Category: Health Suurendage liikme pikkuse ja labimooduga\nKuidas suurendada liiget jelqingi abil? Peamine eelis see meetod suurendada väärikus on see, et ta ei ole vastunäidustusi ja isegi aitab vabaneda paljudest meeste probleeme.\nTäpselt kuidas libiido tugevdaja Gold Max Blue täitma. Küsimused ja vastused toote kohta: Peenisepump California Exotic. Siin saate esitada küsimusi selle toote ostnud ostjatele võ Kaup Arvamusi ja kommentaare jätavad Kaup Arvamusi ja kommentaare ei toimetata ega kontrollita. Arvamused, kommentaarid ja nõuanded ei pruugi ühtida Kaup Regulaarsel kasutamisel ja soe ups ja jahe mõõnad, näed positiivseid ja kestvad tulemused. Nagu ma varem mainisin, kohe tulemusi näha kuigi nad ei kesta kauem kui paar tundi.\nIga mees otsustab ise, kas tema "väärikuse" suurus on normaalne või mitte. Reeglina sõltub see kõik tema seksuaalse partneri esteetilised eelistused ja nõudmised. Realistlik harjutused Poosid, kus liige uvelichivaetsya suurendada liige Kuidas suurendada oma peenist ja mida Suurenda perspektiivis Perechin harjutusi tuleks.\nPaljusid mehi vaevab küsimus, kuidas saaks suurendada oma sugutit. On ju teada, et mehe jõu ja rammu tõestuseks on just peenis. Spray Dominator — uusim kaasaegse biotehnoloogia produkt, mis suudab suurendada peenist ja tuua värve intiimsele elule. Konks seisneb selles, et iga inimese keha on individuaalsed punktid, mõju mis soodsat mõju erinevate organite organismis.\nSoovi korral saab kinnitada tulemus, kasutades vaakum pump jooksul tundi päevas, kuud. Tulemusena on võimalik teha peenise suurem cm ja paksem kui 1,5 sentimeetrit kogu elu. Tasub vaadata, kuidas metsatöö tegijal eelnevad tööd õnnestunud on. Kindlasti paistavad siin silma need, kes mingigi aeg riigimetsas töötanud, selgitas Humal.\nTa andis veel ühe nõuande: kui metsa ülestöötamine, vedamine ja kokkuostmine kõik erinevate firmade hooleks jätta, tekib mitmekordne kontroll. Iga etapp kontrollib sortimendi kvaliteedi ja kogused üle, ning metsaomanik võib materjali mõõtmistulemustes oluliselt kindlam olla. Eksida ei tohi ka masinad Konekesko müügijuhi Tarmo Saksi sõnul tuleb harvesteri ehk metsaraiemasinat alati enne tööde alustamist uuel langil kalibreerida.\nHarvesteri mõõtmise tulemusi võrreldakse võrdlusandmetega, misjärel masin vastavalt vajadusele kalibreeritakse. Saksi sõnul tuleb harvesteri ka vastavalt ilmaoludele kalibreerida. See tähendab, et palgi paksusele lisandub 5—10 mm. Näiteks pehme ilmaga on palgi diameeter 1 cm väiksem. Kuidas harvester järkab? Eestis kasutatakse söödurullidega mõõtmist.


3-3-1-66-09 Riigikohus 22.10.2009\nHaldusorgan teeb otsustuse enampakkumise võitja väljaselgitamiseks kaalutlusõiguse alusel, andes sellekohase haldusakti. Kui parim pakkumine selgitatakse ühe, selgelt mõõdetava kriteeriumi alusel, siis haldusorgani kaalutlusõigus enampakkumisele esitatud pakkumiste hindamisel vähenenud nullini, näiteks on see nii, kui enampakkumise võitja valitakse ainuüksi pakutud hinna alusel.\nKohaliku omavalitsuse vara enampakkumise teel kasutusse andmisel põimuvad era- ja avalik-õiguslikud suhted. Kuna haldusorgani tegevus vara kasutusse andmisel on suunatud eraõigusliku lepingulise suhte loomisele tuleb vastavalt RVastS § 7 lg-le 4 kohaldada ka eraõiguslikke kahju hüvitamise sätteid. VÕS § 127 lg-st 2 tulenevalt ei kuulu kahju hüvitamisele ulatuses, milles kahju ärahoidmine ei olnud selle kohustuse või sätte eesmärgiks, mille rikkumise tagajärjel kahju hüvitamise kohustus tekkis. Pakkumismenetluses on pakkuja subjektiivsete õiguste olemus pakkumismenetluse ajal ja pärast pakkumismenetluse tulemuste kinnitamist on selgelt erinev. Kohaliku omavalitsuse vara kasutusse andmist reguleerivate normide eesmärgiks tuleb pidada pakkujate menetluslike õiguste kaitset, samuti menetluslike õiguste rikkumise tagajärjel tekkiva kahju ärahoidmist. Kaitse-eesmärgist ei ole hõlmatud pakkumise tulemusel sõlmitavast eraõiguslikust lepingust tekkida võivad pakkuja õigused ega nende õiguste rikkumise tagajärjel tekkida võiva kahju ärahoidmine.\nKaalutlusõiguse alusel antud haldusaktiga tekitatud kahju on võimalik hüvitada, kui kaalutlusviga on viinud õigusvastase haldusakti andmisele (vt Riigikohtu 10.03.2005 otsust asjas nr 3-3-1-77-04 ). Eeltoodu kehtib põhjusliku seose tuvastamisel conditio sine qua non testi abil, s.t olukorras, kus kaalutlusviga on viinud õigusvastase haldusakti andmiseni. Olukord on teistsugune, kui kahju põhjuseks on soodustava haldusakti andmata jätmine. Kui soodustava haldusakti andmine on seotud kaalutlusõiguse teostamisega, siis on kohtu võimalused põhjusliku seose tuvastamisel piiratud. Kohus saab tuvastada põhjusliku seose üksnes siis, kui haldusorgani kaalutlusõigus haldusakti sisu üle otsustamisel oli vähenenud sellisel määral, et haldusorganil ei olnud võimalik anda teistsuguse sisuga õiguspärast haldusakti. Enampakkumise korral on põhjusliku seose tuvastamine võimalik eelkõige juhul, kui parima pakkumise selgitamine toimub ühe, selgelt määratletud ja võrreldava kriteeriumi alusel (näit hinnapakkumine). Vastasel juhul ületaks kohus oma volituse piire, asudes ise haldusorgani asemel kaalutlusõigust teostama.\n3-3-1-35-05 Riigikohus 03.11.2005\nValla- või linnavara kasutamise kestvuslepingute üleandmiseks nõusoleku andmisel tuleb arvestada eelkõige avalikust huvist, vara kasutusse andmise eesmärgist ja isikute põhjendatud huvidest tulenevaid tingimusi. Kui lepingu kavatseb võtta üle isik, kes ei vasta nendele tingimustele, on nõusoleku andmine reeglina õigusvastane. Riigiasutusega sotsiaalteenuse osutamiseks sõlmitud rendilepingu üleandmine äriühingule avalikku konkurssi korraldamata ei ole kooskõlas hea halduse põhimõttega.\n3-3-1-26-04 Riigikohus 18.06.2004\nHaldusaktide vormistamata jätmine ei võta isikult haldusorgani otsustuste vaidlustamisvõimalust. Haldusorgan ei saa peituda haldusakti vormistamata jätmise taha ja sel teel vältida otsustuse vaidlustamist. Kui otsustusele on jäetud andmata seadusega nõutav kirjalik vorm, siis saab halduskohtu kaudu vaidlustada haldusorgani tegevusetust (aktile kirjaliku vormi andmata jätmist) ja nõuda akti vormistamist. Kuid alati pole tarvis seda teha, sest haldusaktina on vaidlustatav ka nõuetekohaselt vormistamata otsustus, mis vastab haldusakti sisutunnustele. Sellise tegevusetuse vaidlustamine võib küll viia sihile, kuid on vähemalt üldjuhul ebaökonoomne.\nKui linna vara kasutusse saamisest on huvitatud mitu isikut ja õigusaktid ei määratle täpselt, keda neist tuleb eelistada, tuleb küsimus lahendada avaliku õiguse põhimõtetest lähtuvalt, arvestades diskretsioonireegleid, avalikku huvi, võrdse kohtlemise põhimõtet jne.\nHalduskohtumenetluse seadustik ei sätesta võimalust mõista kohtukulud välja solidaarselt. Selline kohtukulude väljamõistmine oleks mõeldav, kui see oleks seaduses otse ette nähtud. Halduskohtumenetluse seadustik lähtub loogikast, et kohtumenetluse lõpetamise korral mõistetakse kohtukulud välja ainult juhul, kui kohtukulude väljamõistmine on seadustikus otseselt ette nähtud. Samasugune loogika tuleneb veel selgemalt Tsiviilkohtumenetluse seadustikust, mille § 60 sätestab kohtukulude jaotamise kohtuotsuse tegemise korral. Sama seadustiku § 62 reguleerib ammendavalt kohtukulude väljamõistmise nendel juhtudel, kui kohus lõpetab menetluse määrusega.\n3-3-1-34-98 Riigikohus 03.12.1998\nTartu linnavara eeskirja § 21 lg. 3 kohaselt kehtestab ja avalikustab enampakkumise sammu suuruse enne pakkumiste alustamist enampakkumise läbiviija. Enampakkumise sammu kehtestamise põhiliseks eesmärgiks avalikul suulisel enampakkumisel on tagada aus enampakkumine. Ausal enampakkumisel on pakkumisest osavõtjatel võrdsed võimalused võita ja on välistatud kahe enampakkumisest osavõtja ebaaus kokkulepe. Ausal suulisel enampakkumisel peab sammu suuruseks olema kas igakordse võimaliku rahalise pakkumise konkreetne suurus või rahasummade mõistliku suurusega vahemik, kuhu peab mahtuma igakordne pakkumine.


