kutsekool - teema viimased uudised - PostimeesSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPühapäev, 25. juuni 2017 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPostimees > Teemad | Teavita veastkutsekoolInfoKutsekool on kool, mis annab õpilasele kutsehariduse konkreetsel erialal. Sõltuvalt erialast võtavad Eesti kutsekoolid õpilasi vastu põhihariduse või keskhariduse baasil. Kutsekooli, mis annab kutse kõrval ka keskhariduse, nimetatakse kutsekeskkooliks.Allikas: Wikipedia.org "Kutsekool"Seotud isikud Tarmo Loodus Jaak Aaviksoo kalle toom ANDRUS KOMPUS MATI VALLI Enn Veskimägi Seotud kohad Vana-Võidu Tartu Olustvere Vana-Vigala Pärsti vald Pärnukutsekool - Viimased uudisedE24Standardi omanik tegi riigikogule kolm ettepanekut kutsehariduse parandamiseksEesti Tööandjate Keskliidu volikogu liige Enn Veskimägi tegi täna riigikogus toimunud kutsehariduse kui riiklikult olulise küsimuse arutelu ajal kolm ettepanekut kutsehariduse edendamiseks ning tööjõupuuduse vähendamiseks.\n18.05.2017, Siiri LiivaVmKutsekooli õppurid näitasid kõrget tasetValgamaa kutseõppekeskuse õpilased Therese Evert ja Veroonika Puiste naasid Tallinnast üleriiklikelt kutsemeistrivõistlustelt Noor Meister oma erialal vastavalt esimese ja teise kohaga.\n11.05.2017, Tiit LoimPMÕpilased saavad oma maitse järgi tunde anda5. aprillil toimub Tartus Õpifest «Täna annan tundi mina», kuhu on oodatud julged ja nutikad 4.–12. klassi ja kutsekooli õpilased.\n14.02.2017, TPMPM+Kutsekoolis kohtub teismeline vanaemagaEelmisel õppeaastal oli kutsekoolis sotsiaalteenuste erialadel õppijaist vaid kolmandik nooremad kui 30-aastased. Keskkonnakaitse ja põllumajanduse erialadel olid alla 30-aastased umbes pooled õppuritest. Tänapäeval on pigem erandlik, kui inimene töötab ühes ja samas ametis kogu elu – nii esindavadki teise ja kolmanda ringi õppijad suundumust, et tööelu kestel vahetatakse eriala mitu korda. Pealegi on värskeid koolilõpetajaid aasta-aastalt lihtsalt vähem.\n16.12.2016, Adele JohansonSakKatserühmad käisid kutsekoolides võimalikke uusi valikaineid uurimasKui ühel rühmal oli apelsinimoos jogurtisse segatud ja valmima hakkas jäätis, mis etteruttavalt öeldes sai nii magus, et ajas mõnel maitsjal südame läikima, siis teine sats õpilasi ajas sel ajal lihamassi soolde ja kolmas venitas leivatainast nagu plastiliini, et see hakklihavorstikesele ümber ulatuks. 27.04.2016, Sigrid KoorepSakKutsekoolis kaaslast pussitanud nooruk pääses karistusest16-aastane nooruk, kes oli mullu novembris Vana-Võidus õpilaskodus löönud noaga kõhtu oma kaaslast, tunnistati eile kohtus süüdi, kuid vabastati karistusest.\n22.04.2016, Marko SuurmägiKutsekool juhatas maapoisi Soome ehitusplatsidest kõrvaleVana-Võidus asuvas Viljandi kutseõppekeskuses peeti läinud reedel ideeturgu, mille esimeses debatis arutleti selle üle, kas kutseharidus on pigem heidutav või peibutav. Ideeturg sündis Maa Elu ja Euroopa Parlamendi Eesti infobüroo koostöös.\n14.04.2016, Sigrid KoorepPMNobedad näpud võtsid mõõtuTartu kutsehariduskeskuse juuksuritöökoja õhk oli eile juukselakist paks. Tosinal juuksuriõpilasel tuli kolmveerand tunni jooksul näidata oma oskusi ahviaasta soenguid modelleerides. Võistlustules olid ka kolmsada õpilast teistelt erialadelt.\n29.01.2016, Mari-Liis PintsonSakLinn pakub ettevõtjale ametite maja osa eest endist kutsekooliKui riigilt loodab Viljandi linn saada Vabaduse platsi ääres asuvat ametite maja tasuta, siis eraomanikule pakub ta veerandi kinnistu eest vahetuskaubana Männimäel asuvat vana kutsekooli.\n19.12.2015, Marko SuurmägiSakKutsekoolis on teine sats lõõtspillide ehitajaid tahtmist täisViljandi kutseõppekeskuses alustas õpinguid lõõtsavalmistajate teine lend, kuhu kuulub huvilisi Eesti eri paigust. Teiste seas asuvad pilli meisterdama muusik Jaan Pehk, Toila gümnaasiumi direktor Riho Breivel ning juba lõõtsamängijana tuntud Hannes Põllu.\n23.09.2015, Margus HaavPMKutseõppurite õppetoetus kasvab 60 euroniUue aasta jaanuarist tõstetakse kutseõppurite õppeedukuse alusel makstav igakuine toetus 60 euroni.\n11.12.2014, Merike TederPMÕpilasliit toetab kohustusliku kooliea tõstmistEesti Õpilasesinduste Liit (EÕEL) peab vajalikuks kohustusliku kooliea tõstmist 18. eluaastani, kuna liidu hinnangul tuleb motiveerida õpilasi kesk- või kutseharidust omandama.\n24.11.2014, Tiina KaukvereTCTallinna Ehituskool avab uue õppekompleksiNovembri alguses jõudis lõpule Tallinna ehituskooli põhjalik ümberehitus, mille käigus renoveeriti senine kooli peamaja ja valmis uus kaasaegne praktikahoone. Uus õppekompleks avatakse 14. novembril.\n10.11.2014, Jonatan KarjusPMKutsekoolid peavad üha rohkem tegelema õpilaste kasvatamisegaMida aasta edasi, seda enam peab kutsekool tegelema ka õpilaste kasvatamisega, kirjutab Ülo Tikk Õpetajate Lehes.\n28.09.2014, Ülo TikkPMVaata, millistele ametitele käib rebimine kutsekoolidesKuna paljudes kutsekoolides on vastuvõtt lõppenud või kohe lõppemas, siis tegi Postimees ülevaate erialadest, mis on tänavu hinnas.\n12.08.2014, Tiina KaukverePMKutsekoolides on populaarne koka erialaTallinna teeninduskool ning Ida-Virumaa kutsehariduskeskus andsid ülevaate erialadest, mis on tänavu oodatult väga populaarsed.\n08.08.2014, Tiina KaukvereSakVana-Võidu kutsekool saab tuleval aastal uue esindusliku õppekorpuseViljandi kutseõppekeskusel valmib järgmisel aastal Vana-Võidu karjalautades B-korpus, mõisamaja aga vabastatakse nõukogudeaegsetest tiibadest ning selle algne välimus taastatakse.\n19.07.2014, Sten MahovPMGalerii: parimad koolilõpetajad presidendi vastuvõtul President Toomas Hendrik Ilves ja tema abikaasa Evelin Ilves tervitasid täna Kadriorus presidendi kantselei roosiaias parimaid gümnaasiumi-, kutsekooli- ja kõrgkoolilõpetajaid.\n26.06.2014, Tiina KaukvereSakKolm nädalat kutseõpilaste tööd lõi kontori õhetama\n13.06.2014, Sigrid KoorepPMKutsekool teenib endale ise raha\n24.05.2014, Ülo TikkSakLinna ja kutsekooli koostöö jäi soiku\n23.04.2014, Marko SuurmägiSakKutsekooli hoone ehitavad kolm Viljandi firmat\n15.04.2014, PMNoormees, sinu koht on kutsekoolis!\n22.03.2014, Ada VäätSakLinn pani kutsekooli maja uuesti müüki\n12.02.2014, VmKooli tahaks juhtida kuus inimest\n04.02.2014, Marge VäikenurmPMTuuli Hiiesalu: kuhugi ikka sisse saab...\n31.01.2014, Tuuli HiiesaluSak«Lenda, lenda, Jüri!» tutvustab põhikooliõpilastele kutseid\n28.01.2014, Madis JärvekülgSakJooks ümber koolimaja\n09.01.2014, Heiki RaudlaJTKutsekool alustas talvise vastuvõtuga\n08.11.2013, Merili NikkoloE24Vaata, kui palju teenivad eri kutsekoolide lõpetajad\n11.10.2013, Kadri InselbergSakKutsekool sai uued õppesõidukid\n25.09.2013, Madis JärvekülgPM+Minister Aaviksoo: vajame muutust koolikultuuris\n11.06.2013, PostimeesSakKutsekool plaanib hakata lastele paviljone ehitama\n21.05.2013, Marko SuurmägiPMHeljo Pikhof: aiast ja august\n02.04.2013, Heljo PikhofPM+Iga viies kutseõppur jätab õpingud pooleli\nHaridus- ja teadusministeeriumi tellitud uuring paljastab, et kutseõpingute katkestamine on Eestis tõsine ja kasvav probleem: aastatel 2004–2011 jättis koolitee pooleli 40 063 noort ehk iga viies kutseõppur. 90 protsenti neist jäi ka hiljem kutse- või kõrghariduseta.\n22.03.2013, Oliver KundSakUus tehnomaja meelitab õppima\nKuigi gripilaine on ka Viljandi ühendatud kutsekeskkoolis kohalolijate ridu hõrendanud, käivad autoeriala õpilased usinasti tundides ning puudujaid on vähe.\n06.03.2013, Karl-Eduard SalumäeSakKutsekeskkool ostab õppesõidukeid\nViljandi ühendatud kutsekeskkool kuulutas reedel välja riigihanke õppesõidukite ostmiseks.\n23.12.2012, SakalaT24Esimene kutsekool hakkab õpetama «ehitusaristokraate»\nHaapsalu kutsehariduskeskuses hakatakse 2013. aasta sügisest esimesena Eestis koolitama ehitusplekkseppi, keda on nimetatud ka ehitusaristokraatideks.\n13.12.2012, Hanneli RudiSakKoolis välguvad kellud\nViljandi ühendatud kutsekeskkooli ehitusmajas algas eile Jüri Sammuli nimeline müürseppade kutsevõistlus «Jõulukellu», millel osalejad peavad valmis tegema tükikese majaseina.\n13.12.2012, Karl-Eduard SalumäePMKatrin Hommik: õpetaja mõtleb õpilasele\n03.10.2012, Oliver KundPM+Noored kutseõppurid asenduvad täisealistega Enam kui pooli Eesti kutsekoole tabas tänavu mullusega võrreldes uute õppurite vähenemine. Kärbitud kutseharidusvõrk peab aga selle kiuste vastu, meelitades kooli järjest vanemaid õppijaid.\n28.09.2012, Oliver KundPMJuhtkiri: kitsas või lai viil matemaatika õunakoogist Matemaatika ainemahu muutmist gümnaasiumis kahetasemeliseks – 8 või 14 kursust – võiks vaadelda kui kompromissi ühiskondlike vajaduste ja iga õpilase isikliku võimekuse vahel.\n27.06.2012, PMRepMoodne tehnika meelitab JKHK-sse õppima!02.06.2012, Reporter.eeRepItaalia kutsekooli ees toimus pommiplahvatus19.05.2012, Reporter.eePMKutseõpingud katkestanud ei näita kooli lõpetamiseks huvi üles\nKUTSE on programm, mille raames saavad kutseõppe pooleli jätnud inimesed tasuta oma õpingud lõpetada. Kuigi neist võimalustest on palju meedias räägitud, pole tung hariduse kätte saamiseks just väga suur.