A 28 3 4 72\n~ 320 m Linnu tee 28\n~ 380 m Vilja 28\n~ 570 m Tüve 17 17A\n750 € 11 €/m2 Eluaseme väikelaen\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/3197687 Kommentaar:


Kiireid lühilaene võrreldakse tihti palgapäeva laenude (kiirlaen 30 päevaks)- ja väga lühikese perioodiga väikelaenuga Kiirlaenud Internetist\nSissetulekuna arvestatakse igasuguseid regulaarseid laekumisi ja tuluallikaid nagu sotsiaaltoetused, lastetoetus, elatisraha, dividendid, autoritasu, renditulud jne. Parem on eeldada, et maksevõimekust analüüsitakse alati kui laenu taotlete ning selleks on kõigil laenuandjatel ka seadusest tulenev kohustus – tegutsetakse vastutustundliku laenamise printsiipide põhimõtetel. Esiteks on uue laenu intress on madalam kui praegustel kohustustel – siit saavutame kohe rahalise säästu. Olgu laupäev või pühapäev, kiirlaenud on nädalavahetusel avatud ja alati valmis kliente teenindama. KKM tähistab aastast laenu kogukulugu protsendina. Kiirlaen ilma palgatõendita Palgatõend on igavikku kadumas dokument ning nüüd väljastatakse kõik kiirlaenud ilma palgatõendita. Sel kombel toimides ei olnud võimalik veenduda, kas pangakontot kasutas konto tõeline omanik või olid kontole ligipääsu saanud kelmid ja petturid, kes võtsid teise inimese andmeid ära kasutades salaja kiirlaene, mida ei plaaninudki tagasi maksta. Isikutuvastuse tegemise täpne protsess on kirjeldatud teenusepakkuja leheküljel koos vastavate juhistega. Parimatel laenufirmadel on kontod kõigis suuremates pankades. Eesmärgipäraselt ehk lühikseseks ajaks laenamisel võib kiirlaen siiski osutada madalamate kuludega finantstooteks. Need uued nutikad laenud on kõige soodsamad lühilaenud internetist. Laenulepingu sõlmimisest tulenevad kohustused on ainuke tagatis, mida krediidiettevõte kliendilt ootab. Soodsaim laen lühikeseks ajaks. Muideks otsitakse väljaminekute seast ka laenumakseid teistele krediidiasutustele. Laen on mõeldud ajutiste finantsvoogude katteks või investeeringuna. Baasnõuetele vastamine ei tähenda, et teie toatlus kiidetakse automaatselt heaks. Mõlemad laenud võib kätte saada ühe päevaga. Raha laekumine pangakontole Uuele kliendile kantakse pärast isikusamasuse tuvastamise läbimist laen kontole esimesel võimalusel. Taotlejale kõige väiksemate nõudmistega pakutav kiirlaen on aga kõrgema riskitasemega laen ning seetõttu alati suurema krediidi kulukuse määraga kui tarbimislaenud mujalt.. Maksekuupäeva muutmisele võivad rakenduda lisatasud. Parem on laenuandjaga otse ühendust võtta. Kiirlaen sularahas huvitab kliente, kes soovivad mingil põhjusel oma pangakontole kiirlaenu võtmist vältida. Uuel kliendil läheb natukene kauem, sest on vaja ka lepingu kinnitust. Kiireid lühilaene võrreldakse tihti palgapäeva laenude (kiirlaen 30 päevaks)- ja väga lühikese perioodiga väikelaenuga. Kolmandaks on kiirlaenud kõige väiksemate nõuetega taotlejale. Sõiduk jääb sinu kasutusse! Soovi korral võid oma auto ka kiirkorras maha müüa. Enam pole vaja mööda linna laenufirmasid taga otsida ega pikalt laenutaotluse vastust oodata. Maksehäirete olemasolu seevastu langetab usaldust ning isegi lõppenud maksehäired võivad olla põhjuseks, miks võidakse laenutaotlus tagasi lükata. Kiirlaenude refinantseerimine Tuleb ette olukordi, kus ühel või teisel põhjusel võetud kiirlaenu ei ole kasutatud otstarbekalt ning on näha, et laenuga kaasnevad kulutused pole enam taskukohased. Laenupakkuja arvutab enne lõplikku kinnitust välja, kas teie majanduslik seis võimaldab kiirlaenu omale lubada ning alles siis langetab viimase otsuse. Soovitame kõiki laene võrrelda krediidi kulukuse määra baasil, mis hõlmab endas kõiki laenuga seotud kulutusi. Sisuliselt tähendab see seda, et klient peab vastavalt Eestis kehtivale rahapesu- ja terrorismi tõkestamise seadusele end isiklikult kiirlaenupakkuja esinduses või Omniva postkontoris koos kehtiva isikut tõendava dokumendiga tuvastama. Kiirlaene kasutatakse ettenägematute olukordade tekkel, kui on tõesti vaja kiiresti raha ning peate võtma laenu, et leida probleemist väljapääs. Mõni kiirlaenukontor võib enne laenu väljastamist pensionäri käest andmete kinnitamiseks pensionitõendit küsida. • Sul on kohene ligipääs mitmetele soodsatele kiirlaenupakkujatele. Seevastu laenufirma esinduses kehtib aga kallim hinnakiri ning kiirlaenu lepingu sõlmimise eest võidakse küsida eraldi tasu. Kiirlaenu taotlemine internetist Kiirlaenu saamise protsessi võime jagada neljaks väikeseks etapiks: avalduse esitamine, dokumentide vormistamine, isikusamasuse tuvastamine ja raha laekumine. Taotlejal peab olema regulaarne ehk püsiv sissetulek ja pangakonto Eestis. ✔ Saad raha pikemate viivitusteta kohe kätte vaid mõne minutiga. Nendeks on kiirlaen vara tagatisel ja ilma konto väljavõtteta kiirlaen, kus taotleja krediidiprofiil luuakse tema pensionifondi maksete laekumiste ja maksehäire registrite päringute põhjal. Autokiirlaen on kiirlaen auto tagatisel, mis on mõnel pool tuntud ka kui autopant. Erinevused väikelaenuga on aga mitmeid ning juhul kui soovite võtta laenu, peaks nendega kindlasti arvestama. Tänapäeva kiirlaenupakkujad kasutavad taotlejale krediidihinnangu andmiseks palgatõendi asemel tema pangakonto väljavõtte analüüsi, kus on kohe näha inimese reaalsed laekumised ja väljaminekud. Sissetulekute tõestamiseks võib näidata laenupakkujale oma pangakonkonto väljavõtet, kus on näha viimase aasta laekumised ja väljaminekud. Uue kliendi isikutuvastuse tegemine Igal uuel kliendil tuleb esmakordsel laenamisel läbida isikusamasuse tuvastamise protsess. See põhimõtteliselt väljendab, palju laen aasta jooksul lisatasude ja intressidega koos maksma läheb. Mitte mingil juhul ei tasuks kiirlaenuna võtta maksimaalset võimalikku summat ja veel mitme aastase laenuperioodiga. Erinevus on minutite küsimus. Soovitame, et uuriksite enne kiirlaenu võtmist ka kõiki teisi laenupakkumisi ja kaaluksite lühiajalisele laenule võimalikke alternatiive – näiteks ühisrahastusportaale ja krediidikontot. Kiirlaenupakkujad mõistavad, et paljudel nende käest laenu taotlevatel inimestel pole olnud just kõige eeskujulikum makseajalugu. Tal peab olema ka telefoninumber ja e-maili aadress, mille kaudu