Varraku raamatublogi » Ühislugemise kokkuvõtte asemel\nEsileht > Eesti kirjandus, Kriitika, Lugemine\t> Ühislugemise kokkuvõtte asemel\n10. jaanuar, 2011 Piret Peiker\nIvanovi tekstide suhteliselt vaikseks jäänud arutelu kõrvale tekkis seekordse ühislugemise käigus kirglik ja üle “Varraku” blogi piiride kanduv metatasandi poleemika selle üle, kuidas on üldse hea ja mõistlik kirjandusest rääkida. Kas ja kui palju on kirjandustekstile lähenemisel viljakas viidata teistele ilukirjandusteostele, teoreetikutele, poliitilisele või kultuurilisele kontekstile? kas ilukirjandusele lähenedes peaks kasutama ka kriitilist mõtlemist, või rikub see üksnes teksti muljelise nautimise puhta rõõmu? Seetõttu otsustasin, et kuigi mul oleks “Tuha” kohta veel palju öelda, teen ma seda kunagi teine kord ja kasutan praegust lõppsõna-võimalust selleks, et nendes küsimustes ka oma seisukohti avalikult väljendada.\nMa ei tea, kas keegi tahab vastu vaielda, kui ma ütlen, et ei individuaalne teos ega ilukirjandus kui žanr ei ole saar omaette, lahus ülejäänud maailmast. Loomulikult võib kirjandustekste eraldi vaadata, nii nagu liblikakoguja võib liblika selle elukeskkonnast välja tõsta ja luubi all imetleda. Niimoodi võib saada isikliku esteetilise naudingu või rahuldada teaduslikku uurimishuvi, aga kui sellise vaatlusega piirduda, siis läheb suur osa liblika liblikalikkusest meile kaduma. Mis lõpphinnang sellisele lähenemisele anda, on osalt maitse küsimus. Minu arvates avaneb teose tähendusväli palju rikkalikumalt, kui (kultuuriteoreetik Mieke Bal’i kujundeid kasutades) vaadelda kirjandusteksti osalisena laiemas kultuurivestluses, ühe partnerina selles, mitte üksnes kui eraldiseisvat kalliskivi. Näiteks mis “Tuhka” puudutab, olen igati nõus Tarmo vastusega Robinsonile, et juttu võib lugeda ja nautida ka süžee ja karakterite tasandil, kuid siis jäävad mõned osad sellest arusaamatuks või tunduvad veidrate ebakõladena.\nKui ma ütlen, et kirjandus on osa kultuurist ja ühiskonnast laiemalt, siis sellega ei taha ma väita, et ilukirjandustekstidel ja tarbetekstidel ei ole mingit vahet. Kirjandusteksti vestluspartnerina vaadeldes tuleb kindlasti vägagi silmas pidada, et ilukirjandus “kõneleb” oluliselt teisiti, teiste vahenditega ja enamasti teistel eesmärkidel, kui ajalooõpik, teoreetiline artikkel või poliitiline manifest. See aga ei tähenda, et need žanrid ei võiks omavahel vestlusesse astuda.\nMis teooria kasutamisse puutub, siis minu meelest kõige olulisem vaidlusküsimus ei ole mitte see, kas ja kui palju oleks kirjandusteoste mõtestamiseks vaja tööriistadena kasutada kontekstuaalset teavet või teoreetikute mõisteid ja ideid. Põhiline lahknemine tekib sellel pinnal, kas parem on jääda arutama tasandile ilus/kole ja meeldib/ei meeldi, või lisada muljelisele tasandile reflektiivne tasand - millest see tuleb, et see raamat mulle nii mõjus? kuidas see tekst on tehtud, et tal selline efekt on? mis võiks olla põhjuseks, et Peep või Igor loevad seda teisiti? Huvitav, et avalikus arutelus oma poliitilisi või majanduslikke hinnanguid tutvustades peab ilmselt enamik inimesi kohatuks muljelise tasandiga piirduda, aga kirjandusest rääkides just vastupidi, sellelt tasandilt eemalduda.\nTänan kõiki ühislugejaid, kes sõna võtsid ja kaasa mõtlesid. Eraldi suur aitäh Andresele ja Tarmole.\nCategories: Eesti kirjandus, Kriitika, Lugemine\tTags:\n10. jaanuar, 2011 kell 18:00\t| #1\n“juttu võib lugeda ja nautida ka süžee ja karakterite tasandil, kuid siis jäävad mõned osad sellest arusaamatuks või tunduvad veidrate ebakõladena.”\nAlati on võimalus lugeda teosesse sisse enam kui autor (teadlikult) on sisestanud, muidugi on see puhtalt juba retseptsiooniteooria valdkond.\nSelle teose puhul oli mulle oluline võimalus nn Teise dekonstruktsiooniks, kunstilised nüansid, kirjanduslike võtete tuvastamine taandusid vähemolulisteks.\n10. jaanuar, 2011 kell 18:14\t| #2\nPS tahan tänada blogi vedajaid võimaluse eest siin niimoodi kaasa lugeda.\n10. jaanuar, 2011 kell 18:43\t| #3\nEt Piret sellise kokkuvõtte tegemisel ilmselgelt on tõukunud meie omavahelises kirjavahetuses jutuks olnust, tunnen sisemist vajadust samuti mõned sõnad siin sekka öelda. See on muidugi selge, et kontekstivabalt ei saa läbi ei raamatut lugedes ega kusagil mujal - konteksti välistamiseks tuleks enda pea, enda teadmised ja olemus vabastada ja lugeda või tegutseda tühja lehena, mis ei ole ju ehk isegi päris võimatu (mõni hea obadus ja teatav amneesia liik võiks kaasa aidata ), aga sinnapoole tüürib küll. Aga mu meelest on siiski esmatähtis nii kirjandusteose kui ka igasuguse muu “teo” või “teose” puhul selle väärtus iseenesest, see, kuidas ta üldse haakub lugejaga juba enne seda, kui hakata talle juurde mõtlema olgu reaalselt olemasolevaid (kirjaniku teadlikult või ka alateadlikult tekitatud) või teoreetiliselt rakendatavaid raame. Ma võin näiteks Ivanovi teoste kohta öelda, et mulle nad väga meeldisid, ehkki “Minu Taani onukese” puhul jäi mulle veidi arusaamatuks, miks väga selgelt suuliselt jutustatav tekst (mul tekkis lugedes kogu aeg tunne, et ma mitte ei loe seda, vaid kuulen) oli paberile pandud, ja “Tuha” puhul jäi kohati ebalev mulje, et toimetaja käsi on vahest sellesse vabasse mõttevoolu liialt ennast sisse surunud. Aga igal juhul leidsin ma päris kohe nende juttudega kokkupuutepunkti (nii jutustamisoskuse kui ka iseenda kontekstiga haakuvate detailide poolest), mistõttu ka ei tekkinud isegi vajaduseräbalat hakata neid kuidagi teooriaga üle mõtestama (milline vajadus võib tekkida mõne teose puhul, mille võtad kätte ja ei saa aru, miks seda üldse hinnatakse - siis annab ennast tunda vajadus uurida ja puurida ja selgusele jõuda - mitte et see teost tingimata sulle kui lugejale meeldivamaks või köitvamaks muudaks, aga ehk veidi mõistetavamaks siiski). Nii et ma ei ütleks, et vahe on muljelise ja reflektiivse tasandi vahel, mis mu meelest on kui mitte päris üks ja sama, siis väga tihedalt seotud, vaid pigem selle vahel, kas teost vaadata seestpoolt väljapoole või vastupidi (kui selle kurikuulsa teoretiseerimise juurde tulla, siis selles, kas lähtuda tekstist ja vaadata, kuidas teooriad sellega sobivad, või lähtuda teooriast ja üritada leida tekstis midagi, mis sellele vastaks).\n10. jaanuar, 2011 kell 23:22\t| #4\nTänan suurepärase kokkuvõtte eest!\nMiks ma olin skeptiline poliitilise tasandi suhtes seoses Ivanovi raamatuga? Et ajada asja enda jaoks keerulisemaks. Muidugi me ei pääse selle raamatu puhul sotsiaalsetest probleemidest, mis said alguse meie ühisest läbielatud lähiminevikust. Muidugi me tunneme äratundmisrõõmu paljudest lõikudest-lausetest, kui raamatus mainitakse suure täpsusega mõnda suvalist olmedetaili või arutelukäiku – sest niimoodi võib kirjutada keegi, kes elab meie keskel. Ivanovi tekstis on tajutav eriline mentaalne väli, mis toetub geograafiale, ajaloole, sotsiaal-kriitilisele ainele. See kõik kokku mõjub usutavalt ning paneb meid mõtlema, et siinjuures võiks olla tegemist vene keeles kirjutatud eesti kirjandusega. See on hoopis teistmoodi lugemine kui Aksjonovi „Tähepilet“.