Kokku: 1271| Näitan: 1 - 20\n1-16-9323/410 Riigikohtu kriminaalkolleegium 24.07.2020\nVangS § 67\nKrMS § 180\nKarS § 65 lg 1\nKarS § 327 lg 1\nmassilised korratused kinnipidamiskohas\nKarS § 327 on blanketne kuriteokoosseis, mille tunnus sisekorra vastased toimingud tuleb sisustada käitumisreegliga, mida vaadeldaval juhul rikutakse. Seejuures ei piisa viitest VangS § 67 p-le 1, kuivõrd nimetatud norm on blanketne säte, mille sisustamiseks tuleb viidata vangla sisekorraeeskirja või ametniku korralduse aluseks olevale normile. (p-d 12 ja 16)\nMassiline korratus kinnipidamiskohas eeldab vältimatult toimepanijate paljusust. Selles osalevad isikud ei pea tegutsema ühiselt ja kooskõlastatult KarS § 21 lg 2 (s.o kaastäideviimise) mõttes, kuid osalejate (üksikud) teopanused peavad olema ajalis-ruumiliselt seotud määral, mis võimaldab neid käsitada osana laiaulatuslikumast korravastasest tegevusest. Kui mitme inimese tegevust saab lugeda massiliseks, tuleb hinnata igal üksikjuhul eraldi. Hinnangu andmise aluseks on muu hulgas oht KarS §-ga 327 kaitstavatele õigushüvedele. Massiline korratus kinnipidamiskohas on suunatud eelkõige riigivõimu vastu, ohustades kinnipidamiskoha julgeolekut ja vangistuse täideviimist. (p 13)\nMassiline korratus kinnipidamiskohas ei eelda, et oht kinnipidamiskoha julgeolekule või kellegi elule, tervisele või varale peaks tingimata olema vahetu või konkreetne. Kehtiva korra eiramise piisavalt suur ulatus ja KarS §-ga 327 kaitstavate õigushüvede oluline riive, mis õigustab karistusõiguslikku sekkumist, väljendubki paljude kinnipeetavate ühises allumatuses. Samuti kahjustab sisekorra rikkumises osalevate kinnipeetavate arvukus piisaval määral vabaduskaotusliku karistuse täideviimist. Massilist korratust eristab distsiplinaarsüüteona käsitatavast vangla sisekorra rikkumisest osalejate paljusus ja sellest tulenev üldine korrarikkumine ehk vastuhakk riigivõimule. (p 14)\nMenetluskulude hüvitamise kohustus kui kuriteo toimepanemise võimalik tagajärg kuriteo toimepanemise ajal on isikule ettenähtav. Isikul pole õigustatud ootust menetlusvormile, milles tema süüküsimust arutatakse, ega sellele, et määratud kaitsja asub riigi õigusabi osutamisega samas vallas või linnas. KrMS § 180 lg 1 kohtleb kõiki kuriteo toimepannud isikuid võrdselt, sidudes menetluskulude hüvitamise kohustuse süüditunnistamisega. (p 25)\nIsegi kui süüdistatavate vastu on tsiviilhagi esitanud isik, kes ei vasta küll KrMS § 37 lg-s 1 sätestatud kannatanu tunnustele, kuid kelle kannatanuna menetlusse kaasamist pole ükski kohtumenetluse pool vaidlustanud; kellele on menetluses tagatud kannatanu õigused ja kelle tsiviilhagi on sisuliselt läbi vaadatud, pole kaebemenetluses sellise tsiviilhagi läbi vaatamata jätmine õigustatud pelgalt põhjusel, et tsiviilhagi esitaja ei vasta kannatanu tunnustele (vt RKKKo 3-1-1-89-11, p-d 27.1-27.3). (p 27)\n1-18-8101/63 Riigikohtu kriminaalkolleegium 25.06.2020\nVt RKKKo 1-16-6115/67 p 31; 3-1-1-8-06 p 9; 3-1-1-109-15 p 108. (p 39)\nVt RKKKo 1-18-1247/58 p 33. (p 41)\nKaitsjal on kassatsiooniõigus üksnes osas, milles vaidlustatava kohtuotsusega otsustatakse tema kaitsealuse või kaitsja enda subjektiivsete õiguste ja kohustuste üle. (p 59)\n1-14-5339/95 Riigikohtu kriminaalkolleegium 19.06.2020\nKarS § 76\nKrMS § 326 lg 3\nIsiku vangistusest tingimisi ennetähtaegse vabastamise üle otsustamisel peab kohus esmalt kontrollima, kas isik on kandnud ära seaduses ette nähtud osa talle mõistetud karistusest. Formaalsete eelduste olemasolul tuleb KarS § 76 lg 4 kohaselt kontrollida vangistusest tingimisi ennetähtaegse vabastamise materiaalseid eeldusi, mille hindamisel on kohtul ulatuslik otsustusruum. (p 11)\nSüüdimõistetu tingimisi ennetähtaegset vabastamata jätmist ei saa põhjendada toimepandud kuriteo raskuse ja selle eest mõistetud karistuse kestusega. Kuriteo raskust on seadusandja arvestanud KarS § 76 lg-tes 1 ja 2 toodud tähtaegade sätestamisel (vt RKKKm 3-1-1-12-17, p-d 16 ja 21; RKKKm 1-09-14104/142, p-d 20 ja 21). Küll aga saab ja ka tuleb KarS § 76 lg 4 kohaselt materiaalsete eelduste kontrollimisel arvestada konkreetse kuriteo toimepanemise asjaolusid, otsustamaks, missuguseid potentsiaalseid riske isiku varasem käitumismuster endas kätkeb (vt RKKKM 1-09-14104/142, p 22). Kuriteo asjaoludena kõnealuses tähenduses tuleb mõista kõiki süüdimõistetu konkreetset tegu iseloomustavaid aspekte, mis võivad retsidiivsusriski mõjutada. (p 12)\nKohtupraktika ei välista, et riik täidab menetluskulude hüvitamise nõude mõne muu isiku pangakontole. Selleks saab taotluse esitada üksnes hüvitise saamiseks õigustatud isik või tema seaduslik esindaja (vt RKKKo 1-17-7111/81, p 25). (p 16)\n1-19-31/63 Riigikohtu kriminaalkolleegium 18.06.2020\nKarS § 7\nKarS § 291\nJõu tarvitamine ametialaseid ülesandeid täitva ametiisiku poolt on allutatud eriregulatsioonile. Isiku vastutusele võtmiseks KarS § 291 järgi peab muu hulgas hindama, kas ja kui, siis milliseid vahetu sunni kohaldamist reguleerivaid norme ametiisik vägivalda kasutades rikkus. (Vt RKKKo 3-1-1-106-13, p 11.) KarS §-s 291 sätestatud tunnust „ebaseaduslik“ sisustatakse eeskätt korrakaitseseaduse sätetega (vt ka nt RKKKo 1-17-1219/39, p 11 ja RKKKm 3-1-1-55-16, p-d 8-9). (p 13.)\nRiigikohus on korduvalt tõlgenduslikult kitsendanud erinevate kuriteokoosseisude rakendusala, võttes muu hulgas arvesse koosseisuga kaitstavat õigushüve ja õigushüve kahjustamise ulatust (nt KarS §-de 255, 394, 141, 133, 121 jt puhul). Praktikas on piiratud ka KarS § 291 lg 1 toimeala. Nii on asutud seisukohale, et mitte igasugust ametiisiku poolt vägivalla tarvitamist ei saa käsitada ebaseadusliku füüsilise jõu kasutamisena. See eeldab jõukasutuse teatavat intensiivsust ja lubatud piiride ilmselget ületamist ning seeläbi kõnesoleva kuriteokoosseisuga kaitstava õigushüve olulist rikkumist. Järelikult ei tähenda korrakaitseseaduse rikkumine vägivalla kasutamise tõttu alati võimuliialdust KarS § 291 mõistes. Lisaks muule on vaja hinnata sedagi, millises ulatuses rikkus ametiisik vägivalda tarvitades korrakaitseseadust. Isiku saab KarS § 291 järgi vastutusele võtta üksnes ilmselgete kuritarvituste korral. (Vt RKKKo 1-17-1219/39, p 16.) (p-d 18, 19.)\nTavapäraselt eelneb vahetu sunni rakendamisele sellise võimalusega hoiatamine (KorS § 76 lg 1 ja § 78 lg 1), kuid KorS § 76 lg-s 2 sätestatud olukordades on vahetut sundi lubatud kasutada ka ilma sellise eelneva hoiatava haldusaktita. (p 14.)\nSõltumata sellest, milline on vahetu sunni lubatavuse alus, peab see alati jääma proportsionaalseks (vt RKKKo 1-17-1219/39, p 13). Korrakaitseorganil tuleb riiklikku järelevalvet teostades järgida KorS §-s 7 nimetatud põhimõtteid. (p 16.)\nRiigikohus on korduvalt tõlgenduslikult kitsendanud erinevate kuriteokoosseisude rakendusala, võttes muu hulgas arvesse koosseisuga kaitstavat õigushüve ja õigushüve kahjustamise ulatust (nt KarS §-de 255, 394, 141, 133, 121 jt puhul). Praktikas on piiratud ka KarS § 291 lg 1 toimeala. Nii on asutud kõnesoleva sätte tõlgendamisel seisukohale, et mitte igasugust ametiisiku poolt vägivalla tarvitamist ei saa käsitada ebaseadusliku füüsilise jõu kasutamisena. See eeldab jõukasutuse teatavat intensiivsust ja lubatud piiride ilmselget ületamist ning seeläbi kõnesoleva kuriteokoosseisuga kaitstava õigushüve olulist rikkumist. Järelikult ei tähenda korrakaitseseaduse rikkumine vägivalla kasutamise tõttu alati võimuliialdust KarS § 291 mõistes. Lisaks muule on vaja hinnata sedagi, millises ulatuses rikkus ametiisik vägivalda tarvitades korrakaitseseadust. Isiku saab KarS § 291 järgi vastutusele võtta üksnes ilmselgete kuritarvituste korral. (Vt RKKKo 1-17-1219/39, p 16.) (p-d 18, 19.)