saab vajadusel ühendust võtta kui selleks vajadus peaks tekkima – näiteks võib vaja olla täpsustada teile sõlmitava laenulepingu tingimusi või pidada nõu maksegraafikute asjus. Kui Sinu laenutaotlus kiidetakse heaks ja Sinu kodupank ei ole mõni eksootiline väikepank, on tõenäosus kiirlaen kohe kätte kätte saada päris suur. Krediidi kulukuse määra baasil on kõige õigem laenu valida – madalam KKM tähendam, et laen on odavam kui mõni teine kõrgema KKM-iga laenupakkumine. Kolmandaks aitab laenude koondamine ühe laenuandja alla lihtsustada rahaasjadega toimetulekut – mitmete krediidiettevõtetega arveldamise asemel peate tegelema nüüd ainult ühega. Kiirlaen ettevõttele Firmadele otseselt kiirlaene ei pakuta, kuid ettevõtete omanikel on võimalik taotleda kiireid ärilaene eraisiku käendusega. Juhul kui olete oma makseprobleemidest üle saanud ja enam kellelegi võlgu pole, ei ole see uue laenu taotlemisel probleemiks. Mingisugust tagatist või käendajat kiirlaenu puhul ei nõuta. Kiirlaen sularahas Olenevalt teenusepakkujast, võib soovi korral laenuraha kätte saada ka sularahas. Laen kuni 6000 eurot laenude konsolideerimine refinantseerimine. Laenu reklaam 2018 odav laen Narva. Laenuandjatele on kõige olulisemaks teguriks, kas suudate kiirlaenu omale lubada ning selleks analüüsitakse pangakonto väljavõtte põhjal teie majanduslikku seisu. Tuletame meelde, et eesmärgipäraselt on kiirlaenud mõeldud lühilaenudena ning mõnekuulise laenuperioodi puhul jäävad kiirlaenuga seotud kulud siiski mõistlikesse piiridesse. Lihtne kiirlaenu taotlus internetis võtab vaid mõne kliki. Täpne teenustasu suurus sõltub krediidiettevõtte poolt kehtestatud hinnakirjast. Laenama peaks võimalikult vähe ja ka laenuperiood tuleks hoida võimalikult lühike. Kiirlaen ID kaardiga Kiirlaenu taotlemisel laenuvõtja isiku tuvastamine ID kaardiga on mugavam ja kiirem kui isiku tuvastamine postkontoris. Samuti aitame leida just Sinu vajadustele kõige paremini sobivad kiirlaenu pakkujad, et saaksid uue laenu taotlemisel teha informeeritud otsuse.\nSelleks sobib mistahes soodsama intressiga väikelaen pikemaks perioodiks. Sularahas laenud makstakse välja pangas, krediidiettevõtte esinduses või koostöös Maxima ja Omnivaga Sulle lähimast kauplusest või postkontorist. Taotlege lisaraha ainult siis, kui teie eelarve seda lubab ning te olete selles kindel. • Kinnita kohe oma värskelt loodud kasutajakonto ja läbi isiku tuvastamine. Lõpuks arvutatakse taotlejale mõistlik laenukoormus, mille põhjal otsustatakse, kas kiirlaenu taotlus kinnitada või tagasi lükata. Pangasisene ülekanne ja välkmakse raha ülekanne laekuvad koheselt kontole. Kiirlaen kohe kätte Parimatel kiirlaenukontoritel ja krediidivahendajatel on avatud eraldi pangakontod kõigis suuremates Eestis tegutsevates pankades, kes kasutavad ka välkmakse süsteemi. Nii lühiajaline väikelaen kui kiirlaen on mõlemad peaaegu alati ilma tagatiseta laenud, mis tähendab, et laenuvõtja ei pea laenatud summale seadma lisatagatist ehk pantima laenu tagatiseks ühtegi vara. Üldiselt on lisatasu maksmine ja tähtaja pikendamine laenuvõtjale odavam variant kui lasta kiirlaenul muutuda võlgnevuseks ja maksta viiviseid või trahve hilinenud tagasimaksete eest. Soodne kiirlaen Võta võimalusel alati kiirlaen internetist – nii on soodsam, kiirem ja mugavam! Internetist võetud kiirlaen on tihti odavam kui kiirlaenu võtmine laenukontorist kohapealt. Me ei saa seda garanteerida. Tihti on kiirlaenupakkujatel kontod mitmes pangas, mis tähendab, et võimalusel tehakse pangasisene ülekanne, mis laekub koheselt kontole. Vajadusel saab oma auto alati rahaks teha siin. Kiirlaen nädalavahetusel Pakilise rahavajaduse katteks mõeldud kiirlaenud pakuvad krediidilhendusi olenemata nädalapäevast. Ava krediidiliin ja võta kiirlaen kodust lahkumata. Erinevus tuleneb peamiselt lepingutasust. Lepingu kinnitamiseks ja isikutuvastuse tegemiseks on kasutusel kaasaegsed IT-lahendused nagu ID kaart, Smart-ID ja Mobiil-ID. Kiirlaen ilma konto väljavõtteta Eelnevas lõigus kirjeldasime, miks on pangakonto väljavõtte esitamine vajalik. Krediitkaart austraalias kiirlaen firmale. Parem on, et olete avatud ning teadvustate rasket olukord ja proovite leida lahenduse – siis on laenupakkujad valmis teiega koostööd tegema. Tagatiseta kiirlaen ja SMS-laen Tegemist on kõige tavapärasema kiirlaenuga. Lisaks võidakse nõuda kinnitust laenuvõtja kodusest aadressist – selleks tuleb saata laenupakkujale mõni kommunaalkulude arve või elukohatõend. Pärast isikutuvastuse tegemist ja ID kaardiga kiirlaenu lepingu allkirjastamist tehakse rahaülekanne pangakontole nii pea kui võimalik. Kui kiirlaenupakkujatel on konto sinuga samas pangas siis raha saab kohe kätte. Intresside ja krediidi kulukuse määra osas nende kahe laenu puhul suuri erinevusi ei ole. Võib eeldada, et kõik mainitud kiirlaenu pakkumised on ilma lisatagatiseta, kui ei ole välja toodud teisiti. Tutvustame Sulle parimaid kiirlaenude liike ja vastame tihti esinevatele küsimustele, mis kiirlaenude taotlemisel tekkida võivad. Raha laekumisele kuluv aeg sõltub pankadevahelise ülekande kiirusest. • Leia parim pakkumine ja vali omale meeldivaim uus online kiirlaen tasuta. Lihtne kiirlaen Avalduse esitamine ja lepingu sõlmimine on tehtud võimalikult lihtsaks ja jõuetekohaseks ka tehnoloogiakaugele inimesele. Sõltuvalt kiirlaenupakkujast on vaja esmasel laenamisel veel viimase kolme või kuue kuu pangakonto väljavõtet. Viimasena toome välja krediidikonto, kus konto väljavõte on vaja esitada enne krediidiliini avamist ning pärast seda võib korduvalt laenu võtta uuesti lepinguid sõlmimata. Juhul kui te ei soovi või ei saa kasutada kinnisvara tagatisel refinantseerimist, võite kiirlaenu refinantseerida ka ilma tagatiseta laenu abil. Laenutoote valimisel ei peaks raha laekumise kiirus omama suurt tähtsust.