\nEnt mis juhtub siis, kui Ivanov töötab samas võtmes edasi, kuid teeb seda mõne suure kirjastuse juures Venemaal ning hiljem kolib Moskvasse? Kas siis oleme nõus vaatlema tema loomingut eesti kirjanduse kontekstis?\nMe nägime, et rahvuskirjandus ei pruugi olla seotud keelega. (Mitmes keeles on kirjutanud luulet Jaan Kaplinski?) Samas iga võõrkeelne tekst (nt arutelus mainitud Bulgakov) ei ole automaatselt eesti kirjandus. Kuidas lahendada seda vastuolu?\n11. jaanuar, 2011 kell 00:02\t| #5\nÜks asi, millele Taavet juba jõudis viidata, on see, et kui meie minevik võib olla ühine, siis “Tuha” abil selgub, et erinevad inimesed elasid seda läbi väga erinevalt. Ühtlasi on see üheks suureks põhjuseks, miks mina isiklikult väga loodaks, et “Tuhk” teosena ja Ivanov kirjanikuna leiab endale koha Eesti kirjanduses. Samuti loodaks ma väga, et iga üldlevinud ajaloovaatest erinevat nägemust (viidates siin varasemale Hvostovi näitele) ei peetaks edaspidi seeläbi a priori võõraks ja vaenulikuks. Lisaks on Ivanovi kujul tegemist veel ka äärmiselt andeka ja tundliku kirjanikuga, kes oleks auks ka palju suurematele kirjandustraditsioonidele, kui Eesti oma seda on.\n11. jaanuar, 2011 kell 00:30\t| #6\nTänud eelkirjutajatele, kes nii mõnegi küsimuse siin juba on lahti vaielnud. Võib muidugi alati ajapuudusele viidata, aga tõde on, et hakkasin mitu korda kirjutama, aga iga vaatenurk kukkus nobedalt kokku. Omapärane kogemus, kus raamat eri nurkade alt lähenedes ennast ikka ja jälle lahti raputab.\nTaani onukeses mõtlesin vägisi Velleri vestelisele stiilile, mis Tuhas oli aga täiesti kadunud. Tuha puhul tekkis vägisi paralleel meie eelmise vestlusteemaga - mille poolest erineb Oksaneni ohvritüüp Ivanovi ohvrist? Suutmata muuta ümbritsevat, valivad mõlemad põgenemise, nad on võõrad välise mõjuri ees. Kirjutamisviisilt äärmiselt erinevad, kuid temaatika ja isegi üleminekuaja ohvri seisund kõlavad üsna sarnaselt. Ivanovil ehk pole sellist polariseerimist, kuid “süüdlane” on ühiskonnakorra muutumise tõttu olemas, mitte personaalne, vaid ühiskondlik. Mis siis, kui Ivanovi minategelane oleks olnud naine? Läinud Taani ja avastanud ennast samast ametist mis Zara? Tarmo, kas narratiivne struktuur võimaldaks Ivanovi teistsugust lugemist? Kas on tegemist omamoodi põlvkondliku eneseväljendusega, tänapäevase dekandentsiga?\nMul jäi tõepoolest küsimusi rohkem kui vastuseid. Poliitiline taust on kindlasti oluline, kuid seda ma ei ületähtsustaks, Tuha kirjanduslik tase, kasvõi eritasandilise jutustamise oskus on sedavõrd väärt, et poliitika (siis kitsamas mõttes) mõjuks antud juhul lausa madaldavalt.\nSiis mõtlesin veel kristlikele viidetele, Piibel ju viitab korduvalt ja erinevates tähendustes tuhale, kuid niipalju kui mina tean, siis vene keeles kasutatakse Piiblis sõna bõl mitte zola nagu Ivanovi originaalpealkiri. Ometigi oli kõige tugevam lugemisassotsatsioon see “ashes to ashes, dust to dust”, mis samuti ju Piiblile toetub. Ühelt poolt annab selline mõistmine loole sügavust, teisalt taandab loo lugematutesse (eriti noorkirjanike?) melanhoolsetesse “mis sel kõigel mõtet on, mullast oled sina võetud ja mullaks peame ikka muudkui jälle saama.” Vabandan sellise õelavõitu tõlgenduse üle, aga see, mis Taani onukeses oli muhedat, see muutus Tuhas kohati lausa fataalseks minnalaskmiseks. Psühholoogiliselt põhjendatud, kuid siiski minnnalaskmiseks.\nIvanovi oli nauding lugeda, nii et ma isegi väga muretse selle üle, et mu paralleelid või “leiud” na kahvatuks jäävad. Tänud soovitajatele, jõuluvana tõi õige asja!\n11. jaanuar, 2011 kell 14:03\t| #7\nMarek, teooria ja muu sekundaarkirjandus aitab tõesti selles, et võimaldab küsimusi tekitavale (või isegi suletuna tunduvale) tekstile lähenemisteid avastada. Aga ta teenib ju põhimõtteliselt sama eesmärki ka siis, kui me avastame, et teised loevad teksti erinevalt, kui ise seda teed, näiteks näevad keerulisust, kus Sina näed lihtsust (või vastupidi). See võib olla n-ö ühine võõrkeel, milles vastastikku oma muljeid kirjeldada, analüüsida ning võibolla täiendada või revideerida.\nSee toimetatuse teema on muidugi huvitav ja loomulikult poleks ka minul midagi selle vastu, et teksti kunagi Ivanovile endale meeldival kujul näha. Samas ma kindlasti ei usu, ning Ivanovi näited ka ei veena, et teksti “poliitilisus” on sinna sisse kuidagi võõrkehana toimetatud. Ma ei usu, et toimetaja mõtles välja vajuvad majad, karje, “Laulvad küünlad” ja “põlgusest üle ääre ajava südamega” baltivenelase, et ainult paar näidet tuua. Kui see nii oli, siis mina küll tahaks endale ka sellist toimetajat. Poliitika all ma mõtlen jällegi just seda, mida Taavet kirjeldas kui “Tuhas” põhilist - kuidas tekst toob meie ette jagatud kuid erinevalt nähtud kogemusega inimeste vastastikku relativiseeriva ühise eksistentsi, mille pinget võib karta, otsida või lihtsalt mitte märgata. See on tõesti ühtaegu üldinimlik mina ja teise teema, mis võiks puudutada ka inimest, kes Kalamajast midagi ei tea, kuid puudutab neid, kes teavad ilmselt siiski oluliselt teisiti. Eneseiroonia välja toimetamise osas usun Ivanovi ehk rohkem, arvestades “Onukese” tooni erinevust.\nPeep, Oksasega võrreldes on, jah, see vahe, et tekst on nii struktuuriliselt kui moraalselt keerulisem. Muljeliselt tasandilt alustades - minus tekitas see lugedes veidrat kahetsust ja samas ärritust, et näed, ma olen Ivanoviga täpselt ühevanune ja käisin samal ajal Tallinnas ülikoolis, aga me ei rääkinud ega kohtunud - ja et see on kuidagi pigem tema kui minu süü. Võib vist tõesti öelda, et nii ongi, “Tuha” maailmas me ei oleks saanud kohtuda, ta ei räägi seal ühegi eestlasega, seal ei ole ühtegi eestlast, kes üldse räägiks. Aga jutustuse tekst on avatum, kui selle kohati kurnavalt ennast haletsev jutustaja, see ei luba kohtumist, kuid toob mitmel viisil välja just kohtumatuse pinge. Ma toon ühe näite. Anna korteri uksel on endise omaniku nimi Winther, mille Anna isa on sinna jätnud “kui omamoodi muuseumieksponaadi” (94). Hiljem (114) räägib jutustaja sarkasmiga, kuidas Anna vanemate korter tagastati endisele omanikule ja perekond tõsteti munitsipaalkorterisse. Jutustaja ei kommenteeri nende kahe kodu kaotamisele viitava momendi omavahelist parallelismi, seoseid või erinevusi mitte kuidagi, kuid tekst paneb need lugeja jaoks siiski ühtede kaante vahele kokku ja võimaldab nendevahelist pinget tajuda.