\nÕigusabikulu tekkimist tõendab ka kohtutoimikule lisatud menetlusosalise esindaja õigusteenuse osutamise lepingu kuluarvestus ehk lepingu lisa, milles kirjeldatakse õigusabi osutamisel tehtud toiminguid ja nendele kulunud aega, tasu arvestust ja selle maksmise tingimusi. (p 27)\n1-16-9171/1408 Riigikohtu kriminaalkolleegium 18.06.2020\nKarS § 75 1\nKrMS § 137^1 lg-s 9 ega § 137 lg-s 3 sätestatu ei laiene kohtumenetluses toimuvale elektroonilise valve põhjendatuse kontrollile. (p 14)\nKohtumenetluses elektroonilise valve tähtajale ei kohaldata KarS § 75^1 lg-t 3 ja seda asendustõkendit kohaldatakse üldjuhul tähtaega kindlaks määramata. Samas on kohtul õigus - kui ta peab seda süüdistatava põhiõiguste riive proportsionaalsuse tagamiseks vajalikuks - määrata ka vahistamise elektroonilise valvega asendamisel kindlaks asendustõkendi tähtaja. (p-d 23, 24)\nElektroonilise valve põhjendatuse kontrollimisel kohtumenetluses tuleb aluseks võtta vahistamise põhjendatuse kontrollimiseks ette nähtud kord ja tähtajad (KrMS § 275 lg-d 2-3). Elektroonilise valve põhjendatuse kontrolli määrus on määruskaebe korras vaidlustatav. (p 25)\nTõkendi põhjendatuse kontrollimisest saab kõneleda siis, kui menetleja kontrollib tõkendi kohaldamise jätkamise põhjendatust enne tõkendimäärusega kindlaks määratud tähtaja lõppu, või siis, kui tõkendit on kohaldatud tähtajatult. Tähtajalise tõkendi pikendamine ei ole samastatav tõkendi põhjendatuse kontrollimisega. (p 15)\nTõkendi tähtaja pikendamine tuleb edasikaebeõiguse aspektist võrdsustada uue tõkendi kohaldamisega, kui seda just ei välista erinorm (nagu see on nt vahistamise pikendamise korral kohtueelses menetluses). (p 15)\nElektroonilise valve põhjendatuse kontrolli määrus on määruskaebe korras vaidlustatav. (p 25)\n1-18-86/145 Riigikohtu kriminaalkolleegium 16.06.2020\nKrMS § 179 lg 1\nÜhe kriminaalmenetluse käigus saab süüdistatavalt välja mõista vaid ühe sundraha, mis vastab tema raskeima kuriteo astmele (KrMS § 179 lg 2). Olukorras, kus süüdistatav tunnistatakse esmalt süüdi osaliselt ja edasikaebemenetluses veel mõnes süüdistuses märgitud teos, on tegemist ühe süüdimõistmisega KrMS § 179 lg 1 mõttes. See tähendab, et ka sellises olukorras saab süüdistatavalt välja mõista vaid ühe sundraha. (p 15)\n1-19-8852/13 Riigikohtu kriminaalkolleegium 12.06.2020\nKrMS § 165 lg 4\nKrMS § 171 lg 4\nAdvS § 44 lg 6\nKrMS § 171 lg 4 sätestab, et kuudes arvutamise korral lõpeb tähtaeg viimase kuu vastaval kuupäeval. "Vastav" on KrMS § 171 lg 4 tähenduses tähtaja viimase kuu see kuupäev, mis kannab tähtaja kulgemise esimese päevaga sama numbrit või – juhul kui tähtaja viimases kuus sellise numbriga kuupäeva ei ole – kuu viimane päev (vt RKKKo 3-1-1-14-14, p 756). Tähtaja kulgemise esimeseks päevaks tuleb kuudes arvutatava tähtaja puhul lugeda päev, millest loetakse tähtaja algust (vt viidatud otsuse p 759). (p 28)\nsüüdistuskohustuskaebuse esitamise tähtaeg\nKriminaalmenetluse seadustikus ei sätestata expressis verbis, millal loetakse elektronposti teel edastatud menetlusdokument, sealhulgas ka Riigiprokuratuuri KrMS §-s 207 sätestatud korras tehtud määrus kättesaaduks. Kättesaamiskinnituse õigusliku tähenduse üle otsustamisel on põhjendatud juhinduda analoogiast elektronposti teel kutse kättetoimetamise korraga. KrMS § 165 lg 4 kolmandast lausest tulenevalt on kutse kättesaamise kinnitamata jätmisel õiguslik tähendus vaid juhul, kui kutse on saadetud menetleja poolt välja selgitatud elektronposti aadressile (vt RKKKm 1-19-7121/38 p 6). Kui aga kutse saadetakse isiku enda avaldatud e-posti aadressile, eeldatakse selle kättesaamist saatmise päeval. (p 25)\nKättesaamiskinnituse saatmine võib, kuid ei pruugi kokku langeda ajaga, mil isik koopia kätte saab. KrMS § 208 lg 1 seob kaebetähtaja alguse aga just viimase, s.o koopia saamisega. (p 27)\nAdvS § 44 lg 6 järgi peab igal advokaadil olema talle menetlusdokumentide kättetoimetamiseks elektronposti aadress. Kui advokaat avaldas ise menetlejale selle aadressi kui kontakti, mille kaudu on võimalik temaga suhelda, kehtib eeldus, et advokaadi avaldatud aadressil on temaga võimalik põhjendamatu viivituseta ühendust saada ja talle vajalikke dokumente edastada. (p 26)\n1-17-9149/520 Riigikohtu kriminaalkolleegium 29.05.2020\nPS § 45 lg 1\nKrMS § 384 lg 1 järgi on maakohtu määruse peale määruskaebuse esitamise õigus kohtumenetluse pooltel, samuti menetlusvälisel isikul, kui kohtumäärusega on piiratud tema õigusi või seaduslikke huve. Kaebaja ei ole kriminaalasjas kohtumenetluse pooleks. Seega tuleb tema kaebeõiguse üle otsustamiseks hinnata, kas maakohtu määrusega piirati tema õigusi või seaduslikke huve. (p 7)\nPS § 45 lg 1 lause 1 sätestab, et igaühel on õigus vabalt levitada ideid, arvamusi, veendumusi ja muud informatsiooni sõnas, trükis, pildis või muul viisil. Selle õiguse kaitseala hõlmab ka ajakirjanikule kuuluvat ajakirjanduslikku väljendusvabadust. Väljendusvabadus ei ole aga absoluutne. Seda õigust lubavad PS § 45 lg 1 laused 2 ja 3 seadusega piirata avaliku korra, kõlbluse, teiste inimeste õiguste ja vabaduste, tervise, au ning hea nime kaitseks, samuti riigi ja kohalike omavalitsuste teenistujatel neile ameti tõttu teatavaks saanud riigi- või ärisaladuse või konfidentsiaalsena saadud informatsiooni ning teiste inimeste perekonna- ja eraelu kaitseks, samuti õigusemõistmise huvides. Praegusel juhul ei tulene saladuses hoidmise kohustus vahetult seadusest. Aluse väljendusvabaduse riivamiseks annab küll KrMS § 12 lg 4^1, kuid konkreetse piirangu kehtestas kaalutlusõigust teostades kohus oma määrusega. (p-d 8, 9)\nMaakohus kohustas menetlusosalisi ja teisi istungisaalis viibijaid hoidma õigusemõistmise huvide kaitseks saladuses isikuliste tõendiallikate ütluste sisu kuni kohtuliku uurimise lõpuni. Kaebaja viibis määruse kuulutamise ajal istungisaalis ja teda hoiatati keelu rikkumisele järgneda võiva kriminaalvastutusega. Ilma maakohtu määruseta polnuks kaebajal takistusi avalikul kohtuistungil kuuldud ütluste koheseks avaldamiseks. Kuna kohus keelas selle ära, siis muutus ajakirjaniku võimalus istungi kajastamiseks kitsamaks. Järelikult ei saa väita, et maakohtu määrusega ei piiratud kaebaja õigusi või seaduslikke huve. (p 10)\nMaakohtu määruse peale esitatud kaebuse läbivaatamisest alusetult loobumine on kriminaalmenetlusõiguse oluline rikkumine KrMS § 339 lg 2 mõttes. (p 10)\n4-19-1809/48 Riigikohtu kriminaalkolleegium 25.05.2020\nKrMS § 172\nKrMS § 183 lg 2\nKrMS § 206 lg 1 p 5\nKui uurimisasutus või prokuratuur lõpetab kriminaalmenetluse selliselt, et menetlusosalisel ei olnud enne seda mõistlikku võimalust menetluskulude hüvitamist taotleda, võib menetluskulude hüvitamise taotluse esitada kohtueelsele menetlejale ka pärast kriminaalmenetluse lõpetamist. Siis tuleb menetlusosalisel analoogia korras juhinduda KrMS §-st 172 ja taotleda menetluskulu hüvitamise taotluse esitamise tähtaja ennistamist. See, kui menetlusosaline ei teadnud ega pidanudki teadma kriminaalmenetluse lõpetamise ja seega ka kriminaalmenetluse kulude hüvitamise taotluse esitamise ajast, on üldjuhul käsitatav KrMS § 172 lg 2 p-s 2 nimetatud mõjuva põhjusena tähtaja ennistamiseks. KrMS § 172 lg 3 kohaselt võib isik ennistamist taotleda 14 päeva jooksul alates päevast, millal menetluskulude hüvitamise taotlemist takistav asjaolu ära langes. Tavaliselt tähendab see seda, et menetluskulude hüvitamise taotlus koos tähtaja ennistamise taotlusega tuleb menetlejale esitada 14 päeva jooksul päevast, mil menetlusosaline sai kriminaalmenetluse lõpetamisest teada või pidi sellest teada saama. (p 32)\nKrMS § 183 lg 2 kohaselt tuleb kriminaalmenetluse kulude suurus kindlaks määrata kriminaalmenetluses ja väärteomenetluses otsustatakse üksnes nende kulude kandja. (p 17)\nKrMS § 183 lg 2 eesmärk on, et kriminaalasja materjalide väärteomenetlusse saatmisel ei jääks automaatselt riigi kanda menetluskulu, mis tekkinuks ka juhul, kui sama tegu oleks algusest peale uuritud väärteomenetluses. KrMS § 183 lg 2 annab võimaluse määrata sellise menetluskulu kandmiseks kohustatud isik kindlaks väärteomenetluse tulemuse põhjal väärteomenetluses ette nähtud korras. Väärteomenetluses saab otsustada üksnes selle üle, kes on kohustatud varem lõpetatud kriminaalmenetluse kulu kandma (või hüvitama), mitte aga selle kulu olemasolu ja suuruse üle. Seega peab kriminaalasja menetleja menetlust lõpetades ja kriminaalasja materjale väärteomenetluse alustamise otsustamiseks saates tuvastama kriminaalmenetluse kulu olemasolu ja suuruse ning andma hinnangu, kas see kulu oleks tervikuna või mingis osas eelduslikult tekkinud ka väärteomenetluses. Jaatava vastuse korral on kriminaalasja menetleja pädev jätma selle kulu hüvitamise KrMS § 183 lg 2 esimese lause alusel väärteoasja menetleja otsustada. Samas kogu see kulu, mida kriminaalasja menetleja hinnangul sama teo kohta toimetatavas väärteomenetluses eelduslikult tekkinud ei oleks ega tekiks ka edaspidi, tuleb juba kriminaalmenetlust lõpetades jätta KrMS § 183 lg 1 alusel riigi kanda, kui just mõnest erinormist ei järeldu teisiti. (p-d 20-22)\nKriminaalasja menetleja hinnang, et lõpetatava kriminaalmenetluse kulu tekkinuks ka väärteomenetluses, pole siiski väärteoasja menetlejale täiel määral siduv. Nii võib ka alles väärteomenetluses selguda, et mingi kriminaalmenetluses tekkinud kulu (nt riigi ekspertiisikulu või kahtlustatava valitud kaitsjale makstud tasu), mille kandmiseks kohustatud isik jäeti kriminaalmenetluse lõpetamisel otsustada väärteomenetluse lahendis, ei oleks väärteomenetluses siiski tekkinud. Sellisel juhul on väärteoasja menetleja õigustatud ja kohustatud jätma kõneks oleva kulu riigi kanda, isegi juhul, kui menetlusalune isik jääb väärteos süüdi. (p 23)\nKohtueelses menetluses teeb kriminaalmenetluse kulude hüvitamise otsustuse uurimisasutus või prokuratuur (KrMS § 189 lg 1), kelle otsustus on vaidlustatav KrMS §-s 228 jj ette nähtud korras (KrMS § 191 lg 1). (p 28)\nMenetlusosalisel