\n. Avalduse esitamine laenu saamiseks internetis. Kiireid lühilaene võrreldakse tihti palgapäeva laenude (kiirlaen 30 päevaks)- ja väga lühikese perioodiga väikelaenuga. Kiirlaenude krediidi kulukuse määr on äärmiselt kõrge ning seetõttu on väga oluline, et te ei võtaks kiirlaenu pikaks ajaks. Isikutuvastus on vajalik, sest varasemalt võis kiirlaenu saada liiga lihtsalt – piisas võõra isikukoodi ja pangakonto kasutamisest ning rohkem keegi midagi ei kontrollinudki. Tasuta kiirlaenude puhul tuleb tagasi maksta täpselt sama summa kui laenatud sai. Auto kiirlaenud on ühed vähestest tagatisega kiirlaenu liikidest. Tarvidusel sularahas kiirelt ja diskreetselt kätte. Vaata alltoodud tabelit ja võrdle meie leheküljel kiirlaenude pakkumisi Eestis. Veel parem, seda saab teha arvuti tagant tõusmata! Kiirlaen kodust lahkumata Uutelt kiirlaenupakkujatelt saab kiirlaenu kätte kodust lahkumata. Korduval laenamisel läbi laenukonto saab kiirlaenu kätte ilma konto väljavõtteta ja uuesti tuvastamiseta – varasemalt avatud ning kinnitatud konto puhul pole enam vajadust dokumente esitada ega lepinguid sõlmida. Näiteks olete laenanud ekslikult liiga suure rahasumma või võtnud omale mitu kiirlaenu erinevatelt teenusepakkujatelt ning nüüd on teil raske nende üle arvet pidada. • Registreeru kasutajaks mugavalt läbi laenupakkuja lehekülje internetis. Eeskujulik maksekäitumine on märgiks vastutustundlikust laenajast, kes tuleb oma rahaasjadega hästi toime. Siit saad kogu vajaliku info, kui Sind huvitavad soodsad kiirlaenud ja sa tahad enne kiirlaenu võtmist end natukene harida. Kui kiirlaenupakkujal on teiega samas pangas konto, võib raha kohe üle tulla. Seega, et raha kiirelt kätte saada, otsi välja oma kaardilugeja ja vajalikud pin-koodid. Maksetähtaja pikendamine on enamasti tasuline. Kõige mõistlikum variant kiirlaenu refinantseerimiseks on pikaajalisem tagatisega laen nagu kinnisvaralaen ehk hüpoteeklaen. Vajadusel väljamakse otse mobiiltelefonist ööpäevaringselt. Probleemi ignoreerimisel muutub olukord tõsisemaks ning laenuandjad võivad hakata koos lisatasudega võlgu sisse nõudma, mis võib omakorda jätta musta pleki teie makseajalukku. Üldiselt piisab pangakonto väljavõtte näitamisest ja eraldi tõendit pole vaja


Minu elu oli normaalne kolmanda eluaastani - siis hakkas ema jooma. Kui tal oli selge periood, oli toit laual. Kui ta oli tsüklis, olime omapäi - Pere ja Kodu - Delfi Lood\n6. detsember 2019 13 min.\nMerlin on teinud teoks oma unistuse – tal on poeg Maverick, oma kodu ja oma fotostuudio, kus ta pildistab. Hele-Mai Alamaa\n“Ilusa naisena oli tal austajaid kõvasti. Ju talle tundus, et nii on lihtne elada, kui võid mis tahes mehe ümber sõrme keerata. Ta ei suutnud valida, keda võtta, keda jätta,” üritab Merlin oma pere keeruka saatuse tagamaid lahti harutada.\n"Nägin väga palju purjus inimesi ja vägivalda. Kuidas ema peksa sai ja joobnud naabrimees üritas kirvega meie kodu ust puruks lüüa. Ma ei kahetse, et lõpuks lastekodusse sattusin. Minust neli aastat vanem õde Marion hoolitses enne meie eest nii palju, kui oskas. Vahel jättis isegi selle pärast kooli minemata,” meenutab Merlin.\nMillest detsembri Peres ja Kodus veel juttu, loe SIIT\nNoorema õe Margretiga tal praegu eriti suhteid ei ole. “Oleme üritanud teda vanema õega aidata nii palju, kui saame. Praegu on ta Lootuse külas narkootikumi- ja alkoholiravil ning tema last kasvatab mu õde Marion,” lausub Merlin. Marioni võitlusest Margreti poja Martini hooldusõiguse saamiseks oli mullu juttu ka Eesti Ekspressis.\nMerlinil on meeles nii nälg kui ka öised hulkumised õues. Kodus luku taga istumine ja see, kuidas ta sai emalt juhtmega peksa, nii et keha oli verevermeis. “Vanem õde suutis ennast juba kaitsta, noorem õde oli pesamuna, seega olin süüdi mina,” tulvavad nüüd ise emaks saanud naise välja valusad mälestused.


auto24.ee - Foorum » Tehnoülevaatus » Roostekahjustusega ülevaatusele\nAvaleht » Foorum » Tehnoülevaatus » Roostekahjustusega ülevaatusele\nTEEMA: ROOSTEKAHJUSTUSEGA ÜLEVAATUSELE\nKas sellise roostekahjustusega on lootust ülevaatuselt läbi saada? Eelmine aasta sai märkuse selle kohta, aga sai veel läbi. Pildid juhipoolselt küljelt.\nRe: Roostekahjustusega ülevaatusele\nTeie tõstatatud küsimus on asjakohane ja kindlasti tekitab palju vastakaid arvamusi niikaua kui Maanteeamet ei ole välja andnud rooste praakimise juhendit, mis pidi valmis saama aasta esimeses pooles kui ma ei eksi, sest võtsin isiklikult osa sellele juhendile ettepanekute tegemisest.\nKõik oleneb sellest mida mõtleb ülevaataja st. kas uksekarp ja selle katteplekk on kandevelement või ei ole. Minu jaoks on uksekarp kere jäikust andev komponent ja ta ei ole kandevelement. Kui autot saab ohutult tõsta rehvivahetuseks siis vastavalt haldusõiguse tavale ei tohiks ülevaataja kordusülevaatust vormistada kuna roostekahjustuse lähedal olev KANDEVELEMENT ehk auto tõstekoht tundub olevat veel piisavalt tugev. Kui tõstate auto antud tõstekohast üles, ratas maast lahti ja astute ukseavale, kõigutate autot mis toetub tõstekohale ning midagi ei juhtu siis ongi kandevelement piisavalt kindel TÄNA. Maanteeameti peapetsialist on selgitanud, et haldusõiguse reeglite järgi ei saa sanktsioneerida asjades millest ei kirjutata MKM 77 lisa 4´s, eks ise otsustage https://www.riigiteataja.ee/aktilisa/1040/5201/8016/MKM_2704\n2.8. Korrodeerunud – sõiduki ja selle osa keemiline ja elektrokeemiline roostetamine, mille tõttu on vähenenud sõiduki osa tugevus või jäikus.\n6.1.1. Üldine seisund 5) Konstruktsiooni kandevelement on korrodeerunud. – OV\nKõik taandub ülevaataja oskusele täita tähttähelt etteantud reegleid, nagu seda nõuab Maanteeamet – ja tunnistada masin nõuetele vastavaks. Või kasutab oma subjektiivset kaalutlusoskust ja nõuab uksekarbi keevitustöid. Samas kui on selline roostekahjustus, siis peaks kogu autoaluse kriitilise pilguga üle käima ja vaatama kas ikka kõik kandevelemendid (sildade kinnitused, vedrude toetuskohad jne. oleksid ikka piisava jäikusega sest kui kandevkonstruktsiooni vahetus läheduses on auk siis peab vormistama kordusülevaatuse. Minu jaoks on erinevad mõisted tugevus ja jäikus ja kandevkonstruktsioon ja katteplekk.\nKuna vigade tabelis puudub sõna „jäikus“ siis ei tohi sanktsioneerida, selline arvamus ühtib riigiasutuse peaspetsialisti seisukohaga.\nseda asja võiks võtta lihtsamalt - võrdled sama kohta uue auto sama kohaga.\nPiltidel on näha räige rooste ja kui selliselt ülevaatuselt läbi lastakse, siis ongi jokk skeem ja rontide paradiis liikluses.