\n11. jaanuar, 2011 kell 16:31\t| #8\nSee on huvitav küsimus, kas Taani onuke või “Tuha” minategelane on ohvrid ja kui on, siis kelle või mille ohvrid.. Hetkel ma ise ei ole küll sugugi kindel, kas tekst selliseks lugemiseks piisavalt pidepunkte pakub. Mina ei oska Ivanovi lugudest kuidagi välja lugeda süüdistust või isegi etteheidet - need mõlemad läheks ju nimelt väga lähedale sellele “kitsamas mõttes poliitikale”, millest autor on tõepoolest väga hästi hoiduda suutnud. Minategelane ei ole ju “õnnetu armastuse ohver” - tema suhe Annaga triivib lahku, laguneb ning libiseb peost, ta minevik kaotab tähenduse ning tulevik lakkab olemast enne, kui see õieti jõuab alata. Samas ei ole see kõik mingi vägivald või ülekohus - vähemalt ei kirjelda tekst seda enamasti nii. Ka on minu jaoks küsitav, kas peategelane “valib põgenemise”. Ta küll valib halli passi, valib baltivenelaseks olemise.. aga kas see tähendab, et ta valib põgenemise? Põgenemise millest? Eestlaseks või venelaseks hakkamisest? Põgenemise riigist, kus ta ühtäkki leiab end võõrana? Pigem tundub mulle, et “Tuhas” on see hoopis maailm, mis põgeneb peategelase juurest, mis mureneb ning tükkidena laiali variseb.\n“Tuha” mitmekihiline struktuur võimaldab seda minu arvates tõepoolest ka mitmel moel lugeda ning selliselt on tegemist puhtakujulise Umberto Eco mõistes “avatud” või Roland Barthes’i liigituse järgi scriptible tekstiga. Võib-olla on siin peidus võti probleemile, millele Sa ülal viitasid - kuidas “Tuhk” end ikka ja jälle lahti raputas, niipea kui Sa püüdsid seda ühe konkreetse vaatenurga liistule tõmmata.\n11. jaanuar, 2011 kell 21:29\t| #9\nMis sellesse “poliitilisusesse” puutub, siis mina oskasin välja lugeda ainult seda, et see seostub puhtalt kaotatud armastusega, Annaga. Vähemalt mulle jäi mulje, et peategelane vaevab tõsiselt pead, miks kõik läks nii, nagu läks, ja siis leiab, seoses Anna ärasõiduga, sinna taha “poliitilised” põhjused. See on mu meelest rohkem selline eneseõigustus, mingit poliitilist agendat ei väiksemas ega suuremas mastaabis ma küll ei suutnud sellest jutustusest välja lugeda (või noh, kui pidada suhestumist maailmaga, identiteediküsimust ka poliitiliseks teemaks, siis on see siin muidugi olemas, aga mina selliseid asju mingis mõttes poliitikaks ei pea).\n11. jaanuar, 2011 kell 22:55\t| #10\nKonkreetselt “poliitilise agenda” osas ütlesime me Piretiga mõlemad juba ammu, et seda ei kahtlusta Ivanovi puhul ka kumbki meist, nii et loodetavalt võib selle teema nüüd laualt ära panna. Kui mõista sõna “poliitiline” nii, nagu seda kasutatakse “poliitilise anekdoodi” või “välispoliitika” kontekstides, siis tõesti, seda “Tuhast” ei leia. Teisalt — kas Sulle ei tundu, et sellised mõisted ja kategooriad nagu Eesti, Venemaa, rahvus, immigrant, ühiskond, pagulane jne. siiski on oma olemuslikult poliitilised? Poliitilised selle sõna laiemas tähenduses, kategooriana, mis hõlmab inimeste ja gruppide vahelisi suhteid võimu ning autoriteedi perspektiivist? Ja kas Sa oled nõus, et seda “Tuhas” siiski on?\n12. jaanuar, 2011 kell 00:59\t| #11\nHmm, seda on raske öelda… inimese ja maailma (või ka eri gruppide) suhted on kahtlemata “Tuhas” olemas, aga kuivõrd mu arusaamist mööda on tegemist enesekaemusega, pilguheiduga iseenda minevikku, siis see välistab peaaegu automaatselt igasuguse poliitilise sisu - mille all ma mõtlen rühma (polise) siseseid suhteid, mis on mu arusaamist mööda sootuks midagi muud kui üksikisiku ja rühma suhted (poliitika on võimalik ainult polise, rühma, ühiskonna, mitte üksikisiku tasandil). See tähendab, et kuna see jutustus on kirjutatud väga selgelt üksikisiku seisukohalt, personaalsena, siis on siin poliitilisust mis tahes mõttes sama palju kui näiteks botaanilisust.\n12. jaanuar, 2011 kell 01:20\t| #12\nKui sa lähed märtsikuus valima ning langetad oma isikliku otsuse peale pikka pilguheitu endasse ja oma isikliku südametunnistuse järgi, kas see siis tähendaks automaatselt, et su valik on sama vähe poliitiline kui see on botaaniline?\nSee, kas “Tuha” minajutustaja on rangelt personaalne ja üksikisik on minu arvates samuti väga küsitav. Jutustaja positsioon on loomulikult isiklik, seda eesmärki teenib juba autori valik kirjutada lugu esimeses isikus. Samas, ta ju otseselt viitab endale, kui baltivenelasele - kas see ei suhesta teda siiski otseselt mingi rühmaga? Samuti, kas üks oluline mõõde nii “Tuhas” kui “Onukeses” ei puuduta mitte tegelaste väljajäetust erinevatest rühmadest, olgu neiks siis riik, rahvus, ühiskond või pere? Ja ma usun, et sa nõustud, et väljajäetus on samamoodi suhe rühmaga kui sellesse kuulumine, lihtsalt vastandmärgiga, s.t. loosung “Eesti on eestlastele” on ju poliitiline ka neile kes juhtumisi ei ole eestlased?\nMa tõesti ei taha ei Sind ega kedagi teist sundida “Tuhka” poliitiliselt lugema — kui ei taha, pole vaja. Küll aga arvan ma, et on väga keeruline kaitsta seisukohta, nagu “Tuhal” seda poliitilist dimensiooni ei oleks — kui Sa just tõesti ei taha arvata, nagu oleks nt. leheküljed 97-100 sinna toimetaja kurja käe poolt lisatud.\n12. jaanuar, 2011 kell 01:46\t| #13\nTegelikult need lk-d 97-100 ja ka 110-112 viisidki mind mõttele, et see poliitilisus on puhtväline element jutustuses, sisse toodud ainuüksi (lisa)seletusena/õigutusena, miks suhted Annaga läksid nagu nad läksid. Peategelane vaatab ka enda sisse ja leiab sealt põhjuseid, aga need ei paista teda väga veenvat, sestap on vaja midagi välist ja selleks on antud juhul siis välismaailm oma poliitikaga.\nMu meelest ainuüksi suhe rühmaga, sellesse kuulumine või mittekuulumine (nagu ka valimisakt ise) ei ole poliitiline tegevus, vaid palju sügavam (võib-olla lausa ontoloogiline küsimus). Rühmast väljajäämise korral langeb poliitilisuse küsimus ära, sest iseendaga ikka “polist” ei moodusta juba. Rühma kuulumise otsus (või valimisakt) on aga küll tegu, mis võib panna aluse “poliitikale”, selle käivitada, eriti kui seda võimalikult laialt mõista (noh, kas või “poliitika” näiteks korteriühistu tasandil).\nJa mis puutub “baltivenelusse”, siis see paistab vähemalt selle jutustuse põhjal olevat selline isehakanud kategooria, kuhu nagu ei kuulu kedagi teist peale peategelase enda. Kui minna jutustusest välja, ega siis selle mõiste sisu, vähemalt mu teadmisi mööda, ka palju parem ei ole - pigem võib kõnelda eest-, läti-, soomevenelastest kui baltivenelastest (ma ei saa öelda, et ma venekeelset skeenet väga põhjalikult jälgiksin, aga selline mulje on mulle jäänud).