kriminaalmenetluses tekkinud menetluskulu hüvitamine on võimalik üksnes sellekohase taotluse alusel. Kohtumenetluses tuleb selline taotlus esitada kohtule, kelle menetluses kulud on tekkinud, ja seda enne kohtu siirdumist nõupidamistuppa. Selle nõude järgimata jätmisel jääb menetluskulude hüvitamise taotlus läbi vaatamata. (Vt nt RKKKo 3-1-1-4-16, p 49.) Nimetatud põhimõtted kehtivad ka kohtueelses menetluses. Kriminaalmenetluse lõpetamisel kohtueelses menetluses otsustatakse kriminaalmenetluse kulude hüvitamine hiljemalt koos menetluse lõpetamisega. Seega tuleb menetlusosalistel esitada kriminaalmenetluse kulude hüvitamise taotlus uurimisasutusele või prokuratuurile enne kriminaalmenetluse lõpetamise määruse tegemist. Hilinenult esitatud taotlus jääb läbi vaatamata. (p-d 29-30)\nMenetlusosalisel peab olema võimalus esitada kriminaalmenetluse kulude hüvitamise taotlus ja seda kinnitavad tõendid (kuludokumendid) õigeks ajaks. Juhul, kui uurimisasutus või prokuratuur lõpetab kriminaalmenetluse menetlusosalise enda taotlusel, on menetluse lõpetamine menetlusosalisele enamasti – ehkki mitte tingimata alati – mõistlikult ettenähtav ja ta saab koos kriminaalmenetluse lõpetamisega taotleda ka menetluskulu hüvitamist. Peaks aga uurimisasutus või prokuratuur kriminaalmenetluse lõpetama omal algatusel või mingitel muudel asjaoludel nii, et see osutub mõne menetlusosalise jaoks ootamatuks, on kohtueelse menetleja ülesanne tagada, et menetlusosalistel oleks reaalne võimalus taotleda kriminaalmenetluse kulu hüvitamist. Üldjuhul piisab sellest, kui uurimisasutus või prokuratuur annab enne kriminaalmenetluse lõpetamist menetlusosalistele mõistliku tähtaja kriminaalmenetluse kulude hüvitamise taotluse ja seda kinnitavate tõendite esitamiseks. (p 31)\n1-09-4486/1021 Riigikohtu kriminaalkolleegium 22.05.2020\nKrMS § 367 lg 2\nKrMS § 366 lg 1 p 7\nKrMS § 366 lg 1 p 9\nteistmisavalduse esitamiseks õigustatud isikud\nKrMS § 367 lõike 2 lauseosa „samal õiguslikul alusel" tähendab konventsiooni (või selle protokolli) täpselt sama sätte rikkumisel põhinevat individuaalkaebust. Ainult siis saab öelda, et EIK tuvastaks sarnastel asjaoludel ilmselt uuesti samasuguse rikkumise, mis õigustab seda, et kriminaalmenetlust uuendatakse ilma EIK otsust ära ootamata. KrMS § 367 lõikega 2 taheti üldreeglina tagada teistmisavalduse esitamise õigus üksnes isikutele, kelle kaebuse alusel on EIK tuvastanud konventsiooni rikkumise. Muudele isikutele, kes tuginevad või saaksid tugineda sellisele rikkumisele, sooviti anda see õigus ainult erandlikel ja kitsalt piiritletud juhtudel. Nende erandite sätestamise eesmärk oli võimaldada menetluse uuendamist, ilma et peaks enne ära ootama EIK otsuse väidetava rikkumise kohta, aga seda vaid siis, kui EIK poolt varem sarnases asjas tehtud otsusest tulenevalt on selge, et kohus tuvastaks konventsiooni rikkumise uuesti. KrMS § 367 lõike 2 vaatlusalune alternatiiv kätkeb endas seega sellist erandjuhtu, mil EIK on rahuldanud ühe isiku individuaalkaebuse ja võib eeldada, et kaebus rahuldatakse tõenäoliselt ka teise isiku suhtes, kes toetub sarnases asjas konventsiooni samale rikkumisele. Seda saab aga eeldada üksnes juhul, kui uus kaebus puudutab konventsiooni täpselt sama sätte rikkumist. Kui kaebus esitatakse (küll) sarnases asjas (aga) konventsiooni mõne teise sättega kaitstava õiguse rikkumise osas, pole võimalik öelda, millisele seisukohale EIK selle suhtes asuks. EIK võib sarnases asjas otsustada konventsiooni erinevate väidetavate rikkumiste üle erinevalt. Seda näitab selgelt ka praegune kriminaalasi, kus EIK tunnistas samasugustel asjaoludel individuaalkaebused EIÕK artikli 6 rikkumise kohta vastuvõetamatuks, aga artikli 8 rikkumist puudutavas osas võttis kaebused menetlusse ja rahuldas need. (p-d 23-25)\nKonventsiooni rikkumine kriminaalasja menetlemisel ei tähenda automaatselt seda, et kohtuotsus oleks ka sisuliselt väär. Kõnesoleva teistmise aluse jaatamiseks tuleb kindlaks teha, et asi laheneks isiku jaoks soodsamalt kui varasema otsusega. Teisiti öeldes peab olema mõistlikult võimalik eeldada, et kui esmases menetluses poleks konventsiooni rikutud, olnuks isiku õiguslik seisund kriminaalmenetluse tulemusel teistsugune. Menetluse taasavamiseks on tarvis lahendada ka küsimus, kas see on konventsiooniga tagatud õiguse rikkumise või sellega põhjuslikus seoses oleva rikkumise heastamiseks vajalik ja kohane. Ühtlasi peab kaaluma, kas õiguse rikkumise tuvastamine iseenesest või õiglase hüvitise määramine EIK poolt on isiku jaoks piisav. Menetluse taasavamine on põhjendatud üksnes õiguse jätkuva ja olulise rikkumise korral ning vaid juhul, kui selle abil saab parandada isiku õiguslikku seisundit. Kohtumenetluse taasavamise vajadus peab kaaluma üles õigusrahu ja teiste isikute õiguste võimaliku riive asja uuel läbivaatamisel. (Vt RKKKo 3-1-2-2-08, p-d 9 ja 10.) (p 35)\nEIK on korduvalt märkinud, et „[k]onventsiooni artikli 19 kohaselt on Kohtu ülesanne tagada, et lepinguosalised riigid täidaksid endile võetud kohustusi. Täpsemaks minnes, Kohus ei pea tegelema siseriiklikes kohtutes väidetavalt aset leidnud tõendite väärhindamise või seaduse väärkohaldamise küsimustega, välja arvatud juhul, kui veaga võidakse olla rikkunud konventsiooniga kaitstud õigusi ja vabadusi. [---] Konventsiooni artikkel 6 tagab õiguse asja õiglasele kohtulikule arutamisele, ent ei sätesta mingeid tõendite lubatavuse nõudeid; sellised nõuded kuuluvad peaasjalikult siseriikliku õiguse reguleerimisalasse. Seetõttu ei saa Kohus põhimõtteliselt ega teoreetiliselt välistada, et seda liiki ebaseaduslikult saadud tõendid võivad olla vastuvõetavad.“ (Vt nt EIKo Schenk vs. Šveits, p-d 45 ja 46 ning EIKo Khan vs. Suurbritannia, p 34.) Konkreetsemalt ei tulene EIK praktikast sedagi, et jälitustoimingute korral peab mistahes rikkumise tagajärg olema tõendi välistamine (vt Schenk vs. Šveits, p 46, EIKo Bălteanu vs. Rumeenia, p 52 ja EIKo Hambardzumyan vs. Armeenia, p 77). (p 40)\nKäsilolevas kriminaalasjas ei olnud järelkontrolli käigus enam võimalik kõrvaldada juba aset leidnud eraelu puutumatuse ja sõnumisaladuse austamise rikkumist. Öeldu ei tähenda aga, et kohtud ei tohtinud kontrollida jälitustoimingute seaduslikkust ka tõendi lubatavuse kontekstis. Riigikohus tutvus jälitustoimiku materjalidega ja tegi kindlaks, et jälitustoimingute tegemise eeldused olid lubade andmise ja toimingute tegemise ajal täidetud (vt RKKKo 3-1-1-14-14, p-d 785-792). Süüdistatavatele oli tagatud jälitustoimingute õiguspärasuse kohtulik kontroll ja nende toimingutega saadud tõendite sisu sai menetluse kestel vaidlustada. Need tõdemused kinnitavad järeldust, et EIÕK artikli 8 rikkumine ei saanud juba menetluse kestel ega saa ka tagantjärele mõjutada jälitustoimingutega saadud tõendite lubatavuse küsimust. (p 43)\nSüüdistatava karistusest tingimisi vabastamise korral KarS § 73 lg 1 tähenduses saab kõneleda tingimusliku meetme kohaldamisest raamotsuse mõttes. Raamotsus on kohaldatav ka siis, kui karistuse kandmisest tingimisi vabastatud isiku ainuke kohustus on hoiduda katseajal uue kuriteo toimepanemisest. KarS § 73 lg-s 1 nimetatud kohustus kujutab endast tingimuslikku meedet raamotsuse artikli 2 punkti 7 ja artikli 4 lg 1 punkti d tähenduses. KrMS § 508^57 punkti 4 kohaselt võib tingimuslik meede muu hulgas seisneda ka isiku käitumist puudutava juhise andmises. Järelikult on viidatud kriminaalmenetluse seadustiku sättega raamotsuse artikli 4 lg 1 p-s d kirjeldatud meede Eesti õigusesse üle võetud ning liikmesriigi kohtu otsust saab tunnustada ja selle täitmise üle järelevalvet teha ka siis, kui tegemist on karistusest tingimisi vabastamisega analoogiliselt KarS §-ga 73. (p 17)\nOlukorras, kus tunnustamiseks esitatud välisriigi kohtu otsusega kindlaks määratud katseaeg on lõppenud ja puuduvad andmed, et süüdimõistetu oleks toime pannud uue kuriteo, puudub seaduslik alus ning võimalus välisriigi kohtu otsust tunnustada ja selle täitmise üle järelevalvet teha, olenemata sellest, kas muud menetlusseaduses loetletud eeldused on täidetud. KrMS § 489^11 lg 1 p 3 alusel lõpetatakse välisriigi kohtuotsuse tunnustamise menetlus määrusega, kui isik on temale kohtuotsuse või muu otsusega pandud kohustused täitnud. Katseaja lõppemine toob vältimatu järelmina kaasa taotluse suhtes alustatud asja menetluse lõpetamise. (p 19)\nLisateabe küsimist peab kohus KrMS § 508^61 kohaselt kaaluma ja kasutama eeskätt siis, kui tunnustamise käigus tekib n-ö põhjendatud kahtlus, keegi menetlusosalistest tõstatab küsimuse lisateabe vajaduse kohta või kohtul endal tekib selle kohta küsimusi (nt vastuolu tunnistuse ning sellele lisatud kohtuotsuse või pädeva asutuse tingimuste määramise kohta tehtud otsusega). (p 20)\n1-17-8089/43 Riigikohtu kriminaalkolleegium 19.05.2020\nKrMS § 402 1\nKui kohus ei ole nõuetekohaselt tuvastanud ega