\nNüüd tulevad kindlasti igasugused makrofleksi ja teibivennad õigustama, et näe, ka nii saab. Jah, saab küll, aga eks igaüks vaatab ise kui korras sõidukiga ta liikleb. Antud juhul on pigem tegu hoolimatuse kui majandusliku olukorraga.\nMina võrdleks auto seisukorda hammaste seisukorraga - on endast hoolivaid ja on selliseid lohakaid, kes toovad vabanduseks ajapuuduse.\nühest küljest võib ju olla tegu ideaalse mootori ja veermikuga auto, paraku vaid rooste on aja jooksul töö ära teinud. teisest küljest võib olla tegu igast otsast paraja saraga, mis ülevaatused napilt läbib. meie seda ei tea ja piltide järgi ei otsusta. vanus ja meie sool teevad oma töö ning kui muus osas tiptop auto, siis tasuks mõelda keevituse peale ja uued karbid teha. fakt on see, et paremaks ei lähe seal enam midagi- iga aastaga üha pudedamaks. tuleb minna samasse üv punkti ja meestelt küsida- kas sel aastal on veel lootust. foorum ülevaatuseid ei vormista. sinna ei anna enam ka teibituuningut teha, et auk ära peita, sest plekkide liitekoht on sama pude.\nja üks oluline asi on porilapakate olemasolu- mina panen igale ostetud autole, millel neid ei ole, sest see on esimene abivahend karpide säilitamisel.\nMinule meeldib Teie analüütiline lähenemine teemasse. Kuulun nende hulka kes arvavad, et auto peab korras olema kuid kahjuks nii ei arva meie üle valitsevad riigiametnikud. Olen varasemalt öelnud, et meie riigis valitseb riigiametnike diktatuur mis tähendab seda, et neil on vaba voli isegi oma tööd ausalt tegevaid tehnoülevaatajaid kriminaalkorras karistada – ja seda on juhtunud. Tõesti ka mina tahaks võtta lihtsamalt kuid viimaste aastate jooksul on Maanteeameti asjapulkade poolt minu ego vägistamised võtnud sellise ulatuse, et tunnen ennast absoluutse juriidilise PROSTITUUDINA kuna pean täitma 100% minule ette antud kohustusi, sest nii on kirjas Maitene OÜ ja Maanteeameti vahelises lepingus. Ei ole enam oluline masina tehniline korrasolek vaid AINULT selle hetkeseisukord mis peab vastama MKM 77 lisa 4 olevale ja KÕIK. Ei loe tehnoülevaatuse eurodirektiiv vaid loeb Maanteeameti peaeksperdi nägemus sellest, et auto on haldusobjekt nagu inimene. Tähendab, millest ei kirjutata MKM 77 lisa 4´s, sellega ei tohi sanktsioneerida...\nTõmmates paralleeli artiklis kirjutatuga on ka tehnoülevaatusel probleeme vajaliku info kättesaamisega ja seda vaatamata asjaolule, et on olemas euroliidu direktiiv mis kohustab asjaomaseid riigiametnikke tagama ülevaatuspunktidele nende tööks vajaliku info kättesaadavuse. Mõtlen siin iga konkreetse auto tüübikinnituse informatsiooni kättesaadavust saamaks teada millises komplektsuses peaks masin olema, tulede pesurid, tulede korrektorid, xenonid, ledid, katalüsaatorid, tahmafiltrid, rehvid, heitgaaside normid ja mida kõike veel? Alles eile vaatasin Maanteeameti saidilt, et autole pakutakse ainult 2 mõõtu rehve, "autodata" aga pakkus 12 erineva rehvi kasutamise õigust. Nii olemegi olukorras kus on keelatud kasutada teisi rehve mida ei ole kajastatud puudulikus riigiasutuse andmebaasis. Ülevaatuspunktide omanikelt nõutakse andmebaaside ostmist (rikkudes direktiivi kohustust) kus on palju erineva tasemega informatsiooni kui samas oleks kordades lihtsam riigil osta üks korralik andmekogu ja seda läbi ülevaatusprogrammi jagada. Tegin sellise ettepaneku ARK-le 10 aastat tagasi.\nMu sõiduauto ukse alumised ääred olid roostes (selline visuaalne rooste läbi värvi) ja üle vaatusele ei võetud. Öeldi, kindlasti on küljekarbid ka läbi, tegelikult need on täiesti tipen- topen ja masin on tehnilise poole pealt korras.\nÜlevaatusele mitte võtmine on ülbus, millest võiks teada saada ülevaatuspunkti omanik sest sisuliselt jäi neil ühe auto kontrollimise eest tasu saamata. Ülevaataja kes oletab ja ei ole suuteline tuvastama probleemi ning seda ka näitama ei saa minu juures tööd, seal ülevaatuspunktis aga saab kuna omanik ei tea palgasaaja ülbusest.\nomast kogemusest võin öelda, et eelmisel sept sain oma vana golf 3 ga veel ülevaatuselt lausa nn puhtalt läbi, kuigi, sellel olid karbid ysna pehmed ning ka põhjas olid möned avaused...lisaks ka esiklaasis möra, kuid musu osas korras masin oli. sellel aastal enamtõsta sain autot poolraami kinnitustest... ei hakka minema ülevaatusele. kuid see nn viimane aasta oli mul ca 5 aastat :D\nmnjaa, jutt läks veidi lappama. kuid point oli see, et viimased 5 aastat oli mul nn viimane aasta ülevaatust :D ning autot tõsta sai ainult poolraami kohtadest.\nNii, ülevaatusel käidud ja annan teile ka tagasisidet.\nOV 6.1.1 Raami, kere ja sellele kinnitatavate osade üldine seisund: 6.1.1.1. Konstruktsiooni kandevelement on kahjustunud. Lisainfo: MÕLEMAD KARBID;\nKui palju uued karbid ja nende vahetus maksma võiks minna?\nOn küll vana masin ja oli ka muid väiksemaid probleeme, aga muidu sõidab hästi, et võib-olla tasuks probleemid korda teha?\nPalun andke teada kui palju küsitakse karpide vahetuse ja viimistluse eest ning palju maksaks sama vana samas seisukorras auto automüügi portaalis?\nJa sel juhul märkige ka ära, kuskohas sellise raha eest see töö tehtud saaks (firma/tegija/garaaži nimi)! Siis on sellest ehk teistele foorumlastele ka abi.\nMaksu- ja tolliamet (registreerimata)\nOotame huviga infot, kus keegi salaja sõidukeid remondib, mis hinna eest midagi teeb jne.\nAlati teie MTA\nkuugli abil pakutakse et 150-200 karp + 150 värvimine. kokku u 700.\n700€ eest http://www.auto24.ee/used/2886521 mis usutavasti roostetab minimaalselt ja peab vastu veel 10 aastat. Teie auto aga? Kas sinna on mõtet nii vinge masina jagu raha kulutada. Kui on karbid läbi siis ega muudki kohad palju paremad ei ole või mis? Aga ootaks ära info mida palusin.\nKarpide vahetus võtab mõned tunnid. Ei ole vaja piuksuda, olen teinud ja tean. Kindlasti alla tööpäeva. Ma ei räägi siin kandevkonstruktsiooni täielikust remondist kõigi vahekihtidega, ainult välimine osa. Värvimine pole vajalik, vanale autole kärab natuke aerosooltõrva väga hästi :)\nTeise auto soetamise soovitus on viisakalt väljendudes totter. Saad uue tundmatu julga kurat teab, milliste varjatud hädadega, ja hakkad otsast peale neid lahendama. Kellel seda vaja on?