\n12.02.2012, Madis FilippovPMRannu noored sõidavad siia ja sinna\n30.01.2012, TPMPMMedar: valesid valikuid tegev noor on oluline kulu riigile\nTartu Rajaleidja keskuse juhi ning Tartu kutsehariduskeskuse info-ja karjäärinõustamiskeskuse juhataja Martin Medari hinnangul karjäärinõustamissüsteem haridussektoris täna veel piisavalt tõhusalt ei toimi.\n12.01.2012, Martin MedarPMMikk Salu: poliitiline argus\n10.01.2012, PMPMKutsekoolide areng seisab tegemata gümnaasiumireformi taga\n04.01.2012, PMPMMinisteerium: oleme karjääriteemal samme astunud\nHaridus- ja teadusministeeriumi väitel peavad nad karjääriteemade käsitlemist ja karjääriteenuste jõudmist põhikooli õpilasteni oluliseks.\n24.12.2011, Martin SmutovPMArthur Seppern: kesk- ja väikeettevõtted tahavad spetsialiste saada kohe Ida-Virumaa Kutsehariduskeskuse (IVKHK) juhi Arthur Sepperni arvates on probleemiks, et kesk- ja väikeettevõtted ei planeeri oma kaadripoliitikat ette, mistõttu on kutsehariduskeskustel keeruline neid vajalike spetsialistidega kindlustada.\n24.12.2011, Martin SmutovPMKompus: põhikoolidesse tuleb tuua karjäärinõustajad\nTartu Kutsehariduskeskuse direktori Andrus Kompuse arvates tuleks juba põhikoolidesse kohustuslikus korras luua karjäärinõustajate ametikoht, et noored saaksid enne gümnaasiumisse või ametikooli minemist oma otsuse läbimõeldult teha.\n24.12.2011, Martin SmutovPMDirektor: õpilased tuleks kokku viia tegelikkusega\nPärnumaa Kutsehariduskeskuse direktori Riina Müürsepa hinnangul vajavad koolid palju tõhusamat kutsenõustamist, sest õpilased tuleks rohkem kokku viia tegelikkusega, mida üks või teine amet endast kujutab.\n23.12.2011, Martin SmutovPMIngrid Danilov: praegune olukord devalveerib keskharidust päris tugevasti\nHaapsalu Kutsehariduskeskuse direktori Ingrid Danilovi sõnul on nende koolis juba pikka aega mure, et nad suudavad tüdrukutele pakkuda vähe erialasid ja head lahendust sellele pole.\n23.12.2011, Martin SmutovPMAmetikoolid tooks põhikoolidesse karjäärinõustajad\nKutseõppekoolide juhtide arvates tuleks juba põhikoolidesse kohustuslikus korras luua karjäärinõustajate ametikoht, et noored saaksid enne gümnaasiumisse või ametikooli minemist oma otsuse läbimõeldult teha.\n23.12.2011, Martin SmutovPMKutsekoolid soovivad leevendada vastuvõtutingimusi\nKutsehariduskeskuste juhtide hinnangul võiks leevendada mitme eriala vastuvõtutingimusi, mis aitaks kutsekooli tuua rohkem tüdrukuid ja põhikoolilõpetajaid. Haridusministeerium on valmis teemat arutama.\n23.12.2011, Martin ŠmutovPM+Kutsekoolid soovivad lihtsustada vastuvõttu\n23.12.2011, Martin ŠmutovPMMinisteerium: Anni akadeemia võiks mõelda koostööle kutsekoolidega\nHaridusministeerium teatas arengupeetusega lastele kutseõpet pakkuda soovinud Anni akadeemiale koolitusloa andmata jätmist kommenteerides, et õppeasutus ei vastanud vajalikele tingimustele ja võiks kaaluda koostööd teiste kutsekoolidega.\n21.12.2011, Teelemari LoonetSakKutsekool kutsub noori võistlusi vaatama\nViljandi ühendatud kutsekeskkoolis leiab 14. ja 15. detsembril aset Jüri Sammuli nimeline müürseppade kutsevõistlus «Jõulukellu». Õppeasutus ootab Viljandimaa koolide õpilasi külla mõõduvõttu vaatama.\n08.12.2011, SakalaSakKutsekool kutsub noori võistlusi vaatama\n07.12.2011, SakalaSakKutsekooli õppurid püüavad meistri tiitlit\nTäna ja homme peetakse Tallinnas «Teeviida» messi ajal Eesti Näituste messikeskuses kolmandat aastat üleriigilist kutsemeistrivõistlust «Noor meister 2011».\n01.12.2011, SakalaSakKutsekooli õppurid püüavad meistri tiitlit\n01.12.2011, SakalaE24Uuring: suuri probleeme tekitab kutsekooli lõpetanute tase\nEAS ja Tartu Ülikooli rakendusuuringute keskus esitlesid täna Eesti masinatööstuse sektoruuringu tulemusi, mis avas nii sektori positiivseid kui negatiivseid külgi.\n22.09.2011, Raigo NeudorfSakKutsekoolides õppureid jagub Nii Olustvere teenindus- ja maamajanduskool kui Viljandi ühendatud kutsekeskkool on dokumentide vastuvõtuaega pikendanud, sest viimasel augustinädalal lisandub päris palju õppida soovijaid.\n25.08.2011, Tea RaidsaluSakKutsekoolides õppureid jagub Nii Olustvere teenindus- ja maamajanduskool kui Viljandi ühendatud kutsekeskkool on dokumentide vastuvõtuaega pikendanud, sest viimasel augustinädalal lisandub päris palju õppida soovijaid.\n25.08.2011, Tea RaidsaluPMNoored töötud pääsevad kutsekooli\n09.08.2011, Elina RandojaPM+Noored töötud pääsevad kutsekooli\n08.08.2011, Elina RandojaPMArvutierialad ja kokandus tõmbavad noori kutsekoolidesse\n05.08.2011, Merje PorsSakKutsekool teeb uksed lahti\nKolmapäeval korraldab Viljandi ühendatud kutsekeskkool Vana-Võidus avatud uste päeva, et ennast tulevastele õppuritele tutvustada.\n25.04.2011, SakalaSakKutsekool teeb uksed lahti\n22.04.2011, SakalaPMNoored lähevad üha enam pärast kõrgkooli ametit õppima\nEesti Kaubandus-Tööstuskoja haridusnõunik Tiia Randma märkis, et Eestis on tõusev trend inimesed, kes asuvad kõrgkooli lõpetamise järel kutsekooli ametit omandama. Tema hinnangul on see riigile liiga kallis.\n29.03.2011, Merike TammSakMinister avas kutsekooli õpilastele kallilt ja kaua valminud ühiselamu\nEile õnnistati ja avati Vana-Võidus Viljandi ühendatud kutsekeskkooli õpilaskodu, mis oleks lepingu järgi pidanud valmima juba eelmisel aastal.\n04.02.2011, Gerly NugisSakVana-Võidus avati korrastatud õpilaskodu\nTäna avati Vana-Võidus Viljandi ühendatud kutsekeskkooli uuendatud õpilaskodu, mille renoveerimine läks maksma 2,5 miljonit eurot, sellest Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) panus on 1,7 miljonit ja Eesti riigi osa 800 000 eurot.\n03.02.2011, SakalaRepKutseõppe katkestanud saavad uue võimaluse28.12.2010, Reporter.eeRepPuidutöömeistreid tunnustati kuldmedaliga15.12.2010, Reporter.eeSakSingel pakub Vana-Võidu noortele praktikavõimalust\nVaimse tervise päevakeskus Singel ja Viljandimaa ühendatud kutsekeskkool astusid sel nädalal esimesed sammud tulusa koostöö poole.\n15.12.2010, Gerly NugisSakMinistrite otsus toob uue koolimaja\nValitsuse otsusega liikus endine Viljandi maaparandusbüroo hoone ühe Isamaa ja Res Publica Liidu poliitiku juhitava ministeeriumi käest teisele, kes andis selle omakorda sama partei kolmanda liikme juhitavale asutusele.\n13.11.2010, Marko SuurmägiSakMinistrite otsus toob uue koolimaja\n12.11.2010, Marko SuurmägiSakLiivimaa kutsekoolide õpetajad kogunevad tänupeole Kutsekoolide 400 õpetajat ja töötajat kogunevad täna õhtul Viljandisse, et osaleda Ugalas peetaval tänuõhtul.\n08.10.2010, Marko SuurmägiSakÜhiselamuta kutsekool annab mitmele firmale lisateenistust\nViljandi kutsekool maksab Männimäe külalistemajale ligi 200 000 krooni õpilaste majutamise eest ja veel tuhandeid nende bussisõidu hüvitamiseks, sest kooli ühiselamud on endiselt remondis.\n19.09.2010, Marko SuurmägiRepHaapsalu pensionär alustas kodus istumise asemel uuesti kooliteed07.09.2010, Reporter.eeSakEhitaja ja vallajuhtide vaidlused sunnivad lapsi pooleli olevatesse koolidesse\n31.08.2010, Marko SuurmägiPM+Margus Ojaots: me ei tea, kelleks tahame saada\nDemograafilistel põhjustel kahaneb tööjõuturule tulijate hulk. Seetõttu tuleks hariduse andjatel leida igale inimesele optimaalne koolitee, et ta hiljem saaks omale võimetekohase töökoha. Noore inimese arenguteed ja võimalused peaksid võimekustestide varal selged olema varem, juba põhikooli lõpuks. Testi juurde käiksid ka noore oma soovid ja nägemus elutee kohta.\n30.08.2010, Margus OjaotsSakNoored pürivad isukalt kutsekooli\nViljandi kutsekoolide vastuvõtu andmed tõestavad, et kutseharidus on endiselt populaarne, sest mitmele erialale on soovijaid rohkem kui kohti.