\n12. jaanuar, 2011 kell 02:07\t| #14\nNoh, ilmselt see on siis üks võimalik moodus, kuidas “Tuhka” saab lugeda. Ma küll ise kaldun arvama, et selliselt lähenedes leiab neid puhtväliseid elemente veel päris mitmeid. Näiteks huvitaks mind, kuidas Sa mõtestad sedasama eelpool mainitud soniga vanameest ja tema KARJET lk. 53 - eeldades, et sa ei loe seda realistliku ning enesekaemusliku olukirjeldusena - või kuidas Sa mõistad seda konkreetset lauset leheküljelt 58.:” Ja lõpuks 1991. aastal variseski kokku kõige äärepoolsem ning elaniketa maja, ning kõik läks segi ja kaotas järsku mõtte” (minu kursiiv). Hea küll, seda, et maja 1991. aastal kokku kukkus võib ju lugeda ka realistlikus võtmes — et oligi selline maja ja kukkuski kokku, aga millele võiks Sinu arvates viidata lause lõpp?\n“Baltiveneluse” kategooriast püüdsingi ma oma postituses rääkida seoses Deleuze-i väikse kirjanduse ning asubjektsusega. Kes on “Tuha” minategelane? Enamuse eestlaste jaoks, vähemalt 1990 alul, oleks ta olnud lihtsalt venelane. Vahepeal oli ta “muulane”, tänapäeval vast viisakas kõnepruugis “eestimaalane” ja “mitte-kodanik”. Aga mis siis, kui ükski neist siltidest talle endale ei sobi, kui raamatu Andrei Ivanov (s.t. tegelane, mitte autor) tunneb, et ta ei ole “päris” venelane, kui “muulane” ja “mitte-kodanik” viitavad mõlemad sellele, kes ta ei ole, ja kui “eestimaalane” tema jaoks mingit tegelikku sisu ei kanna? Kes ta siis on? Ja kes oleme meie talle ütlema, et see mõõde, milles ta ennast näeb ja mõistab on “isehakanud kategooria”, tähistaja ilma tähistatavata? Ning - vast kõige olulisemana - mida ütleb see meie kohta, kes me liigitame teda oma suva järgi sellesse kasti, mis meile hetkel kõige sobivam tundub?\nP.S. Selles osas, et valimistel oma hääle andmine ei ole poliitiline tegevus või ühiskonnast välja-arvatusel puudub poliitiline tahk jään mina kindlasti aupaklikult eriarvamusele.\n7. veebruar, 2011 kell 02:37\t| #15\nSain Taani onukese ja Tuhaga lõpuks ühele poole. Minu mulje Tuhast: lühidalt — üleolev.\n7. veebruar, 2011 kell 02:50\t| #16\nTäpsustan: autor mõjus üleolevana.\n7. veebruar, 2011 kell 11:55\t| #17\nTäpsusta palun tekstipõhisemalt, mis põhjustab üleolevuse muljet ning kelle või mille suhtes üleolev ollakse. Ja ma igaks juhuks küsin üle, et kas Sa pead ikka silmas autorit, mitte minajutustajat?\nEesti parimad tõlkijad Rooma eleegia


Üks küsimus: Mis küsimusi peaks Tallinn eelkõige lahendama? - Äripäev\nÜks küsimus: Mis küsimusi peaks Tallinn eelkõige lahendama?\nÄP 12. märts 2008, 00:00\nTiit Männiksaar, ASi Siemens juhatuse liige\nRohkem peaks tähelepanu pöörama ühistranspordi väljatöötamisele. Ajalehed on palju kirjutanud kiirtrammidest ja kergrongidest, kuid midagi ei ole juhtunud. Praegu ei toimi ühistransport Tallinnas nii hästi, et inimesed linnavalituse üleskutsega kasutada rohkem ühistransporti kaasa läheksid. Linnavalitsus peaks tegelema ka teede korrashoiu probleemiga, kuid see ei ole prioriteet number üks.\nIrina Morozova, endine Elioni juhatuse liige\nMind häirib kõige rohkem see, et igale vabale meetrile peab kindlasti maja ehitama. Linn võiks selle eest ikka natukene rohkem hoolitseda, et Tallinn jäädavalt oma nägu ei kaotaks. Sõidan palju ringi ja teede korrashoiu üle nuriseda ei saa.\nLinnal tuleks rohkem tähelepanu pöörata linnatänavate koristamisele ja remondile. Tallinna suurimad probleemid on augud teedes ja tolmused tänavad.\nTallinnas on ka haljastusest puudus. Teiste riikide linnades on rõhutud pigem majade kõrgusele kui laiusele. Meie majad kerkivad nii laiusesse kui ka kõrgusesse ning see oleks väga kurb, kui ühel hetkel Tallinnas päike enam tänavatele ei paistaks.


Endometrioosi peab olema terviklik ja pikka aega peetud. Likvideerida endometrioid taskud on praktiliselt võimatu, kuid veetis ravi lubab lõpetada tugev valu, reguleerib menstruaaltsüklit ja suurendab naise võimalusi rasestumise. Traditsioonilised endometrioosi viiakse läbi abiga ravimeid või kirurgilist (laparoskoopiline) operatsiooni. Eriti tähelepanuväärne on hormoonid, mis on ette nähtud endometrioos Endometrioos - tõsine probleem tõsised tagajärjed . Hormoonravi on patogeneetiliselt õigustatud, mõjutab mehhanismi haiguse ja progresseerumise ennetamiseks endomeetriumi kahjustus.\nAntiendometrioidnye ravimid on anti-hormoonid, mis pärsivad reguleerimissüsteemi paljunemisvõime erinevatel tasanditel, alustades lõpetamine hüpotalamuse ja sihtorganitesse. See tegevus toimub:\npärssides biosünteesi endogeensed (oma) Gomonov organismi;\nneutraliseerides hormoonide toime vereringes spetsiifilised antikehad;\nkonkurentsivõimelise sekkumist hormoonpreparaate tasemel sihtrakud blokeerides nende retseptoritega.\nNende hulgas mitmesuguseid hormoonpreparaadid Hormoonravi - mitte ainult rasestumisvastaste Milline on endometrioosi raviks, järgmistesse rühmadesse:\nöstogeen-progestiini ravimid (suukaudsed kontratseptiivid);\nDrugs sellesse klassi kuuluvad koostisega sünteetilisi östrogeeni ja progesterooni analoogid. Mechanism ravitoime seostatud suukaudse rasestumisvastase mahasurumine gonadotropiini vabastava faktori ja selle tagajärjel eritumist blokeerima FSH ja tsüklilistest luteiniseeriv hormoon. See viib moodustamine anovulatoorse tsüklit. Munasarjad saavatel patsientidel suukaudsete rasestumisvastaste vahendite suuruse vähenemist, sisaldavad suuremal hulgal folliikulite atrezirovannyh ja neid iseloomustab struktuurimuutusi, mis on omane premenopausis. Otsene mõju östrogeeni Östrogeen - võti luude tervist -gestagennyh preparaadid ilmneb selles, et seoses nende vastuvõtu ei ole vastust munasarjades. Suukaudsed rasestumisvastased võetakse pidevalt (ilma nädalane paus), mis tekitab kunstliku menopausi, ja aitab aeglustada.\nProgestiinid (progestogeenidel puhtus) - sünteetiline ühend, mis toimib sarnase mehhanismi loodusliku progesterooni Progesteroon - norm ja patoloogia . Seal on kaks rühma progestins: hüdroksüprogesterooni derivaadid (medroksüprogeste Hlormadion) ja derivaadid 19-nortestosteroonist (levonorgestreeli, Norgestreeli, noretisteroon). Sünteetiline progestogeene aktiivselt seovad ER ja PgR Sihtkudedes, vabastades androgeeniretseptoritega, st otsest antiöstrogeensed mõju ja antiprogesteronovym.\nTamoxifen on mittesteroidsed ühend, mis omab agonistlikud ja antagonistlik aktiivsus suunas östrogeeni. Tamoksifeeni antiestrogen omistatav toime blokeerimine östrogeensõltuvateks retseptorite sihtrakkudes, samuti summutamist prostaglandiini sünteesi.\nEttevalmistused on selle rühma Danasool. Efekt Danasooli avaldub arengus kunstlikku menopausi. Ravim on antigonadotropnym meetmeid plokid vabanemist FSH ja luteiniseeriv hormoon, pärsib suguhormoonide munasarjades, seondub androgeeni ja progesterooniretseptoritega endomeetrium ja pärsib proliferatiivseks ja sekretoorset aktiivsust endomeetriumi kahjustus.