\nTotter on teha järeldusi ootamata ära UrmasZ85 arvamust kes teab meist kõigist paremini tema kasutuses oleva auto seisukorda. Tean kuidas mõned tuttavad on mõttetult tampinud raha vanasse autosse kus liigselt roostetanud karbid tähendavad, et kogu auto on ka teistest kohtadest järgi andmas. Minu poolt leitud pakutaval autol väidetavalt roostet ei ole ja hea tahtmise juures leitakse ka varjatud hädad tavaliselt üles enne kui auto eest raha välja käiakse. Tahtsin oma postitusega mõista anda, et tark ei torma ja alati on mõttekas kaalutleda kas ja kuidas kasulikum on. Vana maha müüa, karpide vahetuseks mineva raha juurde pannes saaks juba päris korraliku masina võrreldes sellega mille karpidest foto on pakutud vaatamiseks ülal.\nEi ole seal mingit traagikat. See auto sõidab, ilma et uksed hakkaksid kinni kiiluma, veel vähemalt viis aastat, pigem rohkem. Avarii puhul kaitsmisest ei võta sõna. Ei olegi võimalik, need testid on alati uue autoga. Loomulikult väheneb tehases sissepandud turvalisus iga maharoostetanud kümnendikmillimeetriga.\nKere on auto kõige kallim detail, allub halvasti remondile ja remont pole enamasti mure lahendamine, vaid edasilükkamine.\nKonkreetse auto fotolt on ju selgelt näha, et karbivahetus ei piirdu välise pleki vahetusega, sest alt servast pole teda väga millegi külge keevitada. See karbi ühenduskoht koosneb roostest, mastiksist ja õhukeseksroostetanud plekist läbisegi aukudega, mille külge kvaliteetset keevist teha on viisakalt öeldes problemaatiline.\nTasuks Millerti seisukohta kuulata, kui kere mujalt ka mineku peal on, tasuks sel masinal puht rahaliselt kalkuleerides viimsele puhkusele minna lasta. Või tehagi selline eesti keskmine tuuning makro, pahtli ja ruberoidiga, et saad ülevaatuse kätte ja sõidad viimase aasta veel.\nMillerti leitud auto on ka päris jube, eriti oma mootorivaliku pärast, aga vähemalt mõne aasta saab sellega tarbesõite veel teha küll.\nIMHO minu arvamus on et teemaalgataja autoke tuleks siiski rahulikult minna lasta... autode riiki.\nSee pole enam pindmine rooste vaid totaalne mäda, ja usu kui hakata varjatud kohtadest uurima leiab neid kohti veelgi. Olen ka ise kange lappija kuid antud isendil on see mõttetu. Tulistan puusalt et tegu japskiga.\nKui musta mögina ja plekikruvi- tsinkpleki tuuningut teha, vast kannatab veel mne aasta sõita.\nKui antud auto oleks soetades kohe vastava seguga karbid uksed läbi lastud, st. korralik roostetõrje tehtud, poleks sellist pilti praegu, kahjuks eestlane on laisk ja sõidab seni kuni lansekad toas. Ei panustata autosse sentigi ja ülevaatusel mangutakse et lase veelkord ikka läbi, küll selliseid nähtud. Pole vaja solvuda, kuid see on reaalsus.\nIse olen igale ostetud autole teinud kohe määrimise õlitamise, kuigi soetan 500+ - autosid. Pole siiani ka ülevaatustel probleeme olnud.\nMuudetud 20.7.18 11:22\nKui kogu karpide vahetuse protsess läheb 700 eurot maksma, siis jah sellist kulutust ma tegema ei hakka, seda see auto väärt pole, vaataks juba uuema masina poole. Teisalt uue samas hinnas autoga on ka jah omad riskid, ei tea ju kunagi, kas müüja kõik talle teada vead ära mainib, praeguse masina puhul on mul vead teada. Kuna ma sõidan autoga väga vähe (igapäevased toimetused ei vaja autot), ei taha sellele olemasolevale või uuele autole väga palju raha kulutada, seega kui saaks selle olemasoleva näiteks kuni 400 euroga üheks kaheks aastaks korda, siis isegi kaaluksin seda. Kui kasutaks autot igapäevaselt, vaataks kindlasti uuema auto poole.\nLisainfoks veel, et kõnealune auto on 1998. aasta Ford Fiesta.\nHr. Urmas andke ikka teada millise hinnapakkumise tehti Teie auto plekitöödele, orienteeruvat hetkehinda oskame vaadata automüügi kuulutuste kaudu.\nPole mingit hinnapakkumist veel. Käisin vaid ülevaatusel ja sealt läbi ei saanud - nemad ka ei osanud öelda, kui palju selle roostevea likvideerimine maksma võiks minna. Siit foorumist siis küsisin lootuses, et äkki mõnel kasutajal kogemus olemas ja oskab orienteeruva hinna öelda, kui palju sellise vea parandus maksma võiks minna, mille peale üks kasutaja mainis 700 eurot. Rohkemat ma ei tea. Aga eks jah kõige õigem oleks mul pöörduda otse remonditöökodade poole. Kui see tehtud ja täpsem hind teada, siis saan siin ka teada anda.\nMuudetud 20.7.18 16:36\nEi saa öelda et karpide vahetamisel pole mõtet. Vahetasin oma vanal metsas rüüstamise kastikal karbid ära 2008-2009 talvel, ülejäänud kere oli OK. Müüsin sõitva ja TÜV-iga maha 2016.\nKeretööd on auto juures kõige kallim töö üldse! Mootorite ja käigukastide kap.rem on selle kõrval köki-möki.\nSõber lasi taastada ühel firmal eelmine aasta üht vana haruldust julma hinna alla tagudes. Vihjeks võin öelda, et summa oli 5 kohaline.\nNii et see pakutud 700 karp/id on ikka sigahästi saadud,kui töö on muidugi korralik. Samas oleneb millisel autol seda teha lasta. Mingil viiesotisel autol 700 keretöödeks alla taguda on tõesti pointless, kuid viiekilosel juba tasuks ma leian.\nEks kõik ole suhteline ja vastavalt rahakotile ja vajadustele.\nTühimikud makrofleksi täis, pahtliga tasaseks ning bituumeni baasil roostetõrjega põhi ühtlaselt pintsliga üle ja asi nagu uus.\nKusjuures olen paari selliselt tehtud Passatit reaalselt näinud kui midagi hästi odavat pojale esimeseks autot otsisin.\nNendel karpidel pole ju hullu midagi ! Enda autol oli seis ikka tunduvalt hullem aga toksisin sõrmedega vana karbi pleki maha ja seest olid karbid nagu uued, tehase krundi all ja roostet ei olnud. Plekitöökojast painutati täpselt originaal kujuga küljekarbi väline plekk, kruntisin selle ära ja siis neetisin külge terves karbi pikkuses, needipead pahteldasin robustselt üle ja seejärel sai see püstoliga bituumeniga kivikaitse peale lastud ja pintsliga üle värvitud. Väliselt on kõik nagu uus ja usun et kestab ju ka ikka mitu aastat veel. Kui viitsid mässata on selline vöimalus, rahaliselt läks äkki 120eur-150eur mölema karbi peale.\nTäitsa huvitav kuskohas karpide vahetus 700 euri maksab?!\nTuttaval keevitati Mazda 626 le mõlemad karbid uued, maksis 250 euri.\nVaatasin üle - korralikult tehtud.\nMuudetud 20.7.18 21:13\ntallinn on riik riigis.siin on teine hinnatase.