põhjendanud, miks kaebaja on sedavõrd ohtlik, et ambulatoorne sundravi tuleb asendada statsionaarse raviga, on see käsitatav kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumisena KrMS § 339 lg 2 mõttes. (p 18)\nPsühhiaatrilist sundravi saab kohaldada üksnes selle aluste jätkuval olemasolul. Kui isiku ohtlikkus ja psühhiaatrilise sundravi vajadus on ära langenud, ei ole enam alust sundravi jätkamiseks ja see tuleb lõpetada (RKÜKm 3-1-1-62-16, p 39; vt ka RKKKm 1-10-8154/359, p 16). Statsionaarne sundravi on õigustatud vaid juhul, kui ravivajadusega isik on sedavõrd ohtlik, et see õigustab statsionaarse raviga kaasnevat vabaduspõhiõiguse riivet (RKKKm 3-1-1-105-16, p-d 31, 33). (p 9)\nOhtlikkus KarS § 86 lg 1 tähenduses võib erinevalt tsiviilkorras kinnisesse asutusse paigutamise alustest väljenduda ka sellistes tegudes, mis on suunatud erinevate karistusseadustikuga kaitstud õigushüvede vastu, mitte üksnes elu või tervise vastu. Ohtlikkust tuleb igal üksikjuhul hinnata ja tuvastada, milles ohtlikkuse prognoos seisneb (nt kas ja miks esineb reaalne oht õigusvastaste tegude toimepanemiseks, enesevigastamiseks vm). Sealjuures tuleb arvestada isiku seniseid õigusvastaseid tegusid, tema käitumist ja diagnoositud psüühikahäire iseloomu (nt kuidas väljenduvad või võivad tulevikus väljenduda diagnoosiga kaasnevad ohutegurid). (p 13)\nKarS § 86 lg 1 alusel võib psühhiaatrilist sundravi määrata üksnes isikule, kes on oma teo ja vaimse seisundi tõttu ohtlik. Teisisõnu saab sundravi kohaldamise alusena arvestada üksnes ohtlikkust, mis on tingitud sellest konkreetsest psüühikahäirest, mis on kriminaalmenetluses tuvastatud (vt ka RKTKm 3-2-1-155-13, p 39.6). See tähendab ühtlasi, et isiku ohtlikkust ei saa (valdavas osas) sisustada tegudega, mis ei olnud tingitud tema raskest psüühikahäirest. (p 14)\nOhtlikkuse hindamisel isiku varasemale käitumisele tuginemine ei ole välistatud, kuid ka sellisel juhul tuleb kohtul selgelt ja jälgitavalt näidata, miks on olemas jätkuv ning reaalne oht sarnaste tegude toimepanemiseks ka tulevikus (RKKKm 1-16-7389/30, p 15). Isiku seisundit tuleb hinnata kohtumääruse tegemise aja seisuga (RKKKm 1-16-7102/18, p 14). Mida kaugemale sellest kriminaalasja esemeks olnud teod jäävad, seda väiksem on nende mõju isiku ohtlikkuse hinnangule ning seda enam tuleb isiku jätkuvat ohtlikkust põhjendada muude asjaoludega. (p 15)\nPelgalt alkoholi ja narkootikumide kuritarvitamisega ei saa isiku ohtlikkust õigustada (vt RKKKm 3-1-1-105-16, p-d 47.1-47.2). Pelk väide, et sundravi tuleb kohaldada, kuna ravimite võtmata jätmine ohustab isiku tervist ja tingib seega tema ohtlikkuse iseendale, läheb vastuollu kehtiva kohtupraktikaga, mille kohaselt ei saa sundravi kohaldada üksnes põhjusel, et isik keeldub ravist vabatahtlikult (RKKKm 3-1-1-105-16, p 23; RKTKm 3-2-1-155-13, p 41; vt ka EIKo D.R. vs. Leedu, p 95). (p 17)\nKrMS § 4021 lg 2 kohaselt on ambulatoorset sundravi kohaldav tervishoiuteenuse osutaja kohustatud viivitamatult esitama kohtule taotluse ambulatoorse sundravi asendamiseks statsionaarsega, kui ravile määratud isiku ohtlikkus endale või ühiskonnale on kasvanud, ta ei pea kinni raviga seotud nõuetest või kui isiku allutamine statsionaarsele ravile on vajalik ravi eesmärkide saavutamiseks. Ambulatoorse sundravi asendamise statsionaarsega võib kohus KrMS § 4021 lg 1 järgi otsustada muu hulgas tervishoiuteenuse osutaja taotlusel, arvestades sundravil viibiva isiku läbi vaadanud psühhiaatri või arstliku komisjoni arvamust. Avalduse ambulatoorse sundravi statsionaarsega asendamiseks võib KrMS § 402^1 lg 1 alusel esitada ka ravialuse lähedane, seadusjärgne esindaja või kaitsja. (p 8)\nKohtul tuleb KrMS § 402^1 lg 1 alusel esitatud taotluse puhul hinnata, kas isikut on vaja jätkuvalt ravida ning kas ta on muutunud sedavõrd ohtlikuks, et see õigustab temalt vabaduse võtmist. (p 10)\n1-19-5146/52 Riigikohtu kriminaalkolleegium 14.05.2020\nKarS § 121 lg 2 p 3\nKorduvus ehk retsidiiv on eriline isikutunnus (KarS § 24 lg 1). KarS § 121 lg 2 p 3 kontekstis peab isik olema vähemalt kahel korral toime pannud kehalise väärkohtlemise. See näitab tema spetsiifilist isikuomadust, mis seisneb kalduvuses panna toime sama kuritegu. Seetõttu kätkeb uus kehaline väärkohtlemine esimesega võrreldes suuremat ebaõigust. Oluline ei ole, kas isik on kehalise väärkohtlemise eest süüdi mõistetud ja seejärel uue kuriteo toime pannud (juriidiline retsidiiv) või on ta pannud toime vähemalt kaks kehalist väärkohtlemist, mille eest ei ole teda varem karistatud, ning need tuvastatakse ühes kriminaalmenetluses (faktiline retsidiiv) (vt nt RKKKo 3-1-1-72-16, p 9). Juriidilise retsidiivi korral avaldub uue kehalise väärkohtlemise ebaõigus muu hulgas selles, et varem mõistetud karistus pole mõjutanud toimepanijat hoiduma samast kuriteost. (p 8)\nKorduvus tähendab KarS § 121 lg 2 p 3 mõistes mistahes varem toime pandud tahtliku kuriteoga kehalise väärkohtlemise koosseisu täitmist. Kuna see on toimepanija isikut iseloomustav tunnus, pole seejuures oluline, kas ta on varem realiseerinud ainult kehalise väärkohtlemise koosseisu (KarS § 121) või mõne muu süüteo, mis hõlmab kehalist väärkohtlemist, aga lisab sellele ühe või mitu tunnust. (p 9, vt ka p 10, 11)\nPaljud karistusseadustiku eriosa kuriteokoosseisud sisaldavad ühe tunnusena vägivalda, mille all mõistetakse muu hulgas sellist tegu, mis vastab kehalise väärkohtlemise koosseisule (vt nt RKKKo 1-18-5540/50, p 14). Kui isik on varem pannud toime niisuguse kuriteo (nt KarS § 200 lg 1 või § 263 lg 1 p 1), mille käigus ta täitis ühtlasi kehalise väärkohtlemise koosseisu, avaldub uues kehalises väärkohtlemises tema retsidiivsus. Et ta on varemgi toime pannud sama teo, siis näitab see kalduvust kasutada vägivalda KarS § 121 tähenduses, täites kehalise väärkohtlemise korduvuse tunnuse. Öeldu ei sõltu sellest, kuhu on kehalise väärkohtlemise koosseisulisi tunnuseid hõlmav kuriteokoosseis karistusseadustiku eriosas paigutatud ja milliste õigushüvede kaitsele on see lisaks KarS §-ga 121 kaitstavale õigushüvele veel suunatud (nt KarS § 263 lg 1 p 1 puhul avalik kord). Mõistagi langeb KarS § 121 lg 2 p 3 alla ka varasem raske tervisekahjustuse tekitamine (KarS § 118), mis sisaldab kehalise väärkohtlemise koosseisu realiseerimist (täpsemini tervise kahjustamist) (vt RKKKo 1-17-105/35, p 11). (p 10)\nSamuti täidab kehalise väärkohtlemise korduvuse tunnuse varem toime pandud tapmine (KarS § 113) või mõrv (KarS § 114). KarS § 121 kaitseb teise inimese tervist ehk kehalist ja vaimset heaolu (vt RKKKo 1-18-5540/50, p 14). Inimese tervis on olemuslikult seotud elu kui õigushüvega. Elu kaitseks kehtestatud kuriteokoosseisud on suunatud sisuliselt inimese kehalise puutumatuse kõige intensiivsema ründe vastu. Kuna elu on tervisest õigushüvena kaalukam ehk siis seda kaitsvad koosseisud ületavad oma raskusastmelt kehalise väärkohtlemise koosseisu, siis seda enam täidab kehalise väärkohtlemise korduvuse tunnuse ka varem toime pandud tapmine või mõrv. Kui isik paneb toime kehalise väärkohtlemise ja ta on varem süüdi mõistetud näiteks mõrva eest, näitab seegi tema retsidiivsust KarS § 121 lg 2 p 3 tähenduses. (p 11)\nKorduvuse tunnuse olemasolu on üks tõendamiseseme asjaoludest (KrMS § 62 p 2). Prokuratuur peab näitama, et varem toime pandud kuritegu kätkes kehalist väärkohtlemist. Näiteks kui isik on varem mõistetud süüdi vägistamises (KarS § 141), siis tuleb talle KarS § 121 lg 2 p 3 tähenduses korduvuse omistamiseks tõendada, et vägistamine seisnes muu hulgas vägivalla kasutamises KarS § 121 mõttes. (p 13)


Balen - Toode: Unico, Ribera del Duero DO, Bodegas Vega Sicilia 75cl\nUnico, Ribera del Duero DO, Bodegas Vega Sicilia 75cl\nNimi: Unico, Ribera del Duero DO, Bodegas Vega Sicilia 75cl\nMari: 94% Tinto Fino (Tempranillo), 6% Cabernet Sauvignon\nVega Sicilia valdused asuvad 985 hektaril, millest 210 hektarit on veinipuude all ja sellest omakorda 40 hektarit kasutatakse nende legendaarseima veini Único valmistamiseks. Veinipuude keskmine vanus on 40 aastat ja veiniaedade kõrgus merepinnast on 700 meetrit. Saagikus hoitakse väga madal, keskmiselt 15-20 hl / ha kohta.\nÚnicot valmistatakse ainult erakordsetel aastatel. Kääritamine ja sealhulgas malolaktline käärtiamine toimub loodusliku pärmi abil tammevaatides. Único teeb unikaalseks ka äärmiselt pikk laagerdusaeg - vein tuleb müügile vähemalt 10 aastat pärast koristust. Laagerduseks kasutatakse täiesti uusi ja ka kasutatud vaate, mis on valmistatud nii Ameerika kui ka Prantsuse tammest. Tammevaatide suurus varieerub 225 liitrist kuni 20,000 liitrini.\nVein laagerdub tammevaatides üle 6 aasta ning pärast pudelis veel 6 aastat, see on tavapärasest 2 aastat kauem. Únicot võib juua kohe müügile tulles, aga veinil on vananemispotentsiaali 30+ aastat. Saadavus on väga limiteeritud!