\n20.08.2010, Tea RaidsaluPMKutsekool kihab õppima soovijatest\n06.08.2010, Egle OoloPM+Kutsekool kihab õppima soovijatest\n06.08.2010, Egle OoloRepKutsehariduskeskuse ühikarotid kolisid vingesse õpilaskodusse27.05.2010, Reporter.eeJTValmis ajalooraamat kutsekoolist Eile esitleti Järvamaa keskraamatukogus Lembit Veermaa koostatud ajalooraamatut «Paide kutsekeskkool.06.05.2010, JTAlgasid kutsekooli ehitustöödEile algasid Järvamaa kutsehariduskeskuse Paide õppekoha peahoone ümberehitustööd, mis lõpevad suve lõpus, täielikult uue sisustusega hoonesse kolib asutus hiljemalt jõuludeks.23.03.2010, Kadri TonkaSakEhitusviimistlejate rühm saab tarkust viipekeelesLäinud sügisel asus Viljandi ühendatud kutsekeskkoolis õppima rühm kuulmispuudega noori, kes saavad koos keskharidusega selgeks värvimise, pahteldamise, krohvimise ja muud tööd, mida ehitusviimistleja amet nõuab.21.02.2010, Egon ValdaruPM+Kutseharidus saab tuhatkond lisakohtaKutsekoolide riiklik koolitustellimus aastateks 2010–2012 arvestab, et noorte huvi ametit õppida on ka lähiaastatel sama suur kui viimasel ajal, lisades ligi tuhat uut õppekohta.12.02.2010, Sandra MaasaluPMKutseharidusse lisandub lähiaastail tuhatkond õppekohta Kutsekoolide riiklik koolitustellimus aastateks 2010-2012 arvestab, et noorte huvi ametit õppida on ka lähiaastatel sama suur kui viimasel ajal, lisades ligi 1000 täiendavat õppekohta.11.02.2010, Sandra MaasaluSakÕpingud katkestanuid meelitatakse koolipinki tagasiJärgmise nelja aasta jooksul saab Euroopa Liidu tõukefondide toel oma õpingud lõpetada 400 kutseõppeasutuses õpingud katkestanut, kellel on läbitud vähemalt pool ettenähtud õpingute mahust. Sellekohase käskkirja allkirjastas teisipäeval haridus- ja teadusminister Tõnis Lukas.09.02.2010, SakalaPMKutsekooli pooleli jätnud saavad võimaluse õpingud lõpetadaEuroopa Liidu tõukefondide rahade abil saavad järgmise nelja aasta jooksul õpingud lõpetada 400 kutsekooli pooleli jätnud inimest.09.02.2010, Kadri RattSakJuhtkiri: Majaseinte vahelVana-Võidus hakatakse peagi uut ja vana tegema. Teisisõnu tähendab see, et kui kõik laabub, asub Viljandi ühendatud kutsekeskkool sügisel ehitama õppehoonet, mis ühendatakse sama projekti käigus taastatava mõisaaegse ringlaudaga. Praegu üsna kehvas seisus olev maakividest karjahoone renoveeritakse muinsuskaitsenõudeid järgides. Koos nüüdisaegse õppehoonega peaks see moodustama huvitava ja pilkupüüdva koosluse.06.02.2010, SakalaSakKutsekeskkooli ootavad mastaapsed ehitusedKui kõik läheb kavandatult, asub Viljandi ühendatud kutsekeskkool Vana-Võidu kompleksi uuendama, lammutades selle käigus nõukogude ajast pärineva juurdeehitise mõisa peahoone taga.06.02.2010, Egon ValdaruPMReps: koolitoidu toetust tuleb eelistada kliimauuringute programmile Riigikogu Keskerakonna fraktsioon teeb haridus- ja teadusministrile ettepaneku mitte toetada polaar- ja kliimauuringute programmi ettevalmistamist kutsekooli õpilaste koolilõuna arvelt.30.12.2009, Merike TammPMKutsekoolid võivad ülejäävat raha kasutada täiskasvanute õpetamiseksKutseõppe riikliku koolitustellimuse koostamise korda sätestav määruse eelnõu võimaldab kutsekoolil tasemeõppest ülejäävat raha kasutada täiskasvanute õpetamiseks.29.12.2009, Sandra MaasaluPMKutsehariduse buum sunnib õppekoha baasmaksumust vähendamaTuleval aastal on kutseõppeasutuste koolituskoha baasmaksumus tänavusest ligi kuue protsendi võrra väiksem, sest õppijaid on ootamatult rohkem kui raha.29.12.2009, Sandra MaasaluPMKutseõppurite koolilõuna toetus vähenebHaridus- ja teadusministeerium soovib 1. jaanuarist vähendada kutsekooli õpilaste koolilõuna maksumust 9 protsendi võrra ehk 11 kroonile 15 sendile.29.12.2009, Merike TammSakMasuga läheb kutsekooli ka kõrgharidusega noor Kuigi põhikooli lõpetajate hulk on kahanenud, kasvas tänavu hüppeliselt kutsekooli astuda soovivate noorte arv.08.10.2009, Egon ValdaruSakKutsekoolide õpetajatele on tänuõhtu2. oktoobril kell 19 algab Vanemuise kontserdimajas Kesk- ja Lõuna-Eesti kutseõppeasutuste õpetajatele tänuõhtu.02.10.2009, Madis LuikPPPraktikante ärgitati Saksamaal aeglasemalt töötama Kümme Pärnu Saksa tehnoloogiakooli õpilast läbis esimese kursuse järgse praktika Saksamaal, jättes endast võõrsil nii tööka mulje, et mitu firmaomanikku palus noormeestel rahulikumalt võtta ja töötempo alla lasta.16.09.2009, Anniki LeppikSakRiiki petnud firma hakkab taas riigile ehitama Hoolimata sellest et maakohus mõistis eelmisel nädalal Facio Ehituse maksupettuses süüdi, jätkab firma riigile ehitamist ning sõlmib sel nädalal lepingu kutsekooli ühiselamu rajamiseks.15.09.2009, Marko SuurmägiPMKutsekool muutus keskkooli lõpetanute seas popiksKui varasematel aastatel arvati, et keskkooli baasil kutseharidus on hääbumas, sest kõik lõpetajad lähevad kõrgkooli edasi minna, siis nüüd on olukord muutunud. Tänavu oli kutsekoolides suur tung just keskkoolijärgsetele erialadele.27.08.2009, Hanneli RudiSakKoolide edetabeli viimane rõhub töö õpetamisele Eesti koolide edetabelis viimaseks jäänud Viljandi ühendatud kutsekeskkooli direktor Tarmo Loodus leiab, et kutsekooli asi ei ole valmistada õpilasi ette riigieksamiteks, vaid tööeluks.26.08.2009, Laura MalleneSakKutsekooli ühiselamutes algab sügisel remontViljandi ühendatud kutsekeskkooli kaks suurt ühiselamut lähevad sel sügisel remonti ning aasta pärast peaks nende kohal seisma tänapäevased korterelamut meenutavad õpilaskodud.26.08.2009, Egon ValdaruPMLukas: riik ei investeeri kutseharidusse uisapäisaHaridus- ja teadusminister Tõnis Lukas kinnitas, et riik ei investeeri kutseharidusse läbimõtlematult, vaid on koolilõpetajate vähenemisega arvestanud.09.07.2009, Sandra MaasaluPMRiigikontroll: kutseharidusse tuleb investeerida ettevaatlikultRiigikontrolli kutseõppeasutusi käsitlevast auditist selgub, et riik ei tohiks enne kutsekoolidesse investeerida, kui on selge, mis saab koolivõrgust tervikuna.09.07.2009, Sandra MaasaluSakÕpilaste ehitatav maja ootab sarikaidViiratsi uuselamurajoonis Viljandi ühendatud kutsekeskkoolile kuuluva maja ehitus on küll veninud, kuid koolirahvas pole ettevõtmisele käega löönud ja loodab maja järgmisel aastal maha müüa.02.05.2009, Katrin JohansonSakNoored lennutavad prahti aknast väljaViljandi ühendatud kutsekooli Vana-Võidu ühiselamu noored tavatsevad aeg-ajalt akendest prahti alla visata, ehkki suur prügikast seisab kohe maja nurga juures.06.03.2009, Aivar AotähtSakKutsekooli ühiselamuid ootab põhjalik uuenduskuurViljandi ühendatud kutsekeskkool kuulutab järgmisel nädalal välja hanke, et leida ühiselamu kapitaalremondi projekteerija ja ehitaja.22.02.2009, Aivar AotähtPMKutseharidust hindavad sellest informeeritud inimesedÄsja valminud kutsehariduse maineuuringust selgus, et mida teadlikum on inimene kutsehariduses toimuvast, seda kõrgemalt hindab ta kutseõppe mainet ja kutsekooli astuvat noort. 17.02.2009, Merike TammSakEhitajad kogunevad täna «Jõulukellule»Täna algab Vana-Võidus Viljandi Ühendatud Kutsekeskkoolis rahvusvaheline kutsevõistlus ametit õppivatele müürseppadele «Jõulukellu 2008».10.12.2008, Marko SuurmägiSakÕpilane ei vaidlustanud Tarmo Looduse süüasja lõpetamist Koolijuht Tarmo Loodusega konflikti sattunud Viljandi kutsekooli õpilane ei vaidlustanud politsei otsust Looduse suhtes alustatud kriminaalasja lõpetamise kohta.12.11.2008, SakalaSakJuhtkiri: Konist otsusteniEile tulnud uudis, et Viljandi ühendatud kutsekeskkooli direktor Tarmo Loodus pääses kriminaaluurimisest, pälvis internetis anonüümsetelt kommenteerijatelt nii tulist tunnustust kui suurt vastuseisu.01.11.2008, SakalaSakKui lahtisest käest saab vägivaldAJALUGU ON alati konkreetne. Pärast seda, kui IME ehk Isemajandav Eesti oli ideena välja käidud, moodustati algul hulk töörühmi selle lahtikirjutamiseks ja pisut hiljem selle kokkukirjutamiseks.29.10.2008, Peeter OleskSakRepliik: Aiast ja aia augustVaevalt oskasid Viljandi ühendatud kutsekeskkooli direktor Tarmo Loodus ja talle koolimaja ukse ees suitsetamisega vahele jäänud õpilane Silver Salupalu üle-eelmisel nädalal arvata, et nende põgus konflikt põhjustab üleriigilise tulise diskussiooni pedagoogide õiguste ja koolikorra teemal. Ent just nii see läks.25.10.2008, Rannar RabaPMPolitsei esitas Tarmo Loodusele kahtlustuseViljandi ühendatud kutsekooli direktorile Tarmo Loodusele esitas politsei kahtlustuse, mehele pannakse süüks kehalist väärkohtlemist.21.10.2008, Hanneli RudiSakMinistri sõnul on Looduse juhtum üle paisutatudHaridusminister Tõnis Lukase hinnangul on palju vastukaja tekitanud suitsukoni õpilase kätte kustutamises kahtlustatava Viljandi kutsekooli direktori Tarmo Looduse juhtum üle paisutatud. 20.10.2008, SakalaSakRannar Raba: Pedagoogilises mõttes vastu peadEELMISEL NÄDALAL kajastas «Sakala» mitmes uudises juhtumit, kus kutsekooli direktor ja Viljandi linnavolikogu esimees Tarmo Loodus kustutas (oma sõnul tahtmatult) koolimaja ukse ees suitsetamisega vahele jäänud noormeestele sigaretikoni peopessa. Nagu juba ette arvata võis, küttis teema kirgi õige mitu päeva ja sundis tagatipuks koguni haridusministrit oma hinnangut andma.14.10.2008, Rannar RabaSakMinister ei mõista kutsekooli juhti hukkaHaridusminister Tõnis Lukase arvates pole kutsekooli direktoril Tarmo Loodusel erilist põhjust kahetseda, et ta ühele õpilasele põleva sigareti kätte surus ja põletushaava tekitas.13.10.2008, Marko SuurmägiRepVaataja video: vahetund kutsekoolis11.10.2008, Reporter.eeSakRahvaliidu noored nõuavad ministrilt koolijuhi kohta hinnangutRahvaliidu Viljandi piirkonna noored nõuavad haridusministrilt seisukohta kutsekooli direktori Tarmo Looduse käitumise osas ning taunivad ka Viljandi politseijuhi kommentaare.10.10.2008, Marko SuurmägiSakPõletushaav õpilase peos andis aluse uurimiseksKutsekeskkooli direktor ja Viljandi linnavolikogu esimees Tarmo Loodus ütleb, et surus koolimaja ukse ees suitsetavale noormehele põleva sigaretikoni peopessa, kuid ei teinud seda tahtlikult.07.10.2008, Rannar RabaPMPolitsei küsitleb konikustutamise asjus pealtnägijaidAutomaalriks õppiv 18-aastane Silver Salupalu tegi eelmisel nädalal politseile avalduse, mille kohaselt olevat Tarmo Loodus tema peopessa põletushaava tekitanud, nüüd tegeleb politsei asjaosaliste küsitlemisega.07.10.2008, Hanneli RudiPMDoktorikraadiga lätlane tuli Eesti kutsekooli õppimaRaplamaa Vana-Vigala kutsekoolis õpib autodiagnostikuks grupp lätlasi, kelle hulgas on ka üks doktori- ja kaks magistrikraadiga Läti kutsekooli sama eriala õpetajat.16.09.2008, Hanneli RudiE24Sõõrumaa: omandage hea finantsharidusEttevõtja Urmas Sõõrumaa soovitab äri vastu huvi tundvatel noortel õppida finantsjuhtimist ja raamatupidamist, sest hea finantsharidusega inimesed saavad igal pool üle keskmise palka. 