\nAgonistide gonadotrin vabastava hormooni\nSünteetilise agonistide gonadotropiini vabastav hormoon (Zoladex, Sinarel, Dekaptil) viib arendada meditsiinilist "kastreerimist". Drugs selles rühmas inhibeerivad gonadotropiinide blokeerides retseptorite eessagara. Selle tulemusena munasarjade steroidogeneesile järsult vähenenud ning tase suguhormoonide Veres postmenopausis kirjavahetus.\nEndomeetriumi hüperplaasia ja endometrioos - östrogeeni liiast\nEndomeetriumi hüperplaasia vähk ja endometrioos on sama algpõhjus - liigne naissuguhormooni östrogeeni. Östrogeenid proliferatsiooni soodustavate sisemise emaka limaskesta (endomeetriumi), mis viib moodustamine vähieelsete haiguse endometriaalhüperplaasia või endomeetriumi proliferatsiooni sites teistes organites ja kudedes (endometrioos).\nPõhjused endomeetriumi hüperplaasia ja endometrioos\nHüperplaasiat (kinnikasvamist) endomeetriumi esineb häireid esimesel poolel menstruaaltsükli tõttu üle naissuguhormoonide östrogeeni mõjul, mis endomeetriumi kasvab kiiresti ja on pikk (proliferatsioon faas).\nTavaliselt on see tingimus on kaasas puudumine naissuguhormooni teisel poolel menstruaaltsükli progesterooni Progesteroon - norm ja patoloogia See on tavaliselt peaks suruda leviku ja edendada sekretsiooni faasi kui endomeetriumi rakkude hakkab eraldi saladus valmistab emaka kasutuselevõtuks embrüo. Kui see juhtub, endomeetriumi kasv jätkub pikka aega (laiendamise esimese etapi menstruaaltsükli ja haruldaste menstruatsiooni). Siis laialivalguv tagasi emaka limaskesta, millega kaasneb tugev menstruaalverejooks olulise verekaotus. Mõningatel juhtudel, östrogeeni eraldatud laineid juba pikka aega, mille tulemusena ei ole nii rikkalik, kuid veritsusaja pikenemist.\nEndomeetriumi hüperplaasia esineb mõjul erinevatest teguritest, häiriv neuroendokriinse süsteemi ajukoorde - hüpotalamuse - ajuripatsi - munasarja. See võib olla raske neuro-psühholoogiline stress, stress, traumaatilise ajukahjustuse, haigused hüpotalamuse või ajuripatsi, endokriinsete haiguste (nt ülekaalulisus, diabeet), günekoloogiliste nakkusliku-põletikulisi protsesse, emakafibroidid, polütsüstiliste munasarjade abort, tingimustes pärast günekoloogiline operatsioon ja nii edasi.\nKeskmes endometrioos on samadel põhjustel. Kui äratõukereaktsiooni võsastunud endomeetriumi veritsust ja on tugev valatud individuaalseid rakke endomeetriumi verevarustuse erinevate elundite ja kudede kus nad kasvavad ja järgib samu tsükliliste muutustega kui ülejäänud endomeetriumi. Aga selleks, et arendada endometrioos, hormonaalsed häired vähe, peaks olema ka immuunsus. Asjaolu, et normaalsetes casting endomeetriumi rakud ümbritsevasse koesse esineb väga tihti, kuid hävitab immuunsüsteem rakud, mis takistab nende harjuda teistes kudedes. Alles siis, kui immuunsüsteem ei tööta, arendades endometrioos.\nEndomeetriumi hüperplaasia avaldub kujul harva väga tugev menstruatsiooni või mitte palju, kuid veritsusaja (menorraagia). Mõnikord võib tekkida verejooks ei ole seotud menstruaaltsükli - metrorraagiast. Regulaarne verekaotus on rauavaegusaneemia, mis avaldub nõrkus, väsimus, tulemuslikkust, kahvatus, peavalu, pearinglus, minestamine.\nEnamik naisi endometriaalhüperplaasia menstruatsioonihäired vormis veritsus koos viljatuse ja teiste endokriinsete haiguste (ülekaalulisus, diabeet, kilpnäärmehaigus), samuti kõrge vererõhk ja maksafunktsiooni kahjustus.\nSuhe endometrioos iseloomustab ka menorraagia Menorraagia (menorraagia) - liigne verekaotus ja metrorraagiast, vaid lisaks sellele, endometrioos kaasneb alati tugev valu kõhus Kõhuvalu: kui häirekella? menstruatsiooni ajal ja verejooksu. Regulaarne verekaotus on rauavaegusaneemia.\nKui te kahtlustate, endomeetriumi hüperplaasia Endomeetriumi hüperplaasia vähk - nõuab õigeaegne avastamine ja ravi või endometrioos toimus:\nultraheliuuringud (US) vaagna elundite, sealhulgas emaka ja selle derivaadid, nii läbi kõhu eesseina ja lehe tupe sondi; näitab see ebanormaalne proliferatsioon limaskesta emakas ning muutused teistes organites;\nhüsteroskoopia - endoskoopiline uuring, kus kasutatakse optilist instrument (hysteroscope), võimaldab mitmekordset kasvu hea vaadata struktuur emaka limaskesta ja võtta väike tükk koe kõige kahtlased alad histoloogiliselt välistada pahaloomulise kasvaja; Sarnane uuring saab teostada laparoscope, mis on sisestatud väike auk kõhu eesseina;\nhüsterosalpingograafia - röntgenülesvõte emakasse jäsemete lehe kontrastaine, mis võimaldab ulatuse hindamiseks endometrioosi seinas emakas ja munajuhad, samuti hinnata, mil määral munajuhade avatuse;\nmagnetresonants või kompuutertomograafia (CT või MRI).


Helmut Aksberg in memoriam - Viimsi Teataja toob sinuni Viimsi uudised\nAvaleht Uncategorized Helmut Aksberg in memoriam\nHelmut Aksi saarel 2013. aastal. Foto: Maivi Kärginen Kivi\n8. mai 1923 – 25. september 2020\nMeie seast on lahkunud viimane Aksi saarel sündinud paadimeister.\nHelmut Aksberg sündis Aleksander ja Rosine Aksbergi suure pere noorima pojana. Ta lapsepõlvekodus Aksi-Madise talus oli ümbruskonna kuulsaim paadiehituskeskus. Paarkümmend aastat varem oli Helmuti isa Aleksander hakanud mootorpaate ehitama – need uhked karveelplangutusega mootorpaadid olid Eesti esimesed. Väike Helmut tegi elu esimese merereisi purjepaati pandud kalakastis, kui ema ta Rammu saarele vanavanemate juurde kaasa võttis. Aksilaste igapäevatööks oli kalapüük, kuid saar oli ühtlasi suur muusikapesa – oreleid, harmooniume, klavereid ja viiuleid leidus igas majapidamises ning musitseerimine oli loomulik elu osa. Orelid olid hangitud koduse jumalateenistuse pidamiseks – „hommikulaulu saateks“, nagu öeldi – ja seda juba ammu enne Helmuti sündi. Kodust kaasa saadud sügav kristlik eluhoiak jäi Helmutile omaseks läbi elu.\nSaksa okupatsiooni ajal vangistati Helmut koos vend Verneriga – süüks oli „soomesõit“ ehk põgenikevedu üle Soome lahe. Vennad pääsesid vabadusse tänu paadiehitusoskusele. Nimelt oli vangilaagri ülem tahtnud enne vene vägede Tallinna jõudmist põgeneda ja pani paadimeistritest vennad tööle. Paat sai valmis, Helmut ja Verner said vabaks ja alustasid päev hiljem taas „soomesõitu“, seekord lõplikku. Soomest liiguti edasi Rootsi.\nRootsis leidsid Helmut ja ta vennad taas paadiehitajatena tööd. Kuid Rootsi ei olnud sõjapõgenike jaoks turvaline paik ning vennad valmistusid Kanadasse põgenema. Selleks hakkasid nad metsas, puude vahel ehitama suurt mootorpaati, kuhu ka pereliikmed oleksid ära mahtunud. Ookeani ületamine jäi siiski ära, Aksbergid jäid Rootsi ja ehitasid oma järgmised paadid seal. Helmut asus õppima Stockholmi Tehnikainstituuti, lõpetades selle masinatehnika inseneri diplomiga – „esimene insener Aksi saarelt,“ nagu vend Harald teda tituleeris. 