Määrus kehtestatakse «Veeseaduse» (RT I 1994, 40, 655; 1996, 13, 241; 1998, 2, 47; 61, 987; 1999, 10, 155; 54, 583; 95, 843; 2001, 7, 19; 42, 234; 50, 283) § 15 lõike 2 ja § 24 lõike 2 alusel.\nMäärusega kehtestatakse heitvee veekogusse või pinnasesse juhtimise nõuded ja nõuete täitmise kontrollimise meetmed.\n§ 2. Reovee puhastamine ja heitvee suublasse juhtimine\n(1) Reovett puhastatakse üldjuhul mehaaniliselt ja bioloogiliselt. Fosfori ja lämmastiku ärastamiseks reoveest on vaja süvapuhastust, s.o täiendavate puhastusvõtete rakendamist.\n(2) Heitvee veekogusse või pinnasesse juhtimise nõuded sõltuvad heitvee liigist (tööstus-, prügila- või muu heitvesi), reostusallika reostuskoormusest ning suubla reostustundlikkusest.\n§ 3. Reostusallikast lähtuv reostuskoormus\n(2) Inimekvivalent on ühe inimese põhjustatud keskmise ööpäevase tingliku veereostuskoormuse ühik. Biokeemilise hapnikutarbe (BHT7) kaudu väljendatud inimekvivalendi väärtus on 60 g hapnikku ööpäevas.\n(3) Biokeemiline hapnikutarve (BHT7) on milligrammides väljendatud hapnikuhulk, mis mikroobidel kulub ühes liitris vees oleva orgaanilise aine lagundamiseks seitsme päeva jooksul.\n(4) Asula reostuskoormus arvestatakse summaarselt mõõdetuna kogu asula kohta, arvestatuna enne reoveepuhastit või reoveepuhasti puudumise korral heitveelaskmest.\n§ 4. Veekogusse juhitava heitvee pH või ohtlike ainete sisalduse piirväärtused\n§ 5. Veekogusse juhitava heitvee reostusnäitajate piirväärtused ja reovee puhastusastmed\n(1) Veekogusse juhitava heitvee reostusnäitajad peavad vastama lisas 2 esitatud piirväärtustele või reovee puhastusastmetele.\n(2) Reostusnäitaja piirväärtuse all mõistetakse käesolevas määruses vee reoainesisaldust, mille ületamisel vesi loetakse üle kahjutuspiiri rikutuks ehk reoveeks.\n§ 6. Väikese reostuskoormusega reostusallikatest veekogusse juhitavale heitveele esitatavad nõuded\n§ 7. Saastatud sademevee veekogusse juhtimise nõuded\n(1) Saastatud sademevett peab enne suublasse juhtimist puhastama.\n(3) Sademeveelaskme kaudu tohib veekogusse, v. a lähemale kui 200 m supelranna välispiirist, juhtida sademevett, mille keskmised reostusnäitajad ei ületa lisaks lisas 1 loetletud ohtlike ainete sisalduse piirväärtustele heljumi ehk hõljuvaine ehk heljuvainesisaldust (edaspidi heljuvainesisaldus) 40 mg/l ja naftasaaduste sisaldust 5 mg/l.\n(4) Ühisvoolukanalisatsioonist tohib sademevett vihmavalingu ajal ülevoolude kaudu veekogusse juhtida koos reoveega vahekorras vähemalt neli ühele.\n§ 8. Heitvee veekogusse juhtimine, kui reostusallikast lähtuvat reostuskoormust pole võimalik väljendada inimekvivalentides\n§ 9. Pinnasesse juhitava heitvee pH või ohtlike ainete sisalduse piirväärtused\n§ 10. Heitvee hajutatult pinnasesse immutamise nõuded\n(2) Kui heitvee juhtimine kaugel asuvasse veekogusse on ebamajanduslik ning ei ole põhjavee reostumise ohtu, võib heitvett immutada pinnasesse, v.a veehaarde sanitaarkaitsealal ja mitte lähemal kui 50 m selle välispiirist, järgmistes kogustes:\n1) 10-50 m3 ööpäevas pärast reovee bioloogilist puhastamist;\n2) kuni 10 m3 ööpäevas pärast reovee mehaanilist puhastamist.\n(3) Reovee mehaaniline puhastamine on reoainete ärastamine, mille korral reovee puhastusaste peab olema biokeemilise hapnikutarbe BHT7 osas suurem / võrdne 20% ja heljuvainesisalduse osas suurem / võrdne 50%.\n(4) Reovee bioloogiline puhastamine on reoveest reoainete ärastamine bioloogiliste protsesside toimel, mis vastab vähemalt lisas 2 toodud tabeli esimeses veerus esitatud piirväärtustele või puhastusastmetele (v.a üldfosfori, naftasaaduste, üldlämmastiku ja fenoolide sisaldus) reostusallikatest lähtuva 2000-100 000 ie suuruse reostuskoormuse kohta.\n(7) Kaitsmata põhjaveega aladel on süvapuhastamata heitvee pinnasesse immutamine keelatud.\n(9) Nõrgalt kaitstud põhjaveega aladel võib pinnasesse immutada kuni 10 m3 vähemalt bioloogiliselt puhastatud heitvett ööpäevas.\n(12) Heitvee pinnasesse juhtimise nõuded (veehulk pindalaühiku kohta jm) täpsustatakse vee erikasutusloas.\n§ 11. Ohtlikud ained, mida pinnasesse juhitav heitvesi ei tohi sisaldada\n§ 12. Heitveest proovide võtmine\n§ 13. Proovivõtu sagedus suuremate reostusallikate reostusnäitajate sisalduse (v.a ohtlike ainete) määramiseks\n1) 12 proovi aastas, kui reostusallikast lähtuv reostuskoormus on 1999-49 999 ie;\n(2) Kui reostusallikast lähtuv reostuskoormus on 2000-9999 ie ja kui esimesel aastal kõik 12 heitvee proovi vastavad määruses esitatud piirväärtustele, tuleb võtta vähemalt 4 proovi aastas. Kui neljast võetud heitvee proovist kas või ühe proovi näitajad on suuremad määruses esitatud piirväärtustest, peab taas võtma 12 proovi aastas.\n(3) Proovi võtmisel tuleb tagada proovi esinduslikkus, st proov peab iseloomustama seda, kuidas uuritava heitvee reostusnäitajad aja jooksul muutuvad.\n§ 14. Proovivõtu sagedus ohtlike ainete ja väiksemate reostusallikate reostusnäitajate sisalduse määramiseks\nKui reostusallikast lähtuv reostuskoormus on alla 1999 ie või kui vaatluse all on lisades 1 ja 3 loetletud ohtlikud ained tööstusheitvees või saastatud sademevees, määratakse proovivõtu sagedus vee erikasutusloa või muu veeheidet reguleeriva loaga.\n§ 15. Proovide võtmise ja analüüsimise nõuded\n(1) Esinduslikke proove peab olema võimalik võtta reoveepuhastisse sisenevast reoveest ja suublasse juhitavast heitveest, v.a juhul, kui heitvesi immutatakse pinnasesse.\n(5) Proovide transportimisel peab säilima nende esialgne koostis. Selleks tuleb proove hoida pimedas, temperatuuril 2-5 °C.\n§ 16. Heitvee käesoleva määruse nõuetele vastavuse hindamine\n(1) Heitvee vastavust määruse nõuetele hinnatakse vähemalt 4 korda aastas.\n(2) Heitvesi loetakse määruse nõuetele vastavaks, kui määruse nõuetele vastavuse kontrollile eelnenud aasta jooksul ei ole proove, mille reostusnäitajad, v.a üldlämmastiku (s.o orgaanilise lämmastiku, ammoniaagi, nitraatide ja nitritite summa), lisades 1 ja 3 loetletud ainete ja üldfosfori sisaldus, ületavad lisa 2 kohaseid piirväärtusi rohkem kui lisas 4 esitatud tabeli kohaselt tohib olla nõudeid mitterahuldavaid proove võetud proovide arvust.\n(3) Nõudeid mitterahuldavas proovis ei tohi reostusnäitaja väärtus, v.a heljuvainesisaldus ja lisades 1 ja 3 loetletud ainete sisaldus, olla üle kahe korra suurem lisa 2 kohasest piirväärtusest. Kui proovi reostusnäitaja ületab määruse lisa 2 kohast piirväärtust üle kahe korra, loetakse heitvesi määruse nõuetele mittevastavaks.\n(4) Nõudeid mitterahuldava proovi heljuvainesisaldus võib olla kuni 2,5 korda suurem lisa 2 kohasest piirväärtusest. Kui proovi heljuvainesisaldus ületab lisa 2 kohast piirväärtust üle 2,5 korra, loetakse heitvesi määruse nõuetele mittevastavaks.