02.09.2008, Marti AavikE24Tööandjad toetavad Lukase sisseastumiskatsete plaaniTööandjate Keskliit toetab haridusminister Tõnis Lukase ettepanekut gümnaasiumitesse ning kutsekoolidesse sisseastumiskatsete kehtestamiseks, tööandjate hinnangul tõstavad ministri ettepanekud gümnaasiumiõppe taset ning parandavad juurdepääsu kutseõppele.01.09.2008, Marti AavikPMMetsameheks õppijate põud takistab õpperühma avamistLuua Metsanduskoolis jääb tänavu sügisel keskhariduse baasil metsamajanduse rühm avamata, sest päevaõppesse laekus vaid kolm sooviavaldust.29.08.2008, Hanneli RudiRepVaataja video: koolikaaslased teevad Vändra Aveli kulul nalja15.02.2008, Reporter.eeRepÕpilaselt klohmida saanud õpetaja: Tõstsin käe, et rünnakut tõrjuda25.01.2008, Reporter.ee Telli Postimehe paberleht siitKuuluta Postimehe paberlehesLIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressKalenderSudokuRistsõnaViimased uudised21:56Väga kaval nipp, kuidas maasikaid lindude eest kaitsta 21:35Kongo presidendi tütrele esitati Prantsusmaal korruptsioonisüüdistus 21:27Rannavutikoondis jätkas tugevat traditsiooni 21:14Fotod: üleni roosaks võõbatud maja tekitab naabritele meelehärmi 21:09Pussitamisest taastunud Kvitova andis konkurentidele tormihoiatuse 20:53Üks Paide kool sai hakkama omamoodi rekordiga 20:32Huvitav teada: kuidas jäätis kogu maailmas populaarseks sai 20:26Brexit ei toonudki majanduslikku kaost 20:11Iisrael pommitas taas Süüria režiimivägesid (1)20:01Galerii: Löw jõudis uhke tähiseni, kohtunik sai hakkama tõelise prohmakaga 19:50Itaalia valitsus kulutab kahe panga päästmiseks 17 miljardit 19:42Keda kimbutab podagra? 19:24Araabia Ühendemiraatide president ilmus üle kolme aasta taas avalikkuse ette 19:21Tasub teada: vingugaasiandur muutus kohustuslikuks 19:13Tänaku ja Ogier’ suurim konkurent andis Poola ralliks viimase lihvi Leedus 19:10Video avariist: küljed kokku pannud Vettel ja Hamilton pildusid vastastikku süüdistusi 19:04Galerii: Taaramäe jäi grupisõidus Eesti meistritiitlita 19:03Grupisõidu Eesti meistrivõistlustel panid ratturid kohe tempo peale 19:00Fotod: Jõgevamaal sõitis veok teelt välja põllule (1)18:50Latvala hoiatab Tänakut ja M-Sporti: meie auto on Poola teede jaoks väga sobiv Kõik viimased uudised


Kodune abi randmekanali ehk karpaalkanali sündroomi puhul - Nahrin - Valutab poidla poidlaga painutamine\nValutab poidla poidlaga painutamine, De Quervaini tendiniit – AS Orthopedica\nLabakäevalu saab ka leevendada erinevate protseduuridega ja ravivõimalustega, mida Eesti ravispaad tugielundkonna ülekoormushaiguste raviks pakuvad. Oluline tegur sündroomi tekkel on käe asend töötamise ajal, samuti lisanduv vibratsioon. Karpaalkanali sündroomi vastu võitlemiseks kasutatakse liigeste ja närvide mobilisatsioone, pehme koe teraapiat, harjutusi ja vajadusel ka elektriravi.\nNeli põhjust, miks ranne valutada võib Sissejuhatuseks: Randme piirkonnas on tegelikkuses palju rohkem anatoomilisi struktuure, kui võiks arvata. Käsivarre 2 toruluud liigenduvad randmes lodi- ja kuuluuga, mis omakorda moodustavad keerukaid liigeseid veel kuue pisikese seesamluuga. Tehnoloogia arenemise tagajärjel on koormus randmeliigesele aastatega suurenenud ning on praegusel hetkel kõige sagedasem tööalane kaebus.\nToetage küünarvars lauale. Painutage rannet ülespoole, suruge kätt rusikasse ja sirutage sõrmi. Korrake 10 korda. Asetage peopesa lauale.\nSarnaselt pöidla painutajaja lähendajalihase kõõlusepõletikuga põhjustab valu pöidlajuure piirkonnas ka pöidla tüviliigese põletik. Viimasel juhul aga ei vallandu valu kõõluste venitustestil.\nPihkmiselt paikneva randmekanali ahenemisel või kui seda kanalit läbivate sõrmede painutajalihaste kõõlused on tursunud ülekoormuse tagajärjel, siis hakkavad need avaldama survet keskpidisele ehk mediaannärvile.\nNaised kannatavad karpaalkanali sündroomi all kolm-neli korda enam kui mehed. Põhjuseks on see, et naiste randmekanal on anatoomiliselt kitsam ning ülekoormusest kergemini haavatav. Tüüpiliselt kannatab rohkem juhtiv käsi, paremakäelistel seega parem käsi.\nTööasend võib vajada korrigeerimist Haiguse kerges staadiumis surevad käed aeg-ajalt vaid öösiti, hiljem lisanduvad ka valud ja torkimistunne sõrmedes, enamasti esimeses kolmes sõrmes. Käte raputamine leevendab sümptomeid.\nKarpaalkanali sündroom - kihnukyek.ee\nRavi jaoks esimene valik peaks olema füsioteraapia. Käe ja pöidla liigutamine suurendab valu, eriti tugeva haaramise ja käe pööramise korral.


Ficus binnendijkii - Maitsetaimed 2021\nMulberry perekond. Ficus binnendiyka on pärit Kagu-Aasia troopilistest metsadest, leviku ulatus Himaalaja jalamilt Nepali, Birma, Tai ja Vietnami, Java, Borneo, Sumatra, Filipiinid kaudu. See on levinud mujal maailmas troopilise kliimaga riikides, on populaarne ka Ameerika Ühendriikides, kasvatatud tänavatel parkides ja aedades. Kasvab kõikjal, välja arvatud kõigi suuremate saarte kõige niiskemates ja kuivemates kasvukohtades, kõige paremini kivistel ja kivistel lagedatel aladel.\nNeed on igihaljad puud või põõsad, mis kasvavad looduses umbes 20 m kõrgusel, kodus umbes 1,5 m. Sellel on võimas juurestik, soodsates tingimustes väga agressiivne. Lehed on läikivad, tumerohelised, umbes 25-30 cm pikad ja 6-7 laiad. Nagu kõik fikusid, vabaneb lõigatuna või purustatuna kleepuv valge piimmahl taime igast osast.\nKirjeldus Vitali Alenkin (Vitali): Ficus binnendijkii Miquel - noorte võrsete koor on heleroheline. Noored võrsed on kiiresti puitunud. Keskealiste taimede tüvedel ja külgvõrsetel on koor tumepruun, kare, valgete triipudega, koorib osaliselt väikeste hallide tükkide (paeltena) kujul. Täiskasvanud taimedel on koor helehall, valgete löökidega..\nNoored lehed võrsetippudes on torukujuliselt keerdunud, helerohelistes stipulites. Viimane kuivab pärast lehe avamist ära ja kukub maha. Täielikult moodustunud lehed on lansolaadsed (väliselt sarnanevad oleandri lehtedega), piki kesknurka veidi nõgusad ("paadi" kujul), katsudes siledad, kõvad, terava otsa ja kolmnurkse põhjaga läikivad, pikkus 25–30 cm ja kuni 4–4,5 cm lai. Lehetera on pealt tumeroheline, alt mattroheline, millel on väljendunud võimas kollakasroheline keskveen. Leheroots 3-4 cm.\nLillemüüjate seas on kuulda binnendey ficusega seotud nimesid "paju ficus". Selle ficuse lehed meenutavad kuju järgi tõepoolest paju, kuid see on populaarne nimi, mitte botaanika.\nBinnendeyka ficuse hooldus\nTemperatuur: mõõdukas, optimaalne vahemikus 20-25 ° C, talvel on võimalik hoida madalamatel temperatuuridel umbes 16-18 ° C, piiratud jootmise korral, piirata 13 ° C kuivainega. Järskude temperatuurimuutuste korral võib see lehti maha visata.\nValgustus: ere hajutatud valgus, hele osaline varjund. Valguse puudumisel venivad võrsed välja, lehed hõrenevad. Otsene päikesevalgus võib kuumal pärastlõunal põhjustada põletushaavu. Erinevad sordid nagu 'Amstel Gold vajavad intensiivsemat valgust, hommikul või õhtul on päikesevalgust.\nKastmine: suvel mõõdukas, pealmine kiht peaks täielikult kuivama. Talvel valgustuse ja temperatuuri languse korral on kastmine piiratud nii palju, et muld kuivab täielikult. Ficus Ali ja teised Binnendijka sordid taluvad tugevat ülekuivatamist, kuid surevad veemärgi tõttu.\nNiiskus: lehti saab pritsida, eriti suvel kuuma kuiva ilmaga ja talvel, kui keskküte on sisse lülitatud. Kui poti suurus lubab, siis võite iga kahe nädala tagant kanda duši all binnendey ficust, varjates samal ajal maad vee sissetungi eest.\nVäetistega ülemine kaste: märtsist augustini söödetakse neid iga kahe kuni kolme nädala tagant dekoratiivsete lehttaimede väetistega.\nPaljundamine: pistikud, mis on hea valguse korral kergesti juurdunud vees, samuti õhukihid. Lõika pistikud umbes 15–25 cm pikkusteks. Pange lihtsalt veepurki, juurte moodustamiseks kulub kuu kuni kolm. Kuid see on palju kiirem kui mullas kasvuhoones juurdumine. Selleks, et purgis olev vesi ei õitseks, vahetage seda iga 2 päeva tagant.