1960. aastal abiellus ta Saaremaalt pärit Maimu Punaga ning peres kasvas peagi kaks väikest poissi, Rein ja Jaan. Kui Helmuti vend Endel 1973 aastal plastpaate tootma hakkas, sai esimese paadikere omanikuks Helmut. Paadi ehitas ta ise lõplikult välja. See paat on seniajani perekonna kasutuses ja kuni viimase ajani tegi Helmut oma käega kevadisi korrastustöid.\nAksbergid mäletasid uhkusega oma esivanemaid ja kodusaart. Et mälestusi nooremale põlvkonnale edasi anda, koostas Helmut raamatu „Kodusaar Aksi“. Helmuti mälestuskogumik andis ka Rannarahva muuseumis hoogu mõttele särava väikesaare materjalid raamatusse koondada.\nMinu tutvus Helmutiga algas üle kümne aasta tagasi, raamatu „Aksi – mereriik Tallinna külje all“ koostamise ajal. Muuseumi oli jõudnud suur pakk Aksi saare fotograaf August Luusmanni fotosid, kuid need ilusad saja aasta vanused pildid olid meie jaoks nagu suletud raamat. Elama hakkasid nad alles Helmutiga kohtumise järel. Aleksander Aksbergi voolujoonelised mootorpaadid, paadi väljatoomine Aksi-Madise elutoast, saare noored poseerimas koos koduhülgega, erinevad prominentsed külalised Kaguotsa kiviaia ääres ning teatraalne muusikamees August Luusmann. Helmut oli see, kes avas ukse nüüdseks kadunud maailma.\nMuidugi teadis ta ka paadiosade nimetusi ja seda, kuidas nimetati jää erinevaid olekuid saare keeles. Ta mäletas töid, mis kunagi olid päris igapäevased, kuid on nüüdseks unustatud. Ta mäletas hoonete asupaiku saarel, tubade sisustust ja seda, kuidas külla tulnud Rammu naised veini maitsesid. Rääkis, kuidas sõideti Soome väikesaartele, kus elas Aksbergide sugulasi. Seda kõike andis ta edasi talle omasel tagasihoidlikul, viisakal, humoorikal moel.\nKõik see on jäänud hindamatuks pärandiks viimsilastele ja kõigile rannakultuuri sõpradele.\nKülvi Kuusk ja Rannarahva Muuseumi pere\nEelmine artikkelVeeteenuse hinnad Viimsis langevad\nJärgmine artikkelSeptembrikuus restaureeriti Prangli kirikut


Mart Seimi segane olukord päädis mõistliku lahendusega - Sport\nMart Seimi segane olukord päädis mõistliku lahendusega\nKui vahepeal oli õhus variant, et kevadeks planeeritud tõstmise Euroopa meistrivõistlused lükkuvad suvesse, siis nüüd on uus korraldaja leitud ja sportlased treeningukavu ümber tegema ei pea.\nMäletatavasti andis Euroopa tõsteliit jaanuaris teada, et dopinguskandaali tõttu astus Albaania alaliidu president ja kogu juhatus tagasi ning sellega seoses loobuti märtsi lõppu kavandatud EM-i korraldamisest. Kuna kiiresti asendaja leidmine on keerukas, oli õhus ka variant, et EM lükkub suve esimesse poolde.\nÕnneks on nüüdseks leitud hea lahendus: korraldamise võttis enda õlule Rumeenia, võistlused toimuvad 26. märtsist kuni 1. aprillini Bukarestis. Mart ja Alar Seim ütlesid mõne nädala eest probleemist rääkides, et asukoha asjus neil pretensioone ei ole, ebameeldivad oleks, kui muutuks toimumise aeg.\n2015. aastal MM-il hõbeda ja järgmisel hooajal EM-il pronksi võitnud Mart Seim oli hilissügisel toimunud MM-il viies, kuid kevadisel EM-il on ta väga tugev medalipretendent. MM-il olid temast kõvemad grusiin Laša Talahhadze, kaks iraanlast ja usbekk, EM-il osaleb neist arusaadavatel põhjustel vaid Talahhadze. Eurooplastest järgnes Talahhadzele ja Seimile MM-il tšehh Jiri Orsag, kes jäi eestlasest maha 22 kiloga.\nMart Seim: usun siiralt, et maailmarekord veel tuleb\nMart Seim andis teda kritiseerinud Jaan Taltsile verbaalse vastulöögi\nMart Seimil EM-il suurepärane medališanss\nMart Seim loobub EMist: ei taha kriitikutele tööd anda


RochestersMovieFest - algsed scooby doo näitlejad suhtusid uude koosseisu - kinokunsti - vastuoluliselt\nAlgsetel Scooby Doo näitlejatel oli segane reaktsioon uutele näitlejatele\nÜkski popkultuuri vara ei jää liiga kauaks seisma, kui Hollywoodil on võimalus seda kasutada. Sellest on möödunud 15 aastat, kui populaarne 1970ndate animeeritud tegelane Scooby-Doo ja tema müsteeriumit lahendavad semud olid suurel ekraanil ning see on piisav aeg, et õigustada taaskäivitamist. Afilm on teel ja mõnel 2000. aasta alguse live-action versiooni näitlejal on tunded. Shaggyt mänginud Matthew Lillard on enam kui veidi nördinud, kui avastab, et teda asendatakse, ja on ka nördinud, et ta ei saanud mingit pead.\nNoh, see on nõme.\nMilline nõme viis teada saada ... aitäh Hollywood. Mind pole kunagi mõtet hämmastada. https://t.co/QDdlMAqlrZ\n- matthew lillard (@MatthewLillard) 2. märts 2019\nEelmisel nädalal teatati, et uus animeeritud Scooby-Doofilmi toodeti selliste nimedega nagu Will Forte jahääle külge tuttavad tegelased, keda me kõik mäletame 1969. aastal alanud koomiksisaate erinevatest versioonidest ja mis on sellest ajast alates eksisteerinud ühel või teisel kujul.\nMuidugi võib teatud vanuses fännide jaoks olla nende tegelaste tuntuim versioon pärit paarist live-action filmidest. Esimene olija kuigi see polnud just kriitiline kallis, teenis see kogu maailmas üle 270 miljoni dollari. See oli piisavalt hea, et sünnitada järge, 2004. aastat .\nEhkki tundus väga ebatõenäoline, et me kunagi veel live-actionit saamesiinkohal, vähemalt sama koosseisuga, poleks esimene kord, kui pärast pikka pausi frantsiis tagasi toodi. Üks asi, mida taaskäivitamine teeb, on näiliselt selle veelgi tõenäolisem, kuna harva näeme, et frantsiis läheb tagasi, kuigika.\nNagu iga taaskäivitamise stsenaariumi puhul, on ka fänne, kes on sellest õppimisest vähem vaimustuses. Tihti on tunne, et taaskäivitamine on lihtsalt olemasoleva põhjal kerge kõigele eelnevale.\nKuid kõik ei tundu olevat taaskäivitamise tõttu liiga vormist väljas.. kes mängis Fredi live-action filmis koos abikaasaganagu Daphne tundub olevat võttes seda kõike rahulikult . Tal on hea meel, et Scooby-Doo pääseb mingil kujul ekraanile uue põlvkonna nautimiseks.\nEi mees, see on lihtsalt show-äri. Kumb sõna on suurem? Nad tahavad lihtsalt tuua frantsiisi järgmisse põlvkonda koos näitlejatega, kelle arvates saavad nad kõige rohkem silma. See on lihtsalt äri. Alati on olnud, jääb alati olema. Ma ei võta seda kraami isiklikult.\n- peadirektor Prinze (@RealFPJr) 3. märts 2019\nKuigi uuel filmil ei ole live-action filmidega mingit seost, on see ühendatud animeeritud tegelastega. Frank Welker on olnud Scooby-Doo enda hääl alates 2002. aastast ja ta täidab oma rolli uues filmis, nii et see uus film pole täiesti sugupuu.\nKuigi uue filmi põhikoosseis on selgunud, võiksid varasemad näitlejad oma eelmisele loomingule toreda noogutusena hankida häälekameed. Peame ootama ja vaatama. Uus Scooby-Doo ja ettevõte peaks kummarduma 2020. aasta mais.\nMiks Tähesõjad: mandaloorlane kasutab IG-88 asemel IG-11 droidi\njesse tyler ferguson ja eric stonestreet\nangela Bassetti musta pantri tegelane\nSurmav relv näitas uut partnerit, kellest võiks saada uus Riggs\nKas kõndivad surnud seavad juba alfa surma?\nKasside filmilõppude seletus: mis tegelikult juhtus ja mida see tähendab?