Miks Miks? — Sirp\nSWEDBANKI KUNSTIPREEMIA nominentide näitus Kumus kuni 15. II . Swedbanki kunstipreemia näol on tegemist uue preemiaformaadiga, mis ületab mantlipärijana endist Hansapanga preemiat nii summalt kui ulatuselt. Uut, 10 000 euro suurust preemiat võib Euroopa kunstipreemiate edetabeliga võrreldes hinnata juba päris heaks saavutuseks. Kuivõrd nominente kogunes tänavu viiest riigist, Baltimaadele lisaks Rootsi ja Venemaa, ning osalevate maade arv kasvab ilmselt ka edaspidi Swedbanki asukohamaade arvel, pingestub konkurents esikoha pärast tulevikus veelgi. Juba praegu terendavad kandidaatmaade teatud ebavõrdsusest tulenevad vastuolud. Baltimaid, Venemaad, Rootsit ja peatselt näiteks ka Ukrainat on terve mõistuse seisukohalt kasutu omavahel võrrelda ja väikeriikide väljavaated konkurentsis võitjana välja tulla võivad seega tunduda Swedbanki preemia uue reeglistiku taustal üsna viletsad. Seda suurem oli üllatus, et 2008. aasta preemia pälvis Läti noor kunstnik Miks Mitrēvics oma installatsiooniga „Collection of Persons” („Isikute kollektsioon”). Autor esindab suvel Lätit Veneetsias ja oli Kumus eksponeeritud teosega sel suvel väljas ka Euroopa biennaalil „Manifesta 7”.\nMitrēvics juhtis nominentide lõpusirgel duelliks kujunenud võistlust põhjusel, et on osanud käsitleda n-ö pehmeid väärtusi veenvalt ja jõuliselt. Ta allutab oma sõnumile nii tehnoloogia vastupanu, trash-foto esteetika kui maailmakodaniku positsiooni. Miks Mitrēvics on miniatuursete formaatide mees, ta lõikab fotodest välja kujutisi ja seab neist kokku võluvaid jutustusi, rahuldub videokaamera etteantud mälumahuga ning ehitab sellele üles võluva üldistusjõuga kontseptuaalse video. Miks Mitrēvics kirjutab kaunist päevikuteksti, kasutab rämpsfotot autobiograafilise narratiivi teenistuses, rakendab oma jutustuse huvides disaini, leidobjekte, tühja-tähja, tehes seda aga sellise enesekindlusega, nagu oleks ta eluaeg teinud näitusi Art Space’i laadis New Yorgi näitusekeskkonnas. Sealjuures on ta võluvalt melanhoolne, elutark ja elegantne. Seda on palju, sest sellised asjad satuvad ühte paketti üsna harva. Oluline on muidugi ka see, et Kumu üsna traditsioonilises muuseumikeskkonnas pääseb seda tüüpi jutustus väga hästi mõjule.\nMitrēvicsi kõige tõsisemaks konkurendiks võib pidada Rootsi kandidaati Alexander Vaindorfi, kes on sündinud Odessas, on Rootsi kodakondne, kunsti õppis aga New Yorgis. Vaindorfi kolmeosalist videot „Detour. One Particular Sunday” („Üks eriline pühapäev”), kus kujutatud ukraina võõrtööliste pühapäevast seltsielu ühes Rooma pargis, peeti selle suve „Manifesta” üheks peastaariks. Töö on saanud ka radikaalsete sotsiaalselt mõtlevate kunstiteoreetikute nagu Boris Budeni käsitluse osaliseks, Kumus jäi, tuleb tunnistada, Vaindorfile ilmselgelt kitsaks ja räme Rooma tegelikkus mõjub siin ehk liiga kokkusurutult.\nEestit-Leedut võiks selles omamoodi kunstiauhinna maavõistluses hinnata enam-vähem võrdsetena: nii Kristina Inčiūraitė kui Taavi Piibemann on head, olemata samas liiga head. Kuuldavasti žüriile nad siiski imponeerivad. Venemaa valik panustas soliidsusele: Igor Makarevitš ja Jelena Jelagina kuuluvad 1960ndate vene undeground’i ringi, 1970ndatel liitusid nad Moskva kontseptualistidega ja 1990ndatel sai neist Arte Povera vaimus tegutsev installaatorite grupp, nad olid möödunud aastal muuhulgas Gazprom Germania stipendiaadid. Nende projekt käsitleb nn vene ideed mingis sentimentaalselt metafüüsilises kontekstis, kus domineerib (vähemalt näituse algusnädalatel) värske leivalõhn. Leivapätse täis kuhjatud barokne kapp on raskemeelselt romantiline ja kuigi eriti kõva sõnumiga välja ei tulda, saab külastajale selgeks, kui armas on mõelda vene ideest. Kes veel Dostojevskit mäletab, seostab seda kontsepti pigem hüsteeriliste vaidlustega ja müstiliselt pimeda isamaa-armastusega. XXI sajandil hõõgub tuli tuha all, soojendab, kuid põletama vist ei hakka?\nLõpuks küsimuse juurde, mis huvitab paljusid radikaale ja millest tavaliselt räägitakse seoses pankade kunstipreemiatega. Kas pankadel on asja sotsiaalsesse kunstiruumi, mis on ennast alati vabaks pidanud? Vastuse võimalusi on loomulikult mitu. Ennekõike tuleks aga selget vahet teha professionaalse artworld’i käitumismudelite ja off-space-radikalismi vahel. Kui puudub ambitsioon globaalses kunstiilmas kaasa rääkida, on loomulikult lihtne valida kapitalivihkaja probleemitu positsioon ja panka kui sellist rünnata. See on täiesti arvestatav, aga mitte ainuvõimalik strateegia. Olemas on aga ka teistsuguseid positsioone, kunstimaailmas moodustavad need jõulise enamuse, mainstream’i, kui soovite. Eesti kunstiavalikkus on Swedbanki auhinnanäitusega igal juhul võitnud ühe tipptasemel kaasaegse kunsti väljapaneku ja säilitanud kunstipreemia näol Swedbanki rolli aktiivse agendina ka kohalikul kunstiväljal. Parem oleks õppida seda positiivset koostööd hindama ja miks mitte meie kunsti arengu nimel paremini ära kasutama. Vastupidised tendentsid on aga maailmas pead tõstmas: pangad kipuvad kaasaegse kunsti toetamisest-ülalpidamisest pigem loobuma. Deutsche Bank, näiteks, on juba ellu viinud oma ähvarduse lakata finantseerimast radikaalse kunsti brändiga sageli silma paistnud Saksa paviljoni Veneetsias.


MOSLEMID HÄDAS: viirus võib nurjata palverännaku Mekasse | Õhtuleht\nToimetas Juhan Mellik, 1. aprill 2020 17:19\nMoslemid Mekas mullusel palverännakul. Tänavu võib linnapilt jääda tühjaks. Foto: Reuters/Scanpix\nSaudi Araabia pöördus tänavusele palverännakuks Mekasse valmistuvate moslemite poole ehmatava sõnumiga: koroonapandeemia tõttu oleks mõistlikum oma plaanid esialgu hoiule panna.\nMoslemitele palverännaku ehk hadži eest vastutav minister Mohammed Banten andis teada, et kuningriik tunneb muret külaliste tervise pärast ning soovitab seega majutuse broneerimisega oodata.\nGALERII | Maailmakuulsad paigad on turistidest tühjaks jooksnud\n„Saudi Araabia on täielikult valmis selleks, et võõrustada palverändureid ükskõik millistes tingimustes,“ tsiteerib BBC ministrit. „Kuid praegustes oludes räägime me üleilmsest pandeemiast, millest pääsemist oleme palunud Jumalalt.“ Ministri sõnul on riik pühendunud sellele, et kaitsta oma kodanike ning usklike tervist.\nBanten lisas, et neile, kes on juba jõudnud palverännaku tarbeks omale viisad teha, tagastatakse selle peale kulunud raha.\nNational Observer kirjutab Kanadas elavast moslemist Muhammad Siddique`st, kes kogus raha reisi jaoks kokku viis aastat. Mees on seni kulutanud rännaku planeerimisele ligi kuus tuhat dollarit, mida tal ei õnnestuks tagasi saada. „Kui viirus levib veel rohkem, on parem kaotada see raha ja mitte minna sel aastal hadžile,“ jääb usklik saatuse ees siiski leplikuks.\nTänavu juulis ning augustis toimuvast rituaalist pidanuks võtma prognooside järgi osa ligi kaks miljonit usklikku. Hadž kuulub moslemitele kohustuslike rituaalide hulka, iga selleks füüsiliselt võimeline usklik peab võtma selle ette korra oma elus. Keskmiselt kulub ühel inimesel rännaku peale umbes 10 000 – 15 000 dollarit.\nSaudi Araabia on tõkestanud juba ligipääsu pühadesse linnadesse Mekasse ja Mediinasse, samuti pealinna Riyadhi. Riigis on praegu koroonaviirusesse nakatunuid 1563, kümme inimest on haigusesse surnud.


19. november 2018 kell 12:22\nSaaremaa Laevakompanii praam Muhumaa Virtsu sadamas.Foto: Andres Haabu\nPärnu maakohus kuulutas esmaspäeval välja ettevõtja Vjatšeslav Leedole kuuluva Saaremaa Laevakompanii pankroti, kirjutas ERRi uudisteportaal.\nKohus liitis pankrotiavaldused üheks menetluseks ja määras asjas ajutiseks pankrotihalduriks Veli Kraavi. Halduri aruande kohaselt on Saaremaa Laevak, kirjutas ERRi uudisteportaalompanii kohustuste suurus üle 20 miljoni euro.\nAS Saaremaa Laevakompanii (SLK) loodi 1992. aastal. Kuni 1994. a suveni tegeleti kaubavedudega, põhiliseks kaubaartikliks oli paberipuidu ja puistematerjali vedu Eestist mitmetesse välisriikidesse, kirjeldab ettevõte oma tegevust kodulehel.\n1. oktoobrist 1994 sai SLK põhitegevusalaks reisijate ja sõidukite vedu parvlaevadega, kui ettevõte võitis Eesti suuremate saarte ja mandri vaheliste parvlaevaliinide operaatori leidmiseks korraldatud riigihanke.\n2016. aasta oktoobrist korraldab parvlaevaliiklust Virtsu-Kuivastu ja Rohuküla-Heltermaa liinidel Tallinna Sadama tütarettevõte TS Laevad OÜ.