\nVälimuse kujunemine: ficus binnendijka on suur taim, hea hoolduse korral vajab täiskasvanud taim kompaktse kuju säilitamiseks perioodilist lõikamist. Ficust saate kasvatada varre kujul või punutud mitme pistiku pagasiruumi, mis on istutatud ühte potti, patsiga. Isegi kui te Ali fikusust kuidagi ei kujunda, kasvab see ikkagi ilusaks lopsakaks tühjaks.\nKuidas siirdada ficus Ali\nNoored fikusid siirdatakse kevadel igal aastal värskesse pinnasesse. Aga kui selgub, et juuri pole liiga palju kasvanud, on palju vaba maad, istutage see samasse potti, asendades mulla ainult värskega.\nVanad binnendeyka fikusid siirdatakse iga 2-3 aasta tagant, kuid igal aastal saate lisada värsket viljakat mulda, eemaldades vana mulla ülemise 2-3 cm.\nFikussi muld peaks olema lahti ja toitev. Selline segu sobib: mätasmaa 2 osa, leht või kasvuhoone 1 osa, võite lisada hakitud männi koort, vermikuliiti ja puusütt. Oluline tingimus on hea drenaaž poti põhja ning mulla happesus peaks olema kergelt happeline või neutraalse lähedane (pH 5,5–6,5). Ficus ei talu aluselisi ja liiga happelisi substraate. Pott peaks olema piisavalt stabiilne ja mitte liiga avar. Poti maht suureneb, kui juured täidavad peaaegu kogu mahu.\nFicus Binnenndik Ali kõige levinum sort. Väga sageli jäetakse liigi nimi välja ja lühendatakse nimeks ficus Ali.\nFicus bennendieck talub korterites kuiva õhku väga hästi. Pihustamisel ja duši all käimisel on puhtalt hügieenilised eesmärgid ning see aitab ära hoida ka ämbliklesta kahjustusi.\nVitaly vastab küsimusele, miks ostetud ficuse mitu uut lehte on väga habras ja justkui laineline:\nAlguses tekivad Alil õhuniiskuse puudumise tõttu lokkis lehed, kuid see ei tähenda, et peate pihustuspudeliga ringi tormama. Aja jooksul harjub taim teie õhuniiskusega ja kasvatab ilusaid sirgeid lehti..\nKasvades ficus binnendikut kaheksa aastat koos ficus benjaminiga, tahaksin märkida selle sisu mõningaid jooni, esitamata, et see oleks autoriteetne:\nFicus binnendikus on vastupidi benjaminile pistikud pigem juurdumiseks vastumeelsed. Selleks, et vars saaks kindlasti juuri, tuleb teil lõigata vähemalt 15-20 cm suurune haru ja jätta sellele 3-4 lehte. Ja peate pistikud lõikama mais-juulis. Juur vees või märjas vermikuliidis, valgusküllases kohas. Parandab juurdumist pistikute kuumutamisega nii, et vee temperatuur oleks umbes 24-25 ° C.\nErinevalt ficus benjaminist mõjutab binnendikat puuk sagedamini, eriti talvel kütteperioodil või suvel, palja ilmaga rõdul. Samal ajal võivad ficuse lehtede otsad kuivama hakata. Ainus pääste on patareide riputamine märgade rätikutega või niisutaja paigaldamine otse ficuse alla.\nLiigne kastmine on Ali fikussi jaoks hävitav, nagu ka kõigi teiste fikusside jaoks, taim kergesti mädaneb, puistab lehti. Samuti kannatab fikusus temperatuuri järske kõikumisi, näiteks kui ta seisab suvel aias ja rõdul ning öösel läheb jahedamaks. Samuti reageerib taim mustanditele valusalt. Talvel, akent avades, korrastage ficus külma õhuvooluga, vastasel juhul oksad kuivavad, koolduvad, lehed lendavad ringi.\nFicus Ali on väga valgustaluv, kuid see pole väike taim ja kasvab heades tingimustes kiiresti. Mõne aja pärast ei eemaldata seda enam aknalaual ja peate sellele ruumis koha otsima. Tahaksin hoiatada poti asetamise eest põrandale, rõduukse lähedale (seal võib olla pime, kui lehed pole klaasi tasemel, ja külm - mustand).\nKiusatus on panna ficusepott toa seina vastu näiteks diivani kõrvale. Suur fikususpuu Ali näeb tõesti muljetavaldavalt kaunis välja, kuid täpselt nii kaua, kuni sellel on piisavalt valgust. Siis võib ilus puu hakata "kiilaks minema". Selle vältimiseks tuleb seda täiendada lampidega..\nKuid võite kasutada tavaliste E27 või E14 pistikupesadega lampe, panna laia või kitsa alusega luminofoor- või LED-pirni. Kuni 50 cm kõrguse fikussi jaoks piisab 20 W luminofoorlampist või 5-7 W LED-lambist.\nKuidas Ali ficust õigesti hooldada\nFicus Binnendijkii cv. Alii pajuleht võlgneb oma nime mooruspuu perekonna esindajatele ebatavalise lehekuju eest. Need on pikad, teravad ja rikkaliku rohelise värviga. Looduses võib puu jõuda 20 meetri kõrgusele, kodus - maksimaalselt 2 m.\nFicus Ali on painduvate harudega, tihedalt lehtedega kaetud. Selle tõttu vajuvad nad madalale maapinnale, moodustades kerakujulise võra..\nFicus ali kirjeldus\nSellise igihalja taime sünnikohaks peetakse Kagu-Aasiat. Esimest korda avastas seda tüüpi ficuse botaanik Simon Benedict, seetõttu on puu teine nimi Binnendijka.\nSellel ficusel on mitu sorti, kodus kasvatatakse kõige sagedamini nelja sorti:\nAmstel Goldi eristab lehtede ebatavaline värv - ülemine osa on kollakasroheline, küllastunud tumerohelised laigud asuvad kaootiliselt;\nAlii lehed on laiemad kui teistel sortidel ja sisekasvatamiseks on see tagasihoidlikum;\nAmstel Queeni eristavad servadest kumerad laiad lehed;\nAmstel Kingis võib ühe lehe laius ulatuda 7 cm-ni, plaat on vastupidavam, paksu nahaga.\nLooduslikes tingimustes kasvab see kuni 20 m kõrguse puu kujul. Tüvi on pikk, ühtlane, noortel taimedel on see rikkaliku pruuni tooniga, aja jooksul muutub koor halliks, sellel jäävad langenud lehtede armid.\nLehed on tihedad, kitsad, terava otsaga, läikiva läiketa.\nOksad on õhukesed ja paindlikud ning rohke lehestiku tõttu kalduvad nad maa poole.\nMõnes sordis on lehtedel heledama varjundiga keskne soon..\nNoored puud on pika tüvega tavalised taimed, mis on täielikult kaetud väikeste lehtede ja painduvate okstega. Täiskasvanu seisundis on fikusil ümar kroon, pikk lignified pagasiruumi. Tulenevalt asjaolust, et puud on noorelt painduvate tüvedega, on võimalik luua kompositsioone - palli, spiraali, patside moodustamine.\nAli ficuse eest hoolitsemine on üks lihtsamaid. Sisetingimustes ei õitse puu peaaegu kunagi, harimise peamisteks etappideks on võra kastmine, söötmine ja kohustuslik kujundav pügamine, luues ideaalsed valgustingimused ja temperatuuriindikaatorid.\nKõik fikussi sordid on fotofiilsed, nii et kasvatamiseks valige lõuna- või kagupoolsed valgustatud aknalauad. Tumeroheliste lehtedega sordid võivad kasvada poolvarjus ja eelistavad otsese päikesevalguse puudumist. Kirju vormid sobivad kasvatamiseks ka otsese päikesevalguse käes, kuid kuumadel suvepäevadel tuleb neid varjutada.\nTalvel on valguse hulk väiksem, vajalik on lisavalgustus. Vähemalt 12 tundi päevas peaks puu olema valgustatud ja lehtede ühtlase värvi saamiseks tuleb potti nädalaks päripäeva keerata.\nLooduslikus keskkonnas kasvab Binnendijka ficus subtroopika pidevalt kõrgel temperatuuril. Erineb termofiilsuses, ei talu külma tõmbetõmmet, teravaid langusi ega temperatuuri kõikumisi. Temperatuurirežiim erineb sõltuvalt aastaajast:\ntalvel on maksimaalne võimalik temperatuurilangus +16 kraadi;\nsuvel on temperatuur optimaalne kuni +30 kraadi.\nKui temperatuur langeb alla +10 kraadi, ficus närbub, lehed langevad, taim läheb puhkeseisundisse. Kui lill on hüpotermiline, valage see sooja veega ja pange see päikeselisse kohta..\nTumerohelise lehestikuga sordid on külmakindlamad, taluvad lühiajalist temperatuuri langust kuni +7 kraadini, kirjud sordid surevad juba +10 kraadi juures.\nSelle väikese lehega siseruumides asuva fikuse jaoks on õhuniiskus kriitiline. Kuivas ruumis või temperatuuri järsu tõusuga võivad lehed kuivada, kolletuda, maha kukkuda.\nSellisel juhul peate taime regulaarselt pihustama ja proovima pääseda lehtede ülemisele ja alumisele osale. Parem on kasutada mitte tavalist kraanivett, vaid vihma, destilleeritud või filtreeritud vett. Protseduur viiakse läbi vastavalt vajadusele; kuumal suveperioodil saate seda iga päev pihustada. Jaheda ilmaga talvel ja sügisel on parem piirduda kastmisega, kuna lehestiku pinna niisutamine võib põhjustada kogu puu hüpotermiat.\nSoe dušš on niisutamise täiendav meede. Taim on täielikult vannitatud, kattes varem maa pealispinna pakendiga, et mulda mitte üle niisutada.\nTaime eest on vaja regulaarselt hoolitseda, üks olulisemaid etappe on kastmine. Vee pinnasesse viimise vahel peaks savikooma kuivama vähemalt 3 cm. Kastmist saab teha kahel viisil:\nÜlalt - viige settinud või puhastatud vesi õrnalt juurelähedasse tsooni. Vee kogus sõltub juurestiku mahust ja puu kõrgusest..\nKaubaalusest. Kui poti põhjas on drenaažiavad, saab anuma põhjast korraldada täiendava niisutamise. Jämedat liiva või veerisid valatakse lamedale laiale pannile, valatakse vett. Maa kuivades tõmbab taim juurte kaudu niiskust..\nTalvel tehakse kastmist üks kord iga 3-4 nädala järel, suvel - kord nädalas, keskendudes mulla niiskuse määrale.\nFicuse jaoks on optimaalne pinnas toitev, lahtine, kergelt happeline või neutraalse pH-ga. Sobib maa, liiva ja turba segu ning õitsvate taimede, fikusside, sukulentide valmis substraat, mida saab poest osta.\nKui valmistate mulla ise ette, on vaja selle komponentide steriliseerimist. Lehtpinnas tuleb puhastada umbrohu juurtest ja prahist, liiva võib desinfitseerimiseks ahjus pesta või kaltsineerida..