Lehekülgi: 27 12345\nTulemused 1 - 30 kokku 803\nRe: Mis põhjusel laps koolitoitu ei söö? - 2 aastat tagasi\nJa midagi pole teha: tervisekaitsenõuded on väga karmid ja näevad ette kui palju peab miskit lapsukestele sisse söötma. Kui palju kala ja kui palju juurikaid ja kui vähe soola jne. jne. Aga põrgutee on sillutatud parimate soovidega. Kui menüüs on järjekordne väga tervislik (loe vastik) toit, siis kihutavad lapsukesed poodi ning naasevad sealt energiajookide ja kartulikrõpsudega. Vahele šokolaadi\nby Karl Kindermacher - Halb kogemus\nRe: Tuntud brändide lõhnad - 2 aastat tagasi\nMiks Sa brändit riiete peale valad? Seda tuleks ikka suukaudselt manustada.\ningrid Kirjutas: ------------------------------------------------------- > Õpetajad ei viitsi oma lapsi käekõrvale võtta ja sööma viia. Juba algklassis seletati, et lapsed nii suured-nii suured, ISE peavad käima, ISE peavad tegutsema. Ja siis ühel päeval on see lapsuke täiskasvanu ja laksti! - elu lajatab jalaga tagumikku. Oo õudust: nüüd peab ise hakkama saama. Isegi söömisega. Pole ju e\nRe: Kuidas 4 lapse ema saab olla selline õel bitch!? - 2 aastat tagasi\na) tugev omandiinstinkt. Kuigi suhe on ammu läbi, siis ex keeldub ikka veel lahti laskmast; b) "Kui meie suhe läks lõhki, siis ma teen sulle, raisale, nii, et sina ka kedagi ei saaks." Mõlemal juhul on tegemist väga egotsentrilise naisega ja ma ei imestagi, et selline abielu pidi ühel hetkel lõppema.\nRe: Mehe käitumine võtab sõnatuks... - 2 aastat tagasi\nMilline võrratu egoismipuhang! Ja nagu ikka - kõige tähtsamast on kõige vähem juttu. Elik siis asja olemusest. Aga natuke loeb ikka ridade vahelt välja ka. Mees on väga hõivatud. Ja sina, selle asemel, et talle toeks olla, nõuad, et mees jätaks kõik sinnapaika ja veedaks kogu aja ainult sind jumaldades ja ümardades. Tahad olla tema maailma naba ja keskpunkt. Sõidad oma pisikese pealetükkiva ego\nRe: punniskõhuga eit - 3 aastat tagasi\nAga miks sa seda telekat vahid? Võta parem mõni hea raamat kätte. Kui oled oma valiku teinud, siis on see sinu valik ja vinguda pole miskit.\nRe: Kõrvukraapivad hääldusvead - 3 aastat tagasi\nMinu lemmiktõlkeks vist jääbki "sõjaline atakk", mida öeldi "rünnaku" asemel. No seda ikka annab ületada.\nRe: Abortide keelustamine? - 3 aastat tagasi\nEga abordid selle pärast ära jää. Kuskil nurga taga keegi ikka teeb ära. Iseasi, kas naine ka pärast seda ellu jääb. Vaadake pisut ajalukku - seal on vastused olemas.\nby Karl Kindermacher - Feministi nurgake\nurgtseja, Sa pole ainuke, keda see häirib. Muidugimõista pole see teab mis viimase aja nähtus. Omal ajal tegi tublisti nalja kuidas spordireporter püüdis välja öelda tollase tuntud iluuisutaja - Katarina Witt - nime.\nRe: Mõnitus kliendile Rimi sooduspäeval! - 3 aastat tagasi\nMitte keegi ei suuda Sind rohkem mõnitada kui Sa ise siin selles postituses oled teinud. Kirjutisest paistab vastu üks igavene vingats, kellel on vägagi puudulik õigekiri, küll aga terve hulk mingeid erinõudmisi. Kui pood ei müü sulle tükikest, siis ei müü. Ja ongi kõik! Nende pood, nende kala ja nende reeglid. Kui ei meeldi, siis on see ju Sinu probleem. P.S. Muide, mis see "mürgi kala\nRe: 28 ja mis edasi? - 3 aastat tagasi\nAutor defineerib ju viimase lausega iseenast normaalseks. Paraku normaalseid mehi ta pole kohanud ;) Norm on muidugi suhteline mõiste - varieerub olenevalt vaatepunktist.\nRe: AliExpress - 3 aastat tagasi\nAnnad tellimisel krediitkaardi numbri ja raha võetakse arvelt maha. Kaupmees saab oma raha kätte alles siis kui oled teada andnud, et kaup käes ja kõik on OK. Pole veel kuulnud, et mingeid suuri pettusi oleks olnud.\nby Karl Kindermacher - Varia\nRe: Naised, mehed, tunded ja koopad - 3 aastat tagasi\nAga jätka vingumist ja tänitamist. Kui üldse suu lahti teed, siis ainult selleks, et öelda "lihtsalt millega sa rahul pole". Ja siis võid kindel olla, et ta ei tulegi koopast välja. Või põgeneb just sealt tagauksest. Aga vähemalt süda on rahul, et tead ... Ei pea ju liigselt nuputama.\nRe: Kuhu küll kõik Vabamüürlased jäid? - 3 aastat tagasi\nÕnneks pole ma kurjategijate mõttemaailmaga tuttav - vaid vähestega olen oma elus kokku puutunud. Hea on kohata tõelist spetsialisti. Vastuolu Su jutus on väga ilmne. Kui ma soovitan arste usaldada, siis ikka seepärast, et nad teavad ja on pädevad. Ma pole poole sõnagagi väitnud ega vihjanud arstide ebapädevusele. Selle on vaid Sinu tõlgendus (tont teab mille põhjal). Ei saagi ju vastata küsimu\nby Karl Kindermacher - Müstika nurgake\n> > Jäi arusaamatuks, et miks soovitad arste usaldada, enamus ju usaldavad niigi? Ja miks annadsta, et arstid on ebapädevad? Kas Sulle ei tundu, et räägid endale vastu?\nO.P., ma arvan, et see on Sul üks väärt säde ja kui mul peaks kunagi juhtuma, et tikud otsa saavad, aga suitsule on tuld vaja, siis otsin Su kindlasti üles :) P.S. Usalda arste, nad teavad rohkem kui välja paista lasevad.\nOK, vendlus on kogu müürluse üks olulisemaid alustalasid. Aga edasi? Mis peaks Su arvates olema see võluvits, mis kogu ühiskonna vennaarmu tundma paneb? Igal inimesel on ju vaba tahe, internet ja suurepärased võimalused oma pisikest aju loputada just sellega, mille ta ise valib. Ja ükski vabamüürlane ega ükski loož ei suuda muuta kogu ühiskonda. Parimal juhul võib püüda seda vaid mõjutada.\nMida sa tegelikult teada tahad kui küsid: "Kuhu küll kõik Vabamüürlased jäid?" Või mida ootad? Et vabamüürlased su ümber kükatantsu vihuks?\nRe: Q oli Saturnis - 3 aastat tagasi\nOlles pikalt ja põhjalikult seda teemat uurinud, võin kinnitada, et Rimi kilekotist tehtud põll tõesti ei kõlba. Muide, selle orki läks juba ka Lina-Jürka, kes tahtis kole kangesti müürlaseks saada ja nikerdas endale justnimelt Rimi kilekotist põlle valmis. Paraku ta tunnistati kõlbmatuks. Sestap' Jürka vihastas ja hakkaski p.-a propellerisse loopima.\nRe: mölapidamatus - 3 aastat tagasi\n1. Paku talle superliimi või muid maiustusi 2. Mähi sall ümber kaela ja oiga iga 10 minuti tagant: "Jube sant on olla. Hakkan vist surema ... Loodetavasti pole väga nakkav. Või kurat seda teab .." 3. Lõpeta pesemine. Mõne nädala pärast hakkavad kõik inimesed sinust eemale hoidma. Kaasa arvatud kõige hullemad mölalõuad.\nRe: viisakus - 3 aastat tagasi\nKummaline jah, et näiteks Varssavis või Prahas, kus klientide arv peaks tublisti suurem olema, kipuvad kassapidajad suisa lobisema sinuga. (Lõunapoolsed maad on teema omaette, aga see siinsamas lähedal ju) Viisakus niikuinii. Ja ei ole ma sugugi märganud, et sealsed kohalikud ostjad väga erineks meie omadest. Miskipärast sealsed klienditeenindajad jaksavad teretada. Ka ei tahaks ma hästi uskuda\nHoia eemale sellistest nii palju kui saad. Loll katkematu möla teeb lõpuks su omagi ajud pehmeks.\nRe: tänapäeva koolitüdrukute riietus... - 3 aastat tagasi\npole ema, normaalne inimene Kirjutas: ------------------------------------------------------- > litsid akadeemilises asutuses. Vabanda, aga ma ei mõista. Millised litsid ja millises akadeemises asutuses?\nby Karl Kindermacher - Koolilaps\nRe: On ajad! - 3 aastat tagasi\nEhk on abiks: https://www.google.ee/search?q=%D1%82%D0...\nRe: Halb kogemus meestega üldse. - 3 aastat tagasi\nKahekümnendates on sõna-sõnalt võttes see, kes käib teist kümmet. Ehk siis vanuses 11-20. Magistrikraad pole nimi, mida kirjutada suure algustähega jne. jne. Vaata alustuseks mõni vähem haritud mees - ehk leiad endaväärilise.\nRe: Millised naised välistad suhte loomisel? - 3 aastat tagasi\nTigeda, õela, vinguva, intriigitseva, juhmi ja klatšimoori.\nRe: Mees lõi põnnama? - 3 aastat tagasi\nInimene elab lihtsalt oma elu. Töö, sõbrad, hobid jne. jne. Sina loomulikult ka. Kõike omajagu. Su kirjutisest jääb mulje, et ta peaks nagu kõik muu kõrvale heitma ja kutsikana Su jalge ees saba liputama 24/7. Lase inimesel elada ja ära kujutle, et oled tähtsam kui kõik muu siin maailmas.\nRe: Õigekiri - 3 aastat tagasi\nTeha ja matta!\nby Karl Kindermacher - Kirjandus ja teater\nRe: Ebameeldiv töövestlus koolis - 3 aastat tagasi\nPalju emotsiooni ja ainult üks fakt: et Sa ei vasta kvalifikatsioonile. Või suutsid vestlusel endast nii halva mulje jätta, et leiti kiiresti "vabandus".\nby Karl Kindermacher - Töö ja koolitus\nRe: Läheb lihtsalt kõvaks.. - 4 aastat tagasi