Guillain-Barre sündroom (äge polüradikuliidi)\nGuillain-Barre sündroom (nimetatakse ka Äge polüradikuliidi ) - ägedate põletikuliste polüradikuloneuropaatiast Mis avaldub häired vegetatiivse iseloomu, loid parees , Rikkumine tundlikkust.\nSeega inimene on haigestunud täis või osaline liikumatus . Vähehaaval käigus haigestuda haigus isiku kaotab võime võtab asju kätte . pääsuke . Tõstes silmalauge et al. See on suhteliselt harvaesinev haigus. GBS on diagnoositud üle maailma ning avaldub täiskasvanutel ja lastel. Kõige sagedamini esineb meestel, kuid mingit olulist erinevust esinemissagedus haiguse erinevast soost ei ole fikseeritud.\nEsimene kirjeldada kõnealuse haiguse 1916 . neuroloogi alates Prantsusmaa G. Guillain ja J. Barre Nimed, mis haigus kutsuti hiljem. Aga ei ole veel täpset teavet tekkepõhjuste üle. Põhimõtteliselt haiguse arenedes tagajärjel eelnevalt avaldub ägeda infektsiooni. Seal on eeldus, et haigus tekitab filter passer . Siiski, enamik eksperte arvavad, et Guillain-Barre sündroom See on allergiline olemus .\nHaigus peetakse autoimmuunprotsess Kus on hävitamine närvikoe. Järelikult immuunsüsteemi hakkab " võitlus "Mis tema enda keha ja tekitab antikehad mõned molekulid närvitupe. Seal on närvikahjustus ja närvijuurtele, mis asub ristteel perifeerse ja kesknärvisüsteemi. See ei ole lüüasaamist aju ja seljaaju. Haigus hakkab arenema mõjul viirusi. Sel juhul on kõige sagedamini haiguse algab hävitamise organismi tsütomegaloviiruse . Epstein-Barr viiruse Nagu ka bakterid. Immuunvastust tungimist välisriigi agendi tekib siis, kui keha normaalne riik. Kuid mõningatel juhtudel toimub väljalangemine vastuseks nende endi ja teiste rakkudega. Selle tulemusena immuunsüsteemi võitleb organismis.\nSümptomid Guillain-Barre sündroom Esialgu avaldub üldine nõrkus Ja palavik ja subfebrile valu kätes ja jalgades . Valu võib olla ka kulunud vöötohatis iseloomu. Ometi tunnuseks GBS on selge tunne lihasnõrkus jäsemetes . Kaugema, nii käte ja jalgade, kuvatakse paresteesia Mõnedel juhtudel nad ilmuda ka ümber suu ja keele. Mõnikord on nõrkus näolihaseid ja teised näo närvide ja autonoomse häired. Rikkumised mootor laadi Esialgu avaldub tema jalad ja hiljem - ja kolis oma käed. Mõnikord tavalisem sümptom on see sündroom meenutab märke müopaatia .\nKui areng Guillain-Barre sündroom tähistatud närvikahjustuste silmamuna grupp Siis ilma õigeaegse hingamisteede elustamine inimesed võivad surra.\nHääldatakse rikkumise vegetatiivse iseloomu Mis ilmuvad kõledus ja külmus distaalne jäsemete, nähtus liighigistamine . Raske haiguse arengut on mõnikord täheldatud rikkumise vaagna funktsioone, mis väljendub uriinipeetus. See sümptom kestab tavaliselt 3-5 päeva .\nÄge polüradikuliidi Tüüpiliselt arenedes kaks kuni neli nädalat, mille järel inimese seisund on stabiliseerunud ja paranemiseni. Mitte ainult diagnooside ägeda haiguse vormi Kuid alaägeda Ja krooniline . Enamikul juhtudel on soodsa prognoosi, kuid mõnikord haiguse arenedes järgi kasvavalt Landry halvatus Kus halvatus kate käe lihaseid . kere ja silmamuna lihaseid .\nEt tulemus oli positiivne, see on oluline mõista haiguse algstaadiumis ja õigeaegse alustamise tema ravi. Esialgu ekspert peab täitma üksikasjalikku uurimist, mille käigus määratakse kindlaks, kuidas seal oli kasv sümptomid, mis avaldub märke. Oluline kriteerium diagnoosi Guillain-Barre sündroom peetakse lihasnõrkus käte ja / või jalgade Võttes progressiivse iseloomuga ja kõõlusstruktuuride arefleksia .\nArst märgib sümmeetria kindlasti võita, rikkumisi tundlikkus, kraniaalnärvide, autonoomne häired. Oluline on puudulik palavik esimestel päevadel haigus. Diagnostiline protsess on oluline teha kindlaks juuresolekul tüüpiline-valguga raku dissotsiatsiooni tserebrospinaalvedelikku. Ajal punktsiooni, siis on suur valgu kontsentratsioon.\nPolüradikuloneuriit Guillain ( Guillain-Barre ) On mõned funktsioonid sarnased sümptomid teisi haigusi. On oluline eristada sümptomeid Botulism . myasthenia . halvatus Mis tekib vastuvõtmise tagajärjel Antibiootikumide . Samuti on oluline eristada haiguse koldeid seljaaju ja ajutüve transversaalskleroos . porfiriynoy polüneuropaatia ja teised. Selleks, läbi laboratoorseid uuringuid, nimetada täiendavaid meetodeid patsiendi läbivaatust. Eelkõige kelmusekahtluse GBS Uuring koosseisu tserebrospinaalvedelik . rheotachygraphy . Kui tserebrospinaalvedelik on kõrgetasemeline proteiini pärast esimesel nädalal haiguse või selle sisu suureneb ja hiljem saame rääkida kahtlustatakse Guillain-Barre sündroom . Samuti uurib funktsioone rakkude koostist.\nKohtlemine haiguse Guillain-Barre toimuvad kohe pärast diagnoosi. Tõhus ravimeetod peetakse plasmaforees veenisisese manustamise immunoglobuliin . Patsiendid GBS osaliselt eemaldatud vereplasma Moodustatud elementide tagasitulekuga. Ka ravi ajal harjutanud vastuvõtt glükokortikoidid (eriti patsientidele määratud prednisoloon 1-2 mg / kg päevas) antihistamiinikumid ( suprastin . difeenhüdramiin ), Vastuvõtt vitamiinid (peamiselt Grupp B ). Ka keerukas ravi hõlmab vastuvõtt antikoliinesteraasset ravimid ( neostigmiiniga . galantamine ).\nRavi ajal on oluline anda kvaliteetse haiglaravi Ja pidevalt jälgida oma funktsiooni Südame ja hingamiselundkonna . Lõppude lõpuks, raske haigus võib tekkida väga kiiresti hingamispuudulikkus, ja kohese ravi puudumisel võib lõppeda surmaga. Mis vähenemine kopsumaht, või on silmamuna sündroomid on hädasti vaja Intubatsioon või trahheotoomiat Anda ventilaatorita . Protsessis haiglaravi peaks olema vähemalt kord kahe tunni jooksul ettevaatlikult keerata patsiendi voodis.\nKui patsiendil on sümptomid hüpertensioon Ja tahhükardia Rünnakud tuleb eemaldada abiga antagonistid Katsiumiioonide ja beeta-blokaatorid . Et vältida tõsta vererõhku harjutanud manustades vedelikud veeni suuremalt Veremahu .\nKui ta on täheldatud äge uriinipeetus Siis tulemusena refleksi haigused võivad varieeruda impulsi ja vererõhku. Selle haiguse arengus on vaja kasutada kateetri.\nSama oluline on pakkuda kvaliteetset taastusravi ajal, mil inimese seisund on paranemas. Sel ajal, patsient näitab füsioteraapia . osokeriit . massaaž . parafiin et al.\nKui me räägime prognoosid on taastada normaalne tervisele mingit tõsist mõju täheldati umbes 80% inimestest Kes oli diagnoositud polüneuropaatia, Guillain-Barre sündroom . Kuid pidage meeles, et raske haiguse taastumist ka pikem ja keerulisem. Patsiendid paranevad täielikult ja elada elu täielikum. Kuid elu taastuda GBS Inimesed võivad tunda natuke nõrk käsi ja jalgu.\nRaskusaste haiguse sõltub olemasolu või puudumist järelmõju. Mõnikord taastumine on umbes 1, 5-2 aastat . Aga see juhtub, ja nii, et taastumine ei toimu, siis inimene on täielikult sõltuv teiste abist. See pilt on umbes 5-8% juhtudest GBS . Erinevate allikate, suremus haigus võib ulatuda 1-18%. Enamik inimestest sureb tulemusena bronchopneumonia ja respiratoorse distressi sündroom .


VeniVidiVici | Prantslasega prantsuse keele tunnid\nPrantslasega prantsuse keele tunnid\n07 dets. Prantslasega prantsuse keele tunnid\nPositatud 23:26h teemasse Kogemused kasutaja poolt VeniVidiVici0 Kommentaarid\nOlen Otepää Gümnaasiumi õpilane Elo Peterson. VeniVidiVici raames läksin mina uudistama Tallinna 32. Keskkooli. Valisin selle kooli sellepärast, et sel olid kõige sarnasemad õppemeetodid minu enda kooliga. Vahetusõpilase programmist kuulsin ma Valga Haridusmessilt “Vali nutikalt!” ning seejärel teadsin kohe, et tahan sellest osa võtta.\nEnne vahetusõpilaseks saamist olin ma täis uudishimu. Mind huvitas, millised on minu uued klassi – ja koolikaaslased ning õpetajad. Lõpuks kohale jõudes olid minu ootused väga positiivsed. Mind võeti väga hästi vastu, tutvustati kooli ning ka linna. Kõik õpilased ja õpetajad olid väga toredad. Täiesti teistmoodi võrreldes minu kodukooliga oli õpilaste sünnipäevapidamine. Kui tavaliselt kingitakse kas shokolaad või koogike, siis minu vahetusklass kinkis sünnipäevalapsele pizza, kus peal põlesid küünlad, mis oli vaja ära puhuda. Veel mulle meeldisid väga prantsuse keele tunnid ja selle tunni õpetaja, kes on ise prantslane – minu koolis sellist tundi ei ole ning ma ei olnud varem ka prantsuse keelega kokku puutunud.\nKindlasti soovitan kõigile VeniVidiVici programmist osa võtta ning saada oma ellu väga uus, teistsugune ja huvitav kogemus. Tulevikus mõtlen ise ka veel uuesti sellest osavõtmisele, et minna kas Hiiumaale või Saaremaale ja näha sealset saarepealset elu.


Millest lähtuda uue kodukoha valikul - asukohast, transpordiühendusest või elustiilist? - Maakodu.ee\nMillest lähtuda uue kodukoha valikul - asukohast, transpordiühendusest või elustiilist?\nUue kodu valimise ja soetamise protsess võib olla korraga nii põnev kui hirmuäratav. Tegu on olulise ja kuluka sammuga, mistõttu peaks otsus olema kaalutletud.\nSeda enam, kui uus elupaik valitakse aastateks kui mitte aastakümneteks. Üks olulisim otsustustegur on seejuures uue kodu asukoht. Ja seda mitte vaid tehtava investeeringu võimalikku tulevikuväärtust silmas pidades, vaid uus elupaik võiks kokku sobida ka harjumuspärase või soovitud elustiiliga.\nKui ümbruskonnast oodatakse aga peresõbralikkust, kus lastel oleks hea ja turvaline kasvada, tasub pöörata tähelepanu sellele, milline on uue kodukoha eraldatus suurtest maanteedest ja tihedast liiklusest.\nSamuti võib otsustamisel saada määravaks, kas läheduses on koole ja lasteaedu või tekib vajadus laste transportimise järele. Sel puhul mängib olulist rolli ja pakub lahendust ka võimalik hea ühistranspordiühendus. Lisaks on suureks väärtuseks ümbruskonna pakutav huviringide valik ning mänguväljakute olemasolu koduhoovis, tagamaks lastele igakülgsed vaba aja veetmise võimalused.\nEelistades seltskondlikku eluviisi, võib uue kodukoha valiku kaalukeeleks olla aga hoopis ümbruskonna söögikohtade rohkus, pakutav kaubandusvõrk või meelelahutusvõimaluste olemasolu. Seda enam, kui meelsasti alustatakse hommikut kodulähedases kohvikus, eelistatakse einestada kodust väljaspool või otsitakse kodulähedasi ajaveetmise lahendusi.\nTihti väärtustatakse ka tihedat lävimist kogukonnaga ning parkide ja muude kogunemispaikade lähedust, kus koos naabrite ja sõpradega õhtuid või nädalavahetusi veeta.