\nPoti alumine kiht peaks olema jäme drenaaž. Talle sobivad väikesed killud tellistest, väikesed kivid, veeris, paisutatud savi.\nFikussi jaoks saate iseseisvalt valmistada järgmisi sidemeid järgmiste komponentide põhjal:\nSellised orgaanilised väetised sisaldavad kõiki olulisi mineraale, mida taim kasutab elu tagamiseks. Teatud orgaanilised ained, näiteks lindude väljaheited, võivad lahjendamata või suures kontsentratsioonis põhjustada juurepõletust.\nMineraalseid ja orgaanilisi väetisi soovitatakse vaheldumisi kasutada nii, et ficus saaks kõik kasvuks vajalikud komponendid. Valmisväetisi ja stimulante saab kasutada varakevadest kuni puhkefaasi alguseni (keskpaigast hilissügiseni).\nPealmine riietus toimub kahel viisil:\nJuur. Sellisel juhul valitakse orgaaniline aine või valmis mineraalväetis, mida kasutatakse otse mulla ettevalmistamise etapis põllukultuuri istutamiseks või ümberistutamiseks. Juurte söötmiseks võite kasutada puidust tuhka, heitlehist huumust, valmis komplekse.\nLehestik. Märtsi algusest kuni septembri keskpaigani võib ficuse lehestikku pulbristada puittuhaga, mis mitte ainult ei suurenda lehtmassi, vaid hoiab ära ka haiguste tekke. Pihustamine toimub puhta veega lahjendatud ammooniumnitraadi, kaaliumsoola, superfosfaadi seguga.\nPuhkefaasis (talvel), samuti esimese 14 päeva jooksul pärast istutamist taim ei väetata.\nKuni ficuse 4-aastaseks saamiseni tehakse siirdamine igal aastal ja seejärel üks kord iga 3 aasta tagant. Järgmised tegurid näitavad vajadust taime uude potti viia:\ndrenaažiavadest võib näha juuri;\nisegi pärast rikkalikku kastmist kuivab pinnas koheselt;\njuurestik ulatub mullapinna kohale.\nKitsas potis saab taim vähem toitaineid ja niiskust, mis mõjutab puu välimust negatiivselt.\nValmistage vanast potist 4-5 cm suurem pott. Parem on võtta täiesti uus steriilne anum, kuid kui seda pole, tuleb kasutatud pesta ja desinfitseerida patogeense mikrofloora kõrvaldamiseks..\nPinnase saate ise korvata või osta valmis substraadi.\nSiirdamine on parem kevadel või juunis, kui temperatuuri hoitakse +22 kraadi juures.\nKasta mulda päeva jooksul. Tõmmake taim õrnalt pagasiruumist välja, tõmmates pagasiruumi. Eemaldage risoomist liigne muld.\nAltpoolt asetage drenaažikiht kuni 3 cm paksuseks. Seejärel lisage muld veel 4-5 cm võrra. Pange taim üleval, katke ülejäänud pinnasega. Mahuti ülaosani ei tohiks mullakiht ulatuda 2 cm-ni.\nNiisutage mulda kohe pärast ümberistutamist.\nVanu fikusse, mis on jõudnud 1 meetri kõrgusele või enam, ei ole vaja uuesti istutada. Kuid mulda on vaja perioodiliselt muuta, eemaldades maa ülemise 5-6 cm.\nKohe pärast ümberistutamist piirake jootmist ja väetamist; piisab harva sooja veega pihustamisest. Pange pott kuivale, tuuletõmbuseta kohale, kuid mitte otsese päikesevalguse kätte..\nFicus Ali levib pistikutena. Protseduur viiakse läbi kevadel aktiivse kasvu alguses. Teil on vaja umbes 10 cm pikkust apikaalset vart. Eemaldage sellest alumised lehed, jättes 2-3 paari ülemist. Vars istutatakse kohe liiva ja turba segusse.\nKiireks juurdumiseks võib poti asetada minikasvuhoonesse - lõigatud plastpudeli alla. Võib juurduda ka vees, kattes konteineri võrsega kotiga. Juurte ilmnemisel siirdatakse taim 10 cm läbimõõduga potti ja esimesed päevad kaetakse ka koti või lõigatud pudeliga.\nKoduhooldus hõlmab kohustuslikku kujundavat pügamist, ilma milleta ficus kasvab kaootiliselt ja kaotab dekoratiivse efekti:\nMitmest võrsest saate moodustada spiraali või pats.\nKaheastmeline bole. Kroon on jagatud kolmeks tasandiks, ülemine ja alumine osa on kärbitud pallikujuliseks, keskosast eemaldatakse külgharud.\nLihtne vars. Selle moodustamiseks jätke ainult 5 keskmist vart, pigistage peavõrse ülaosa ja lõigake külgmised palli kujulised. Pügamine toimub kevadest septembrini üks kord aastas..\nTaime võivad rünnata mitmesugused kahjurid - ämbliklestad, valgekärbsed, lehetäid, jahukommid. Neid köidavad nõrgenenud puudega immuunsus, mis on vale hoolduse tulemus: sage ja rikkalik kastmine ja pihustamine, sobimatu söötmine, eriti kõrge lämmastikusisaldusega väetised, mis kasvavad liiga kuivades ja jahedates ruumides.\nEnamik haigusi arenevad ka kirjaoskamatu ficuse hoolduse taustal. Seenhaiguste hulgas on levinum jahukaste, mis avaldub valkjate laikudena lehestikul koos õitsemisega. Juuremädanik ilmub pärast mulla kastmist potti kuivendavate aukude puudumisel, liigset jootmist.\nFicus Ali on üks kõige sagedamini kasutatavaid taimi kontorite ja korterite haljastamiseks. Üldiselt on lill tagasihoidlik, elab pikka aega nõuetekohase hooldusega, on rikkaliku rohelise lehestiku suure massi tõttu väga dekoratiivne..\nFicus Binnendijki hooldus ja paljundamine toatingimustes\nKasvatusprotsessis tekkivad haigused ja kahjurid\nFaktid, mida märkida, fotod\nFicus Binnendijkii (Ficus binnendijkii) kuulub Mulberry perekonna (Moraceae) botaanilisse klassifikatsiooni ja sellel on puulaadne kasvuvorm. Taim võib õigustatult nimetada oma põlisterritooriumid Indoneesia maadeks, Aasia kagupiirkondadeks, kus troopilised vihmametsad on levinud, ja need territooriumid võivad ulatuda väga Himaalaja mäestikuni, läbides Nepaali, Birmat ja Tai. Binnendijka ficuse leidmise kohad hõlmavad ka Vietnami, Java, Borneo, Sumatra ja Filipiinide saaremaad. Kuid taim on levinud teistesse maailma piirkondadesse, kus valitseb troopiline kliima. Ameerika Ühendriikides pole see haruldane, samas kui seda rohelise maailma näidist kasvatatakse parkides ja aedades. See tähendab, et võime julgelt öelda, et seda leidub saartel kõikjal, välja arvatud kõrge niiskuse või kuivusega kohad, samal ajal kui ficus tunneb end kivisel või kivisel pinnasel hästi.\nNiisiis, ficus Binnendijka esitatakse igihaljaste puude või põõsaste kujul, mis looduslikes tingimustes võib ulatuda 20 meetri kõrgusele, kuid siseruumides kasvatades on nende parameetrid palju väiksemad, ulatudes 60 cm kuni poolteist meetrit. Taimel on võimas juurestik, mille abil võib see taimestiku esindaja soodsates tingimustes hõivata üsna suuri alasid ja muutuda väga agressiivseks.\nKui võrsed on noored, on need kaetud helerohelise värvusega koorega, kuid samal ajal toimub üsna kiire lignifikatsioon. Keskealistel taimedel viskab koor tumepruuni värvi, see on katsudes kare, valkjate löökide mustriga. Selline kate võib tavaliselt helbestuda halli värvi linditükkidena. Kui ficus Binnendijka muutub piisavalt vanaks, muudab selle koor värvi helehalliks, valgete triipudega..\nFiliaalide tippudel moodustunud noortel lehtedel on torude kujuline keerdumine, mis asub helerohelise tooni stipulites. Viimased kipuvad pärast lehe täielikku lahti voltimist kuivama ja maha kukkuma. Okstel kasvavad leheplaadid on läikiva, läikiva, kuid sitke (nahkja) pinnaga ning pealt tumerohelised ja tagant tuhmrohelised. Keskmine veenivärvus kollakasroheline.\nKui lehed on täielikult moodustunud, on nende kuju lansolaatne (välimuselt on need väga sarnased paju- või oleandri lehestikuga), neil on keskveeni mööda nõgus nõgusus (meenutab pisut "paati"). Aluses on lehel kolmnurkne kuju ja ülaosas on teritus. Leherootsu pikkus ulatub 3–4 cm. Lehe pikkus on 25–30 cm, laius umbes 4–7 cm. Ficus Binnendijkil on omadus, mis on omane kõigile ficuse perekonna esindajatele - kui osa on katki või lõigatud, eraldub kleepuv valkjas piimmahl.\nBinnendijk ficuse kasvukiirus on üsna märkimisväärne, aastakasvu parameetrid võivad varieeruda paarist sentimeetrist kuni mitmekümneni. Taimel on pikk elutsükkel, kuid kasvatamisel ei ole nõuded kõrged ja seda võib kasvatamiseks soovitada lillemüüja, kellel on vähe toataimede hooldamise kogemusi..\nBinnendijka ficuse eest hoolitsemine sisekasvatuses\nValgustus ja asukoht. Pajufikussi hooldamisel vajate eredat, kuid hajutatud valgust. Pott asetatakse lõunapoolsest aknast 2-3 meetri kaugusele või sobib koht ida- või lääneaknal.\nÕhutemperatuur. Ficus Binnendijki jaoks on kevad-suveperioodil nõutav säilitada soojaindikaatorid vahemikus 18–23 kraadi ja talvel on need veidi madalamad, kuid mitte madalamad kui 15 ühikut. Kui ruumis temperatuur tõuseb, tuleks õhuniiskust tõsta mis tahes võimalike vahenditega. Mustandi mõjul visatakse lehestik minema.\nPaju ficuse kasvatamisel vajab õhuniiskus keskmist. Kevad-suvekuudel on soovitatav taime lehtmass pihustada üks kord iga 7 päeva tagant. Kuid sellised protseduurid on vajalikud ka talvel, kui temperatuuri tõstvad seadmed (patareid ja kütteseadmed) hakkavad tööle. Lehed tuleb sageli pühkida pehme veega niisutatud pehme lapiga. Kui ficuse "Ali" suurus on väike, saate dušše korraldada üks kord nädalas. Samal ajal kaetakse pinnas kilekotiga, kaitstes seda vee eest.