\n(5) Lisades 1 ja 3 loetletud ainete päevane sisaldus võib olla nimetatud lisade kohastest piirväärtusest kuni kaks korda suurem, kui vee erikasutaja suudab muude analüüside või arvutustega tõestada, et kuu keskmine oli piirväärtusest väiksem.\n(6) Heitvee määruse nõuetele vastavuse kontrollile eelnenud aasta keskmine üldlämmastiku- ja üldfosforisisaldus peavad olema lisa 2 kohastest piirväärtusest väiksemad.\n(7) Heitvee reostusnäitajate määruse nõuetele vastavuse hindamisel ei lähe arvesse erakorraliste ilmastikutingimuste (tugev vihmavaling vms) ajal võetud proovid ja proovid, mis on võetud üldlämmastikusisalduse määramiseks reovee temperatuuril alla 12 °C.\n§ 17. Käesoleva määruse nõuete täitmisest Ida-Viru maakonnas\nIda-Viru maakonnas võib vee erikasutusloa andja lubada määruses toodud heitvee reostusnäitajate määrusekohaste piirväärtuste ületamist või reovee madalamaid puhastusastmeid 31. detsembrini 2003. a reostusallikate puhul, mille reoveest on rohkem kui 25% tööstusreovesi ja mis ei põhjusta suublaks oleva veekogu või pinnase reostumist.\n§ 18. Vabariigi Valitsuse määruse kehtetuks tunnistamine\nVabariigi Valitsuse 20. jaanuari 1998. a määrus nr 11 «Veekogusse või pinnasesse juhitava heitvee kohta esitatavate nõuete kinnitamine» (RT I 1998, 10, 118; 118-120, 1895; 1999, 70, 682) tunnistatakse kehtetuks.\n§ 19. Määruse lisa 2 ülevaatamine\n§ 20. Määruse lisades esitatud piirväärtuste rakendamine\n(1) Lisades 1 ja 3 esitatud piirväärtusi rakendatakse tööstusheitvee osas alates 1. aprillist 2002. a.\n(3) 1. jaanuarist 2002. a käikuantavad uued või renoveeritud reoveepuhastid peavad vastama lisas 2 esitatud heitvee reostusnäitajate piirväärtustele või reovee puhastusastmetele.\n1 EÜ Nõukogu direktiiv 92/271/EMÜ «Asulate reovee puhastamine» (EÜT L 135, 30.05.1991; EÜT L 226; 07.09.1993).\nVesinikioonide minimaalne sisaldus vees, (pHmin)\nVesinikioonide maksimaalne sisaldus vees (pHmax)\n2000 kuni 100 000 ie\nReostusnäitaja piirväärtus, mg/l\nReovee puhastusaste, %\nNaftatööstusettevõtte heitvee naftasaadustesisaldus3\nReostusnäitaja piirväärtust või reovee puhastusastet tuleb järgida heitvee liiki arvestamata.\n2 Reostusnäitaja piirväärtust või reovee puhastusastet tuleb järgida juhul, kui ei ole tegemist asula kanalisatsioonist eraldi asetseva heitveelaskme kaudu suublasse juhitava heitveega, mille kohta käesolevas tabelis on esitatud ainult selle heitvee liigi kohta käiv reostusnäitaja piirväärtus või reovee puhastusaste.\n4 Jõustumisaeg 31.12.2002.a.\nVesinikioonide minimaalne sisaldus vees (pHmin)


Filosoofiateaduskond pakub uut valikmoodulit | ajakiri.ut.ee\nUus balti kultuuri moodul, mille kohustuslikuks mahuks on 12 EAP-d, koosneb põhikursustest ja lisakursustest, kus rõhku on pandud seminaridele ja iseseisvale tööle kirjandusega.\nPõhikursustena on kohustuslikud Balti rahvad ja keeled: päritolu, arengulugu ja tänapäev ning Läti ja Leedu kultuur ja ühiskond. Ülejäänud ainepunktid lisanduvad vastavalt üliõpilase valikutele.\nTÜ keelekeskuse juhataja kohusetäitja Tiina Kattel leiab, et tihedad ajaloolised ja kultuurilised sidemed balti riikide vahel viitavad ühtlasi mooduli loomise vajalikkusele. «Kui Vilniuses saab erialana õppida läti ja eesti ning Riias Läti ülikoolis leedu ja eesti keelt, siis miks ei saa seda teha Tartus?» küsis Kattel.\nÜliõpilane võib kursustel spetsialiseeruda ühele maale, valides selle ajaloo- ja kirjanduskursuse, või mõlema riigi kirjanduse või ajaloo suunale. Kõiki kursusi saab võtta ka ükshaaval vabaainetena. Mooduli aineid loetakse üle aasta arvestusega, et kahe õppeaasta jooksul on võimalik neid võtta mooduli täismahus.\nUus moodul annab tudengitele võimaluse saada süsteemne ülevaade lõunanaabrite keelest, kultuurist, ajaloost, kirjandusest, lisaks õppida keeli ning jätkata ehk vahetusüliõpilasena õpinguid Lätis või Leedus. Katteli meelest oleks kindlasti juurde vaja noori baltiste: lingviste, ajaloolasi, etnolooge, kellele avaks keeleoskus ligipääsu väärtuslikule uurimis-, võrdlusmaterjalile.\nTudengitel, kes on mooduli läbinud, on võimalus täiendada oma teadmisi Läti või Vilniuse ülikoolis ning suunduda neisse kõrgkoolidesse bakalaureuseõppes semestriks õppima või omandada seal juba magistrikraad. «Samuti pöörduvad minu poole sageli tõlkebürood, kes otsivad leedu ja läti keele tõlke, neid on liiga vähe,» rääkis Tiina Kattel moodulis õpitu rakendamise võimalustest.\nMoodul on loodud filosoofiateaduskonna keelekeskuse, kultuuriteaduste ja kunstide, eesti ja üldkeeleteaduse ning ajaloo ja arheoloogia instituudi koostöös, koondades neis struktuuriüksustes juba loetavaid või ka uusi õppeaineid.


Kommentaarid: LUGEJATE LEMMIK 2021 | Koroona piinab pikalt: need häirivad tervisemured võivad püsida kaua ka neil, kes põdesid kergelt\n9. november 2021 08:05\nSee ei ole vale,et tekivad igasugused hädad peale läbi pödemist.Olen läbi pödenud ja pole terveks veel saanud,igasugu hädasid tuleb aina juuede.\nVale on see kõik 7. november 2021 10:19\nSee kõik on väljamõeldis. Noored ajakirjanikud terivad neid lugusid, et palka välja-teenida ja ülemustele pugeda!!\nHäh 4. november 2021 11:55\nJamajutt. Minge alustage värskes õhus treenimisega ja juba kuu hiljem toonus tõuseb.\nPõdenu 3. november 2021 11:54\nOlen põdenud Grippi 1983 aastal. Kolm nädalat voodis, palavik 39,5 kaks nädalat järjes, kolmandal nädalal 38,2 ja alles neljandal nädalal hakkas vaikselt langema. Esimesed nädalad olin täiesti hooldatav ja teadvusetu, siis hakkasin vaikselt alles millestki aru saama kuigi olin ikka hooldatav. Kui kuu aega haigestumisest möödas oli, tunnistas arst mind terveks, võisin tööle minna, aga tõelised jamad alles siis algasid minu jaoks. Esimene asi oli täiesti tundmatu minu jaoks, sügav depressioon ja see oli tõesti jube. Täiesti tühja ja rõõmsa koha pealt pidurdamatud nutuhood, apaatia, paanika jne\nSee sama Põdenu 3. november 2021 11:56\nJa oma Korona viiruse põdesin 2017a Samuti hooldatava voodihaigena raske kopsupõletikuga 6 nädalat voodis.\nZ 3. november 2021 10:47\nJuba pikemat aega loen -minu tuttav jne.Kirjutage palun oma kogemustest.\nRootsis on palju juttu ja ka tehtud "kroonilise koroona" osas, diagnoos on haiguste registris ja inimesed kes kanatavad saavad abi ja suhtlevad ka omavahel. Sarnaselt teiste krooniliste haigustega, pole vaja palju leitutada siin nullist!\nQ 19. jaanuar 2021 09:13\nPaari nädala pärast on see hirmuoperatsioon läbi.\nOlen 50+, Töötan ehituse alal. Krt..mul on külm, liigesed haiged ja tatt lahti peale tööpäeva. 18. jaanuar 2021 20:25\nLihtsalt Iga aasta\n18. jaanuar 2021 17:32\nInglismaalt 18. jaanuar 2021 19:33\nPüüavad viiruseid võrku?