Tuberkuloos – Vikipeedia Mida haigus on töödeldud tsüstiit\nMida haigus on töödeldud tsüstiit\nVajadusel tehakse biopsia, mis viiakse läbi täiendava instrumendi abil. See uuring viiakse läbi jäiga või painduva tsüstoskoobi abil, mis sisestatakse kusejuhi kaudu põieõõnde.\nProovisin paljusid abinõusid, kuid hullem aitas. Selle ravimi lihtne tarbimine päästis mind tüütu probleemist täielikult. Nikolai, 43 Plussid ja miinused Nagu Madderi ekstrakti võtnud patsientide arvustustest järeldub, on abinõu tõesti tõhus, see aitab suurepäraselt neerude ja uriini kividega. Ravim vabastab suurepäraselt kivid, eemaldab kehast nende prahi ja liiva, vähendab neerukoolikute ajal spasme, vähendab valu ja parandab üldist heaolu.\nPaljud inimesed märgivad, et ravim on efektiivne veterinaarmeditsiinis.\nNad saavad ravida kasside kusejuhasüsteemi haigusi. Miinusena märgivad paljud vajadust võtta selline abinõu kolm korda päevas, kursuse kestus ja selle edasised kordused.\nLisaks kinnitavad patsiendid, et tabletid lahustuvad vees aeglaselt, neil on hapukas ja isegi mõru maitse. Eeldatav hind Apteekide kioskites maksab hullu ekstrakt tablettides üheksakümmend kuni sada nelikümmend rubla. Pakend sisaldab kaht tosinat tabletti, nende kogukaal on kaks ja poolsada grammi.\nKuseteede vigastuste korral on ette nähtud mitu rühma ravimeid: hemostaatilised; antibiootikumid; šokivastased ja võõrutusvahendid. Kuseteede reflekside väljavoolu häireid saab kõrvaldada sooja vanni abil. Kuseteede sulgurlihase lõdvestab ja naisel on kergem urineerida. Pilokarpiini või Proseriini manustatakse intramuskulaarselt.\nLadustamistingimused Ravimit hoitakse kaks aastat pimedas kuivas ruumis. Temperatuurirežiim ei tohiks ületada viisteist kraadi Celsiuse järgi. Kui kõik nõuded on täidetud, ei kaota ravim oma kasulikke omadusi. On vaja välistada ravimite kättesaadavus lastele. Apteegipuhkus Madderi värvimist saab osta igas apteegikioskis, kuid vaja on mida haigus on töödeldud tsüstiit välja kirjutatud retsepti.\nAnaloogid Suurepärane lahendus halvema värvimise asendamiseks - Kanefron, Blemaren, Urolesan, Uroholesan ja teised. Nendel ravimitel võib olla sarnane toime, kuid need erinevad koostise poolest. Sel põhjusel peaks nende kasutamise määrama ainult kogenud tehnik. Paljud arstid soovitavad Cistenali. See on ravim, mis põhineb madderi juurel, magneesiumisalitsülaadil, eeterlikel õlidel, etüülalkoholil, oliiviõlil.\nVastuvõtt toimub kaks kuni kolm tilka suhkrutükki kohta kolmkümmend minutit enne sööki. Kui koolikute rünnakud intensiivistuvad, vähendatakse annust.\nJuhtudel, kui täheldatakse ravimite kõrvetisi, lükatakse selle tarbimine söömise hetkeni või selle lõppu. Madderi värvimine - kasutus- ja vabastamisjuhised, näidustused ja raviomadused Taimsed ravimid on laialt levinud. Madderi värvaine tablettides või lahustes on tuntud oma positiivsete omaduste poolest neerude ravis, ülevaated kinnitavad taime kasutamist kusekivi eemaldamiseks.\nMeditsiinis kasutatakse juurte tinktuuri, dekokte, preparaadid valmistatakse ekstraktidest tableti kujul. Mis on hullem värvimine Taime ladinakeelne nimi on Rubia Tinctorum, see kuulub madderite perekonda. See on vajalik, et välistada soolane, vürtsikas, suitsutatud, marineeritud toiduained, ja süüa piimatooteid, puu- ja köögivilju. On väga efektiivne tsüstiidi ravimtaimena. See hõlmab võttes ravimtaimi, mis on diureetikum ja bakteritsiidse toimega.\nSee aitab puljong leesikas, mis on antiseptiline, angervaksa, mis vähendab põletikku, Repeshko, kibe tegevus, vahukommi, on pehmenenud mõju. Võite tõmmata tasu erinevate ürtide nagu naistepuna, Korte, kummel. Nädala jooksul valu möödub, riik parandada ja siis taastuda.\nMida me saame teha, et haigus ei tagastata ja kolis krooniline vorm? Tagasi sisukorda Põiepõletik - põhjust elada tervislikud eluviisid Äge tsüstiit halva kohtlemise muutub krooniline ja kroonilise mingil vallandavate faktorite teravdab jälle. Kuna haigus võib piinaks sind aastaid. Nii et kui sa haige põiepõletik ei taha seda, siis peab esmalt õigus teostada ravi ja järgima kõiki soovitusi arst, ja teiseks, täielikult muuta eluviisi.\nIsiklik hügieen ja seksuaalne tervis, ravi kaasuvaid haigusi, kleit ilm, ei supercool, kanda mugavad aluspesu. Lähen tualetti niipea kui on soov, ja igal juhul ei ole kaua kesta. On oluline, et alustada süüa ja teha seda, mitte ainult haiguse ja muuta päevase toidukoguse.\nLihast eelistada sorte, mis on kergesti seeditav: vasika- küülik, kana. Keeldu tooteid, mis tekitavad haigusi: soolane, vürtsikas, vürtsitatud, suitsutatud. Tarbimise vähendamiseks kohvi ja gaseeritud joogid. Vabameelselt juua, eriti jõhvika ja jõhvikamahl.\nSöömine puuvilju, köögivilju ja maitsetaimi. Kui üks faktorid on stress, püüdke rahuneda, et piirata kontakti inimestega tüütama teid, püüdes säilitada hea tuju stabiilne.\nSoovitav on aktiivseks eluks, teha harjutusi, võtta dušš. Leia töö hinge, kui see teile ei sobi. Alusta mõelda positiivselt ja oodata elu ainult head.\nNiiviisi sa oluliselt vähendada korduv haigus, kui olete juba kannatanud põiepõletik või kõrvaldada tõenäosus nad haigeks, kui ei ole veel haige. Sisu: Sümptomid bakteriaalse vaginoosi Diagnoos haiguse Gardnerella bakteriaalse vaginoosi on väga levinud nakkus meie ajal.\nFakt on see, et Gardnerella alati olemas mikrofloora naiste seksuaalne organ.\nKuid järsk tõus andmemaht bakterite tupeflooraga häirib, mis viib infektsioon. Küsimus on selles, kas seda tüüpi vaginoosi on haigus, mis, nagu paljud on sugulisel teel, ei ole siiski selge vastus meditsiiniasutused. Kuid bakteriaalse vaginoosi nõuab kohest ravi, ja see ei ole isegi arutatud. Gardnerella iseenesest ei ole patogeenne, kuid viib teisigi patogeene, mis on ohtlikum naiste tervisele. Gardnerella täidab ülesannet valmistada ette kahjulikke mikroorganisme. Kui need bakterid hakkavad paljunema kiires tempos, toodete nende metabolismi kahjusta mitte ainult tupe, vaid ka tungi kusiti.\nTung urineerida on tunda siis, kui põis on umbes veerand täis. Mida suurem on elundisse siseneva uriini maht, seda enam venivad selle seinad. Kudedes asub suur hulk närviretseptorit. Venitamisel muutuvad nad ärrituvaks, saates signaali seljaaju kuseteede keskusesse. Tugev venitamine kutsub esile tugeva ärrituse, seetõttu mida rohkem on põies uriini, seda tugevam on tung.\nKuid see kõik on normaalne. Mõnikord võib tung olla vale, see tähendab, et tualetti külastades eraldub uriin väga vähe või puudub see üldse.\nVähe uriini võib vabaneda põhjusel, et pidev venitamine ärritab närvilõpmeid tugevalt.\nEbaõige toitumine Kui kuritarvitate liha, samuti soolaseid ja vürtsikaid toite, põhjustab see uriini järkjärgulist oksüdeerumist. Liiga happeline uriin mõjutab negatiivselt kusepõie kudede seisundit, provotseerides selle ärritust, mis põhjustab tungide arvu suurenemist.\nSeetõttu stimuleerib see põit võimalikult sageli tühjenema, andes närvilõpmetele asjakohaseid signaale. Tänu sellele uriin ei stagneeru, kõik toksiinid ja toksiinid elimineeritakse kiiremini.\nRauavaeguse korral muutuvad elundikoed kahjustuste ja ärrituse suhtes haavatavamaks. Just see asjaolu võib seletada valede soovide arvu kasvu. Oma seisundi parandamiseks peate välistama kõik ülaltoodud tegurid.\nKui tegemist on rasedusega, pole naisel muud valikut, kui lihtsalt oodata - pärast sünnitust peaks olukord normaliseeruma. Kui probleem pole kadunud, on tõenäoline, et juhtum on seotud mõne haiguse või patoloogia esinemisega. Patoloogilised põhjused Siin võib olla palju rohkem põhjuseid. Põie põletik. Väga levinud ja ebameeldiv haigus, mis esineb mitte ainult naistel, vaid ka meestel.\nHaigus on kusiti kanali põletik. Peamine põhjus on nakkuse tungimine, kuid põletikuline protsess võib areneda muude tegurite mõjul, näiteks kusiti kudede mehaanilised kahjustused.


Eda-Ines Etti ühest staarisaate finalistist: ta on minu jaoks täielik kosmose tase – Uudised.tv3.ee\n10. detsember 2021 | 12:48\n''Eesti otsib superstaari'' seitsmes hooaeg toimus 2018. aasta kevadel, kui üheks kohtunikuks oli armastatud lauljatar Eda-Ines Etti. Uurisime temalt lähemalt, milline on suurim erinevus kahe hooaja vahel ja kellele tema superfinaali eel pöialt hoiab.\n''Minu arvates on hetkel tegu väga ägeda hooajaga, kus on olnud huvitavad osalejad. Keeruline oli isegi esialgu ennustada, kes sinna superfinaali saavad, aga tüdrukud on kahtlemata sellel aastal väga võimsalt säranud,'' rääkis Ines. Samuti toob ta välja suurima erinevuse selle ja eelmise hooaja vahel. ''Mulle tundub, et selline üldine lauljate tase on sellel hooajal kõrgem. Erilised tüpaažid on torganud rohkem silma. Kui rääkida kahest superfinalistist, siis mõlemad on väga kihvtid, aga Alika on kosmose tase minu jaoks,'' sõnas Ines. Ta avaldas, et tal on nädalast nädalasse iga Alika esituse puhul suu lahti. ''Tegu on pööraselt musikaalse tüdrukuga ja väga tore on näha sellist talenti,'' avaldas Ines.\nSellest hooajast on talle eriliselt meelde jäänud ka Alika esituses eurovisioonilugu ''Arcade''. ''Mulle see lugu väga meeldib ja tema versioon oli väga võimas. Alati on põnev kuulata, kuidas naisterahvas esitab mehe lugu ja ta tegi seda väga maitsekalt ning hästi. See stiil oli äge ja sobis talle,'' avaldas Ines.\nEda-Inese puhul loeb superstaariks saamise puhul eelkõige see, kas lauljal on sisu, annet ja tahet. ''Seega saab pühapäev põnev olema, kuna täpselt ei oska ennustada, mis saab. Alati võivad viimasel hetkel just lauluvalikud lõppehääletuse puhul rolli mängida,'' märkis Ines. Tema hinnangul on ka keeruline öelda, millist superstaari Eesti praegu vajaks. ''Seda ei saa öelda, et meil keegi puudu oleks, kuid alati on tore, kui keegi omanäoline tuleb lisaks. Siin on nii palju komponente, mis on vajalikud, et laulja või artist pildile jääks. See eeldab, et tal tekiks väga hea koostöö laulukirjutajatega, avatust koostööle ja seda, et oleks ka neid, kes tahavad uue artistiga koostööd teha. See on keerulisem ja pikem protsess. Samuti on see palju tahtes ja isiksuses kinni,'' selgitas Ines.\nLauljataril sel aastal jõulukontserte ei toimu, küll aga teeb ta väiksemaid esinemisi erinevates paikades. ''On tõesti väikeseid esinemisi, homme läheme näiteks Liipa talusse jõulumaale, kus on lastele ja peredele väikene kontsert. Paraku on ka koroonaaeg oma jälje jätnud ja mingeid tuure pole mõtet hetkel planeerida. Loodame, et ajad lähevad paremaks ja järgmisel aastal saan olla juba rohkem publiku ees,'' sõnas Ines.