\nKastmine. Selleks, et Binnendijka ficus saaks end mugavalt tunda, on vajalik, et mullaperioodi niiskus oleks suveperioodil mõõdukas - mulla ülemine osa potis peaks enne järgmist kastmist veidi kuivama. Kevad-suveperioodil viiakse need läbi iga 3-4 päeva tagant, talve saabudes vähendatakse niisutamist üks kord iga 7 päeva tagant - pinnas peaks potis praktiliselt kuivama. See on selline ficus, mis talub ohutult mullakooma tugevat kuivamist, kuid kui muld on üle ujutatud, surevad nad kiiresti. 10–15 minuti pärast tuleb potis olevale alusele võetud vesi ära juhtida, et vältida juurestiku mädanemist. Kastmiseks kasutatakse ainult pehmet ja sooja vett.\nFicuse "Ali" väetisi soovitatakse kasutada kevade algusest suve lõpuni regulaarselt iga 2-3 nädala tagant. Kandke dekoratiivsete lehttaimede ja orgaaniliste preparaatide pealmine kaste. Eelistatav on, et sellised kompositsioonid on vedelal kujul, seejärel saab neid kastmiseks vette lisada.\nBinnendijka ficuse jaoks siirdamine ja mulla valik. Kui taim on noor, on vaja kevade saabudes igal aastal potti ja mulda seal vahetada. Poti mahtu tuleks suurendada läbimõõduga 4–5 cm. Kuid kui ümberistutamise aeg on käes ja juurusüsteem pole veel kogu talle ette nähtud substraati ära õppinud, siis võite lihtsalt puistatud pinnase vahetada, kui põõsas konteinerist eemaldati, uue vastu. Vanad isendid siirdatakse ainult üks kord 2-3 aasta jooksul, kuid kui lillepoti läbimõõt on 30 cm, siis mulla pealmisest kihist muudetakse ainult 3-4 cm. Uue anuma põhja on hädavajalik panna umbes 4 cm drenaažimaterjali, mis mitte ainult ei taga lillepotti stabiilsust, vaid hoiab ära ka mulla kastmise. Selline materjal toimib keskmise suurusega paisutatud savi põhjas ja valatakse jämedat liiva. Ficuse muld Binnendijka vajab spetsiaalset, võite osta fikussi või peopesa jaoks valmis substraadi, millel on piisavalt lõtvust ja toiteväärtust, happesus peaks olema madal või neutraalne (pH 5,5–6,5). Kuid mõned kasvatajad ühendavad mulla segu iseseisvalt lehtede või kasvuhoonete pinnasest, murust, jõeliivast vahekorras 2: 2: 1, kus nad segavad veidi tükeldatud puusütt ja tolmust sõelutud tellistest laaste. Kui taim on noor, kasutatakse kompositsiooni võrdsetes osades sogasest pinnasest, jämedast liivast ja turbast.\nÜldised nõuanded hoolduse kohta. Kuna ficus Binnendijka on üsna suure mõõtmetega ja suure kasvukiirusega, on soovitatav kevadel vormida kroonvormimine, mis seisneb liiga piklike võrsete kärpimises, nii et põõsas jääb kompaktseks. Tihti viivad lillekasvatajad fikuse moodustumise varre kujul - sel juhul paistab silma üks põhivarre ja külgmised lühenevad pidevalt. Kuna noored pagasiruumid on paindlikud, saab neid põimida kimpudeks või punutisteks, kui ühte anumasse on istutatud mitu isendit. Kuid isegi kui võra moodustamist ei tehta, areneb fikus "Ali" lopsakaks põõsaks. Kui taim on veel noor, on potti vaja panna tugi, et võrsed ei vajuks.\nFicus Binnendijki aretusreeglid kodus\nUue ficuse "Ali" saamiseks on soovitatav juurida pistikud või pistikud.\nPistikute toorikud lõigatakse tavaliselt kevadel okste tippudest. Lõike pikkus peaks olema umbes 8-10 cm ja sellele on jäänud vaid paar lehte (lehti võib olla ainult üks). Enne istutamist on toorikut soovitatav vabanenud piimmahla eemaldamiseks umbes 20 minutit vees hoida või see eemaldatakse pärast tahenemist. Pistikud istutatakse turba-perliidi (turba-liiva) substraadiga täidetud pottidesse või aiamulla ja liiva segusse. Idanemistemperatuuri hoitakse 25 kraadi juures.\nPärast istutamist tuleb lõikamist kasta ja pihustada. Võite korraldada talle mini-kasvuhoone, katta see klaasanumaga (lõigatud plastpudel) või pakkida läbipaistva kilega. Pistikute poti asetamise koht peaks olema varjutatud otsese päikesevalguse eest, kuid hea valgustustasemega.\nNoorte Binnendijka fikussi hooldamisel on vaja läbi viia regulaarne ventilatsioon ja vältida ka kooma kuivamist, kui nad asuvad mini-kasvuhoones. Pooleteise kuu pärast juurduvad pistikud ja siirdatakse viljakama mullaga potidesse, igaüks 3-4 tükki.\nKui isend on üsna vana, leitakse terve, kuid piklik võrse ja teostatakse lõike juurdumine. Terava noaga tehakse varrele vahetult leheplaadi alla varre sisse madal lõige. Sellesse sisselõikesse sisestatakse väike kivike ja "haav" piserdatakse hormonaalse pulbripreparaadiga. Seejärel mähitakse sisselõige märja sfagnum-sambla sisse ja seotakse karmi niidiga nii, et sammal ei keriks lahti. Ülaosale kinnitatakse tükk läbipaistvat kilet, nii et see ümbritseb kogu juurdumiseks ettevalmistatud osa. Kui sambla kaudu tekkinud juured muutuvad selgelt nähtavaks ja nad täidavad kogu koti iseendaga, saate võrse emast ficus Binnendijkist hoolikalt eraldada. Lõikamine toimub veidi pakitud osa all ja pärast polüetüleenist varjualuse eemaldamist istutatakse kiht drenaaži ja mullaga ettevalmistatud mahutisse. Emataimel peaks alumise osa lõik olema vaseliiniga kaetud, kuna see saab noorte külgharude moodustumise allikaks..\nBinnendijk ficuse kasvatamise käigus tekkivad haigused ja kahjurid\nKui omanik ei püüa järgida ülalkirjeldatud hoolduseeskirju, siis taim nõrgeneb ja ebasoodsates tingimustes võib saada kahjulike putukate kahjustuste "sihtmärgiks", näiteks:\nMealybug. Selline kahjur hakkab ilmnema siis, kui õhuniiskuse indikaatorid on ruumis liiga madalad ja see on lehtede tagaküljel või internoodides selgelt nähtav - valgete puuvillataoliste tükkidena. Kui selliseid koosseise on vähe, siis võite lehestiku pühkida saialille alkoholilahusesse kastetud pehme lapiga, kuni kahjur on eemaldatud. Kui midagi ette ei võeta, katab kogu taim varsti mitte ainult valkjad tükid, vaid ka kleepuva õitsengu - padja, mis toob kaasa tahma seene moodustumise.\nKilp või valekilp. Selliste kahjurite mõjul hakkab lehestik rikkalikku värvi kaotama ja seejärel langeb, kuna putukad imevad sellest välja toitev mahlad. Kahjurid ise sarnanevad väikeste naastudega (noorena siis viljaliha või pruunika värvusega, kuid vananedes muutub mustaks), mis on kinnitatud lehe tagaküljele. Mitte kahjustuse esimene etapp, võite sellised koosseisud eemaldada seebiveega niisutatud pehme lapiga. See valmistatakse pesuseebi või mis tahes vees lahustatud nõudepesuvahendi baasil. Kui kahjureid on palju, siis valmistatakse Actellikist preparaat (20 tilka ainet lahjendatakse 1 liitris vees). Selle lehega pihustatakse kõiki lehti ja võrseid. Kuid samal ajal tuleb meeles pidada, et ravim on mürgine ja töö ajal soovitatakse ruumi sageli ventileerida.\nÄmbliklesta. Kui leheplaatidele või internoodidesse ilmub õhuke ämblikuvõrk, tuleb Binnendijk ficuse ravimiseks kohe järgida samme. See kahjur ilmub tavaliselt siis, kui niiskuse parameetrid on väga madalad. Esiteks on vaja taime loputada sooja (temperatuuril 20–24 kraadi) dušši all, kuna putukas ei talu niiskust. Selline "pesemine" on vajalik 5-7-päevaste vahedega. Kuigi ficus ei ole veel suur, on soovitatav panna läbipaistev kilekott, luues tingimused minikasvuhoone jaoks. Seejärel asetatakse põõsaga lillepott sooja kohta. Teiseks, kui õhuniiskuse tõus ei andnud positiivset mõju, siis töödeldakse neid putukamürkidega, näiteks Aktellik või Aktira.\nBinnendijk ficuse kasvatamisega kaasnevad probleemid on:\nhüpotermiaga lehestiku ladestamine või mullase kooma liiga tugev kuivamine;\nleheplaatide kahvatu värvus, kasvukiiruse langus, väiksemate lehtede moodustumine toimub toitainete puudumise tõttu;\nmadalal valgustustasemel muutub taime lehestik väikeseks ja muutub kollaseks ning võrsed on liiga venitatud;\nõhu suurenenud kuivus viib lehtplaatide otste kuivamiseni;\nsubstraadi kastmine toob kaasa lehtede langemise ja lagunemise võrsete alumises osas;\nlehestiku lokkimine ja kuivamine toimub tänu sellele, et fikus on pidevalt otsese päikesevalguse käes;\nlehtedel olev pruun laik ilmneb sisu kõrgenenud temperatuurist või sagedasest väetamisest.\nFaktid, mida märkida Binnendijka ficuse kohta, foto\nTegelikult on nime "ficus Ali" all ühendatud palju sarnaste parameetritega taimi. 19. sajandil kirjeldati neid täielikult, kui need avastas Hollandi botaanik ja aednik Simon Binnendijk (1821–1883), kes ei olnud spetsialiseerunud ainult seemnekloorale, vaid ka sõnajalataimedele..\nFicuse sordid Binnendijka\nFicus "Alii" lehelabad on pisut laiemad kui teistel Binnendijk ficuse sortidel, kuid siseruumides roheliste toonide lisamiseks kasutatakse seda taime fütodisainis sagedamini..\n"Amstel King" (Amstel King) on kerakujulise võraga ja üsna kõrge tüvega sort. Leheplaatide laius ulatub 6 cm-ni, nende värvus on monotoonne roheline.\n"Amstel Gold" (Amstel Gold) peetakse kodukasvatuses kõige tavalisemaks sordiks. Kirju värvusega lehestik ja värv koosneb tumerohelistest ja helerohelistest toonidest ning ka kollakasrohelisel taustal on erineva piirjoonega ja rohelist tooni laigud.\n"Amsteli kuninganna" (Amsteli kuninganna). Leheplaat on ühes toonis värviline, samas kui selle laius on väiksem kui sordil "Alii", kuid leht on laiem kui sordil "Amstel King" (peaaegu kuni 7 cm).