\n18. jaanuar 2021 13:39\nJura jutt suhu tagasi. Mul tutav oli ka haige(Covid-st alguse saanud kopsupõletik) , viidi ka haiglasse -see kuidas teda haiglas kinni hoiti ja pandi ta intensiivi -täita naljaks kuulda oli .Kisa ja karjumise peale sai ta intensiivist välja ja siis kisa ja karjumise peale sai ka lõpuks koju. Tänaseks on möödas selles pea 3 nädalat .Enesetunne väga hea ja haigusest ei ole midagi järgi. EI OLE VAJA HIRMUTADA INIMESI!!!\ntohoh, ära hõiska 18. jaanuar 2021 19:31\nSul on juba 10 aastane kogemus?\nyxmees 3. november 2021 10:16\nAa eino kui sinu üks tuttav põdes kergelt läbi ja polnud järelnähtusid, siis järelikult on kõigiga nii, onju? Ja nagu ikka on ÕL kommentaator targem kui professorid oma statistikaga.\nkiki 3. november 2021 11:44\nega seda kui näiteks hapniutase ohtlikult madalale langeb ei pruugi ise tundagi, eriti kui sul koroonast kerged ajukahjustused juba. Arst ei saa sellist kisajat ravita ka jätta, sureb kodus kohe maha, kaevatakse kohtuse. Muide hapniku taseme mõõtjaid saab ise ka endale osta ja mõõta, ei pea sugugi arste uskuma kui usaldamatusega probleemid.\nUku 7. november 2021 12:15\nTüüpiline tuttava haigusloo kirjeldus: kohustuslikud kirjavead, haiglas kisamine ja karjumine, lõpetuseks röökiv hüüdlause. Kõigil on kindlasti mõni tuttav või tuttava tuttav, kes haiglas olnud ja seal vale ravi saanud. Vanadel kaladel mõni kolleeg, sugulane surnud või piinleb tüsistuste käes vaktsineerimise tagajärjel. Sellist kulda tuleb, et... Fantaasia on piiritu. Kahju, et Pikker enam ei ilmu, seal võiks kod. Männikese rubriigis neid avaldada. Materjali jagub.\nMooses 18. jaanuar 2021 13:21\nTäpselt sama lavastatud kui on see pilt siin artikli juures, on lavastatud ka koroona.\nlahutatud vanemate laps 18. jaanuar 2021 13:20\n"... kurdavad väsimuse, unetuse, õhupuuduse ja nn aju-udu üle – mälu-ja keskendumishäired jm vaimsed probleemid." Nüüd on mugav süü veeretada koroona peale, aga see on paljude teiste probleem samuti, ja tingitud nutiseadmetest, istuvast eluviisist, halbadest inimsuhetest.\ninfoks.. 10. november 2021 17:44\nCovid triggerdab EBV viiruse. Kõik "long covidi" sümptomid on tegelikult ju EBV viiruse omad. Ja lisaks veel, et EBV viirus on ülinakkav ja pea 100% inimestest kannatab selle all vähem või rohkem, oleneb EBV viiruse mutatsioonist. Aitab ainult immuunsüsteemi tugevdamine- enamus toidust peaks olema puuvili/köögivili. Rasv, munad , piimatooted menüüst välja. Lugege Anthony Williami soovitusi.\nJa mida siin kalli raha eest uurida: haigus kurnabki, üksikvangistus tekitab trauma ja masenduse. 18. jaanuar 2021 12:49\nPärast viirushaigust on ju alati nii, et on kaua nôrkus\npõdesin 18. jaanuar 2021 15:30\nNo ega ikka nii ei ole. Minul juba terve aasta väsimus, ühest kõrvast jäingi kurdiks.\nInz 18. jaanuar 2021 12:29\nUskumatu mida meedia korraldab. Lihtsalt süüdimatult külvatakse süsteemi mõjul ja suunamisel hirmu!\nSillkus 3. november 2021 08:10\nUskumatu, kuidas inimesed jäävadki meediat sõimama pea iga artikli all - muidugi on mõnedel inimestel taastumine pikem ja raskem kui teistel. Ise põdesin suhteliselt kergelt 2 nädalat tagasi, aga mingid närvivalud jäid, pole päris taastunud siiani (olen vaktsineeritud pool aastat tagasi). Nõrganärvilistel, kelle meelest iga artikkel on mingi "külvamine", tasuks netijuhe seinast välja tõmmata ja maale värsket õhku hingama minna.\nHirmu külvatakse mõlemast suunast 3. november 2021 17:33\nSelle asemel võiks asjalikult plussid-miinused kirja panna ja lasta inimestel otsustada. Minul näiteks hakkasid vaktsineerimisjärgselt liigesed uuesti haiget tegema, aga saan sellega hakkama ja ei kahetse hetkekski vaktsineerimist. See on avanud mulle nii palju uksi, mis aitavad vaimset tervist korras hoida (õppimine, töö, suhtlemine), ja mulle ei meeldi pidevalt mõelda sellele, kes keda ohustab. Olen nimelt varem vaevelnud nii depressiooni kui liigeseprobleemide käes ja valin iga kell vaimse tervise. Liigeste valuga on lihtsam hakkama saada, juba lähengi uuesti füsioteraapiasse.


Eesti metsad saavad elektroonilise tuleseiresüsteemi\nSüsteem koosneb kõrgehitistele paigaldatud ja 360 kraadi ulatuses pöörduvatest kaameratest ning tarkvarast, mis võimaldab operaatoril huvipakkuva koha üldpildist välja suurendada. Süsteem teavitab automaatselt, kui mõne kaamera vaateväljas on aset leidnud olulised muutused (tuli või suits). Kaamerad on varustatud suitsutuvastusseadmetega.\nSüsteem võimaldab määratleda põlengukoha 10-20 m täpsusega. Üks kaamera võimaldab jälgida maastikku kuni 20 km raadiuses. Esimesel etapil paigaldatakse Vihterpalu ümbruse metsadesse kokku viis kaamerat.\nSeiresüsteemi ehitamist alustatakse aprillis, testimiseni loodetakse jõuda juulis.\nProjekti maksumus on 8 miljonit krooni. KIK annab selleks 4,67 miljonit krooni, ülejäänud kulud katab RMK.\nAutor: Vaike Pommer


EAS: Eestis paiknevad välisettevõtted laienevad jõudsalt – Pealinn.ee\nEAS: Eestis paiknevad välisettevõtted laienevad jõudsalt (0)\nEttevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) välisinvesteeringute keskus näeb oma töös, et koroonakriisist hoolimata vaatavad Eestis paiknevad välisettevõtted tulevikku ja värbavad aktiivselt uusi töötajaid.\nEAS-i välisinvesteeringute keskuse direktor Kaspar Korki sõnul värbavad mitmed siin paiknevad välisettevõtted koroonaviiruse kiuste Eestis aktiivselt talente, kuigi huvi uute välisinvesteeringute osas on hetkel arusaadavatel põhjustel rahulikum. “See näitab usaldust Eesti madala bürokraatiataseme ning stabiilse majanduskeskkonna vastu,” ütles Kork.\n2019. aastal kavandatud investeerimisprojektidest 10 protsenti on tühistatud ja 25 protsenti edasi lükatud. “Välisinvestorid ei tee üldiselt investeerimisotsust kohapeal käimata ning seetõttu prognoosime piirangute leevenedes ka uute investeeringute kasvu aasta teises pooles,” märkis Kork.\nAmeerika Ühendriikide (USA) turvatarkvaraettevõtte Malwarebytesi jaoks oli Eesti esimene IT-arenduskeskus väljaspool USA-d ning Eesti osutus valituks hea ettevõtluskultuuri, digikeskkonna ja asukoha tõttu. Selle aasta lõpuks plaanib Malwarebytes Eestist värvata ligi 75 inimest.\nEelmisel aastal laienes Nordea Eestis ligi 200 inimese võrra. Nordea Eesti üksuses töötab kokku üle 700 inimese, kes teenindavad Põhjamaade kliente ning pakuvad tugiteenuseid kogu Nordea Grupile.\nEAS-i välisinvesteeringute keskuse käesoleva aasta tegevuste fookuses on lisaks kõrge lisandväärtuse ja kapitalimahukate investeeringute Eestisse ärgitamise olemasolevate välisettevõtete hoidmine ja töökohtade säilitamine, kuid varasemast suurem tähelepanu on ka riskikapitali kaasamisel ja osaluste edasimüügitehingutel, kus välisinvestor aitab investeeritavas ettevõttes oma globaalse võrgustiku, kogemuse ja tehnilise võimekusega äri uuele tasemele viia.\nEelmisel aastal aitas EAS-i välisinvesteeringute keskus Eestisse tuua 160 miljoni euro väärtuses välisinvesteeringuid ja luua üle Eesti rohkem kui 800 kõrgepalgalist töökohta.