\nFikussi on ilutaimedena kasutatud juba pikka aega, tänapäeval pakuvad need paljudes kodudes silmailu. Ficus Ali Binnendijka on üks sellistest dekoratiivtaimedest. Ficus Ali (Ficus Binnendijkii) ehk Binnendijka või Ivolistny ficus on selle liigi üks kuulsamaid dekoratiivtaimi. Lille päritolu ajaloos mainitakse selle liigi avastanud Simon Benedictuse nime..\nFicus Ali omadused\nFicus Ali paljunemine\nTroopikas on nii erinevaid taimi. Maailmas on väga erinevaid fikusse, kuid just Ali sort erineb oma kolleegidest põõsa suuruse ja struktuuri poolest. Pealegi on ficus Ali lehe kuju ja värv ebatavaline. Mis puudutab selle taime suurust looduslikus keskkonnas, siis Ali sort jõuab 15 m või rohkem kõrgusele, kuid sisetingimustes kasvab see ainult kuni 2 m. See liik on tagasihoidlik, nii et Binnendijka ficuse eest hoolitsemine pole keeruline.\nSee on ficus Binnendiyka Ali, mis on kõige sagedamini lillekasvatajate valitud valik. Seda tüüpi fikusil on väga ere, pilkupüüdev värv. Pöörates tähelepanu lehtede kujule, võite arvata, et teie silme ees on väike paju. Jah, paju ja ficus Ali on üksteisega väga sarnased. Ficus Alil on pikad rohelise ja tumeda värvusega lehed, mis tihedalt ümbritsevad ja kasvavad pagasiruumi..\nPikkuses võivad lehed ulatuda 30 cm ja laiuseni - mitte rohkem kui 7-8 cm. Väliselt sarnaneb ficus Ali Amsteli sordiga. Paju sarnaneb ka sellega, et mõlemas taimes langevad õhukeste ja paksude lehtede tõttu oma raskuse all oksad, mis ei talu stressi ja kellel pole nii palju jõudu hoida. Feng shui järgi arvatakse, et kodune fikus toob inimestele positiivset energiat.\nTuba, kus fikus asub, peaks olema võimalikult hele. Hea on valida korpuse idaosa. Kuid ärge unustage, et hoolimata sellest, kuidas taim valgust armastab, tuleb seda kaitsta liiga küllastunud päikesevalguse eest, kui te ei soovi põletatud lehti saada. Samuti ei pea ficust akendest kaugele asetama, vastasel juhul kaotavad selle lehed oma ereda värvi. Selle taime ümberkorraldamine ühest kohast teise ei ole samuti soovitatav. Mis puutub vastuvõetavasse temperatuuri, siis suvel võib see varieeruda vahemikus 22 kuni 24 ° C ja talvel vahemikus 17 kuni 20 ° C. Parem on hoida lill kütteseadmetest eemal..\nTähtis! Kui toatemperatuur on väga kõrge, vajab Ficus palju päikese valgust. Ja temperatuuri tõustes on normaalse kasvu jaoks vaja rohkem päikesevalgust..\nHea koduhooldus hõlmab regulaarset kastmist. Ali sordist ficus Benedict on soovitatav kasta umbes 1-2 korda nädalas. Mitte ühele fikusile ei meeldi kuivus, nii et kastmist tuleks teha suure vastutusega. Kastmiste arvu saab lisada kevadel, sest just sel ajal algab aktiivsem kasv. Sügisel, kui lill vähendab oma aktiivsust, väheneb kastmine.\nKastmine on muidugi taime arenguks väga oluline, kuid ärge unustage, et ka selle lehti tuleb pritsida. Pihustamine peaks toimuma pihustuspüstoliga 2 korda päevas. Kui lill on jõudnud suureks, siis võite selle jaoks isegi sooja dušši korraldada. Enne jootmist tuleb vett infundeerida 5-7 päeva. Ja ärge unustage, et ficus tuleb puhastada tolmust, kui eesmärk on saada korralik tulemus..\nAli sordist Ficus Binnedika on vaja spetsiaalset mulda. Leeliseline substraat võib seda kahjustada. Taime istutamiseks mõeldud mulda saab oma kätega kokku panna. Selleks vajate:\nKõik komponendid tuleb segada võrdsetes kogustes. Poti põhjas on vaja auke, et liigne vesi ei püsiks. Pealmine riietus toimub aprillis ja augustis vähemalt 2 korda kuus. Tuleb valida väetised, mis sobivad ilutaimedele. Võite valida jahvatuse, mis on spetsiaalselt loodud selliste sortide jaoks nagu Binnendika Ali ficus. Kasulike mikroelementide liigse või puudulikkuse korral muutuvad lehed kollaseks ja võivad maha kukkuda.\nNoored fikusid tuleb siirdada, eelistatavalt igal aastal. Kui taim kasvab, tehakse siirdamine 1 kord 5 aasta jooksul. Suure lillega muudetakse selle pinnase osa, mis on peal. Lille ümberistutamiseks kasutatakse potti, mis erineb varasemast 2 cm suurusega. Enne eemaldamist tuleb lille veidi kasta ja keerata, et muld lahti saaks.\nJuured pestakse ka hoolikalt ja uuritakse. Mädanemisega kohad tuleb eemaldada. Pärast kontrollimist viiakse taim keskele uude potti ja kaetakse substraadiga. Pärast fikuse siirdamise lõpetamist tuleks seda kasta ja jätta kohanemiseks tingimustega, mis on tema jaoks täiesti uued. Samuti võib vaja minna pikka pulgakest, mida kasutatakse lille toeks..\nAli ficuse sorti saate paljundada pistikutega. Tänu tüvepistikute kasutamisele on täiskasvanud Binnendik Ali fikussi paljundamiseks väga lihtne ja tõhus viis. Kui viidi läbi iga-aastane juukselõik, siis võib see jätta head pistikud, mida võite proovida juurduda. Ficust on soovitav levitada kevade alguses. Ficus Ali ja selle paljunemine on kõige parem teha kasvuperioodil.\nVars rebitakse noa abil täiskasvanud taimest ettevaatlikult. Pärast seda pannakse võrs veega anumasse ja viiakse sooja, valgusküllasesse ruumi. Mõne aja pärast, kõige sagedamini 2 nädala pärast, näete, kuidas ilmuvad esimesed juured. Vett tuleb perioodiliselt lisada, et taimel oleks seda alati piisavalt. Võs tuleks substraati istutada siis, kui juur kasvab üle paari cm.\nFicus Ali ja tema eest hoolitsemine seisneb ka krooni moodustamises. Ficusest saate teha bonsai puu. Võite ka kombineerida mitu sarnast sorti: Amstel King, Benjamina ja Gold. Benedict Ali sordi ficus kasvab nagu kõige tavalisem puu, kuid kui võra on väga võsane, lõigatakse see ära. Ali sordi ficus on pikkade lehtedega ja seetõttu hästi vormitud.\nKärpimine ei kahjusta taime, lill ei kaota oma suurust, vastupidi, see on viis, kuidas aidata tal kasvada ja areneda. Kroon on moodustatud ka mitmest samas potis kasvanud fikusest. See on võimalik tänu varrele, sest see on õhuke ja mitu tükki võivad omavahel põimuda, nagu emane palmik.\nFicus Binnendijka Ali on haigustele ja kahjuritele üsna vastupidav, kuid kui nõuetekohast hoolt ei võeta, võivad ilmneda probleemid ja taim jääb haigeks. On hädavajalik ficust korralikult kasta ja jälgida valgustusrežiimi. Kõigi reeglite järgimisel kasvab fikus ilus ja tervislik. Kui Ali kodune fikusus heidab lehti, võib põhjus peituda vettinud pinnases või sagedases asukohavahetuses. Sellisel juhul võite ficuse istutada uude pinnasesse..\nKasvupeetus ja lehtede langemine ilmnevad valgustuse puudumise tõttu. Lehtede rullimisel ja kuivatamisel peate vaatama, kus lill seisab, võib-olla päikeselisel küljel. Hädade vältimiseks peate lille ja varju pihustama perioodil, mil päike on kõige aktiivsem.\nLehtede pruunide laikude põhjus peitub temperatuurirežiimis või liigses söötmises. Sellise probleemi vältimiseks peate ruumi ventileerima ja võimaluse korral kasutama õhu niisutamiseks seadmeid..\nKui hoolitsete ficuse eest mitte nii, nagu see nõuab, võib see muutuda tavaliste kahjurite ohvriks. Kui ruum, kus taim asub, on küllastunud kuiva õhuga, ilmub parasiit kindlasti. Sellest vabanemiseks peate kasutama niisutatud käsna ja eemaldama parasiidi ning töötlema lilli nõrga alkoholilahusega niisutatud lapiga..\nScabbards on väikesed kahjurid, mis kinnituvad lehele, tõmmates samal ajal selle elumahla. Vastavalt sellele muutub lill haigeks, süngeks, lehed kaotavad oma ereda värvi, muutuvad kahvatuks ja kaovad siis täielikult. Kui katlakivi putukaid nähakse vähesel hulgal, saab neid käsitsi hõlpsasti eemaldada ja nakatunud taime töödeldakse seebilahusega.\nKui te ei märka haigust õigeaegselt, saate viimases etapis parasiitidest vabaneda ainult Actelliku lahuse kasutamisel. 1 liitri vee jaoks vajate 20 tilka Actelliki. See ravim ja teised sarnased ravimid on väga mürgised, seetõttu tuleks ficust töödelda mitte siseruumides, vaid õues ja kandke alati kindaid, mis kaitsevad käsi vigastuste eest..\nSee parasiit erineb teistest kahjuritest oma taime mõju poolest. Isegi tähelepanelikult vaatamata on näha, et lill on haige, sest see on kaetud õhukese valkja ämblikuvõrguga, eriti mõjutavad lehed ja nende vaheline ruum. Sellest parasiidist vabanemiseks peate teadma ja alati meeles pidama, et see ei talu üldse niiskust, mistõttu on soovitatav lill, kõik selle osad täielikult ja viivitamata loputada.\nVõitluses ämbliklestadega, kui lill ei ole veel suurt suurust saavutanud, võite selle katta kilega, kasutades polüetüleeni. Miks seda teha ja kuidas see aitab? See loob kasvuhooneefekti, mis ajab parasiidi välja, sest ämbliklesta ei saa kõrge õhuniiskusega ruumis eksisteerida. Kui kõik need meetodid ei aita, peaksite kasutama mis tahes putukamürki, lugedes kindlasti juhiseid.\nSellise lille eest on kodus väga lihtne hoolitseda. Nii et isegi kui olete algaja lillepood, ostke see taim vabalt ja ärge kartke raskusi selle hooldamisel. Kui järgite kõiki reegleid ja tingimusi, mis on vajalikud Ali ficuse arendamiseks, rõõmustab see teid pikka aega, samal ajal kui sellel on ilus roheline välimus ja suur suurus. See lill tänutäheks rõõmustab teid jaheduse ja troopilise lõhnaga..