Kontaktläätsed, millisest vanusest nad peaksid neid kasutama - tervist - 2021\nPõhiline - tervist - Kontaktläätsed, millisest vanusest nad peaksid neid kasutama\nHirm naeruväärnemugavus, kõige soovitatav sportimiseks. On palju põhjuseid, miks noor inimene soovib kasutada kontaktläätsed. Mõned isegi kaaluvad prillide peatamist, et vältida piiranguid, millele need visuaalse korrigeerimise artiklid kasutavad.\nSiinkohal on paljudel vanematel oma lastest lahkumise dilemma kontaktläätsed. Kas sellel tootel on negatiivne mõju? Kas olete valmis või kas on parem jätkata prillide kandmist? Kas te saate endale lubada, et kontaktläätsed seda nõuavad? Kuid paljud vanemad muretsevad mingil põhjusel, sest noorim suudab neid asju varases eas varustada.\nAinsaks, kes silmaarstid kontaktläätsed kasutavad, on nende toodete mõju laste silmade arengule. See on siiski täielikult moodustunud umbes kaheksa aastat, nii et kontaktläätsede kasutamisel ei oleks probleeme, kui vastutustundlikud harjumused on säilinud.\nSiinkohal ei ole lapsel mitte niivõrd vanus, vaid vastutusvõime. Kontaktläätsede kasutamine nõuab suuremat hügieeni kui klaasid, sest nende kokkupuude visuaalse organiga on otsesem. Hoidke need puhtad ja hoolitsege nende eest õigete toodetega, mis on võti nii, et need tulevikus ei ilmu infektsioonid silma. Igapäevane hooldus, mida noored peaksid vastu võtma, kui nad soovivad kontaktläätsede kandmist.\nMõned spetsialistid soovitavad isegi, et lapsed hakkaksid kandma kontaktläätsi, et suurendada nende vastutusastet. Nende tegevuste eest vastutamine ja nende eelduste võtmine on a hea meetod et väikesed hakkaksid teadma, et nad peavad hoolitsema mõnede nendega seotud küsimuste eest.\nTegelikult kinnitavad paljud õpilased, et noorte poolt kulutatud aeg 8–17 aastat kontaktläätsede puhastamisel on see väga sarnane täiskasvanute omaga, märk sellest, et kui neid pakutakse, võib see vanuserühm olla sama vastutustundlik kui täiskasvanutel. Võib isegi mõelda, et need hügieenitavad on suuremad, kuna sellel elanikkonna sektoril on nende tavade jaoks rohkem aega.\nOftalmoloogi viimane sõna\nSiiski peate alati minema oftalmoloog enne otsustamist, kas kontaktläätsede kasutamine on noortele oluline. See on see, kes määrab, kas see puudutab või kasutab neid artikleid ja millised mudelid on kõige soovitatavamad. Enne otsustamist on alati mugav rääkida spetsialistiga.\nLisaks sellele pakub silmaarst väärtuslikku hooldust pakkuvate läätsede, läätsede puhastusvahendite ja läätsede kalendri kasutamise programmi. nende asendamine.\nHügieenieeskirjad kontaktläätsede puhul\nNagu juba öeldud, ei ole just lapse vanus, vaid võime võtta vastutus oma kontaktläätsede hügieeni eest. Need on mõned soovitusi puhastamist, mida tuleb eeldada:\n- Enne objektiivide puudutamist peske alati käsi.\n- Asetage objektiiv sobivate toodetega peopesa külge ja hõõruge seda sõrmega, loputades seda põhjalikult, enne kui seda üleöö ümbritsevad.\n- Vahetage juhtum iga kolme kuu tagant ja isegi varem. Samuti tuleb seda puhastada ühe ja teise kasutuse vahel ning jätta see kuivatamise päeva jooksul avatuks\n- Ärge kasutage kontaktläätsede desinfitseerimiseks soolalahuseid ega niisutavaid silmatilku.\n- Ärge kunagi kasutage kasutatud lahust või kandke toodet ühest mahutist teise, sest see mõjutab selle steriilsust.\n- Järgige alati silmaarsti soovitatud kontaktläätsede vahetamise programmi.\n- Ärge kunagi kandke ujumisel kontaktläätsi.\n- Külastage regulaarselt silmaarsti.


Veiste enzootilise leukoosi tõrje eeskiri - sisukord\n§ 2 Veiste enzootilise leukoosi määratlus\n2 VEISEKARJA, RIIGI JA PIIRKONNA LEUKOOSIALANE STAATUS\n§ 3 Ametlikult leukoosivaba veisekarja staatus\n§ 4 Ametlikult leukoosivaba riigi ja selle piirkonna staatus\n§ 5 Vaktsineerimine\n§ 6 Leukoosi ennetamine\n§ 7 Leukoosi seirekava\n§ 8 Nõuded uute veiste karja toomisel\n§ 9 Leukoosi kahtlusest või diagnoosimisest teavitamine\n§ 10 Veisekarja ametlikult leukoosivaba staatuse peatamine ning kitsenduste ja abinõude kehtestamine\n§ 11 Leukoosi kahtluse korral rakendatavad kitsendused ja abinõud\n§ 12 Leukoosi kahtluse lõpetamine\n§ 13 Leukoosi diagnoosimine ning proovide võtmine ja laboratooriumisse toimetamine\n§ 15 Leukoosi diagnoosimise või seropositiivse looma kindlakstegemise korral rakendatavad kitsendused ja abinõud\n§ 16 Loomatauditõrje programm\n§ 17 Epidemioloogiline uurimine ja karja ülevaatus\n§ 18 Puhastus ja desinfektsioon\n§ 19 Veisekarja ametlikult leukoosivaba staatuse taastamine\nRT I, 29.03.2018, 32\nVeiste enzootilise leukoosi tõrje eeskiri1\nVastu võetud 28.02.2007 nr 17\nRTL 2007, 21, 369\n26.10.2010 RT I, 04.11.2010, 1 07.11.2010, osaliselt 1.01.2011 ja 4.03.2011\n(1) Määruses sätestatakse tegutsemisjuhised veiste enzootilise leukoosi ennetamiseks ja tõrjeks ning taudikahtlastelt ja taudistunud loomadelt pärinevate saaduste käitlemiseks.\n(2) Selle määruse mõistes on veis loomaliiki veis (Bos taurus), pühvel (Bubalus bubalus) või piison (Bison bison) kuuluv isend.\n§ 2. Veiste enzootilise leukoosi määratlus\nVeiste enzootiline leukoos (edaspidi leukoos) on veiste leukoosiviiruse (edaspidi leukoosiviirus) põhjustatud kasvajaline krooniliselt kulgev nakkushaigus. Leukoositekitaja kuulub onkogeensete RNA-viiruste hulka ja paljuneb lümfoidrakkudes. Vasikate juveniilleukoos, noorloomade tüümusleukoos ja nahaleukoos ei ole nakkuslikud.\n2. peatükk VEISEKARJA, RIIGI JA PIIRKONNA LEUKOOSIALANE STAATUS\n§ 3. Ametlikult leukoosivaba veisekarja staatus\n(1) Ametlikult leukoosivaba veisekarjana käsitatakse karja, mis vastab vähemalt ühele järgmistest nõuetest:\n1) kliiniliste tunnuste ja laboratoorsete uuringute tulemuste alusel ei ole karjas viimase kahe aasta jooksul kinnitatud leukoosijuhtumeid ning kõiki üle 24 kuu vanuseid veiseid on viimase 12 kuu jooksul uuritud nõukogu direktiivi 64/432/EMÜ ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta (EÜT L 121, 29.07.1964, lk 1977–2012) D lisa 2. peatükis sätestatud nõuete kohaselt kaks korda vähemalt neljakuuse intervalliga ning tehtud uuringute tulemused on negatiivsed;\n2) kari asub ametlikult leukoosivabas riigis või selle piirkonnas, mille pindala on vähemalt 2000 km2 ning mis on veterinaarjärelevalve all ja mis hõlmab vähemalt üht maakonda (edaspidi piirkond).\n(2) Ametlikult leukoosivaba veisekarja kohta väljastab Veterinaar- ja Toiduamet (edaspidi Amet) loomapidajale sellesisulise teatise.\n(3) Veisekari säilitab ametlikult leukoosivaba staatuse, kuni ta vastab järgmistele nõuetele:\n1) kliiniliste tunnuste ja laboratoorsete uuringute tulemuste alusel ei ole karjas viimase kahe aasta jooksul kinnitatud leukoosijuhtumeid;\n2) karja toodav veis on pärit ametlikult leukoosivabast veisekarjast;\n3) kõiki üle 24 kuu vanuseid veiseid on uuritud nõukogu direktiivi 64/432/EMÜ D lisa 2. peatükis sätestatud nõuete kohaselt kolmeaastase intervalliga ja tehtud uuringute tulemused on negatiivsed;\n4) ühendusevälisest riigist karja toodud aretusloom on imporditud «Loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi seaduse» §-s 18 sätestatud nõuete kohaselt.\n§ 4. Ametlikult leukoosivaba riigi ja selle piirkonna staatus\n(1) Ametlikult leukoosivaba riigi ja selle piirkonnana nõukogu direktiivi 64/432/EMÜ tähenduses käsitatakse riiki või piirkonda, mis vastab vähemalt ühele järgmistest nõuetest:\n1) paragrahvi 3 lõike 1 nõuded on täidetud ja vähemalt 99,8% riigi või selle piirkonna veisekarjadest on ametlikult leukoosivabad;\n2) riigis või selle piirkonnas ei ole viimase kolme aasta jooksul kinnitatud leukoosijuhtumeid. Leukoosist põhjustatud kasvaja esinemisest teatada on kohustuslik ja neid juhtusid uurib pädev asutus. Riigis on vähemalt 10% juhuslikult valitud karjade kõiki üle 24 kuu vanuseid veiseid või piirkonnas kõiki üle 24 kuu vanuseid veiseid uuritud viimase 24 kuu jooksul nõukogu direktiivi 64/432/EMÜ D lisa 2. peatükis sätestatud nõuete kohaselt ning tehtud uuringute tulemused on negatiivsed;\n3) muu meetod annab 99%-lise usaldusväärtusega tulemuse, et nakatunud on alla 0,2% karjadest või nakatunud karju ei ole.\n(2) Eesti või selle piirkonna ametlikult leukoosivabaks tunnistamiseks esitab Amet andmed Eesti või selle piirkonna kohta Euroopa Komisjonile nõukogu direktiivi 64/432/EMÜ artikli 8 alusel. Euroopa Komisjon teeb asjakohase otsuse Ameti esitatud andmete põhjal.\n(3) Riik või selle piirkond säilitab ametlikult leukoosivaba staatuse, kui:\n1) riigis või selle piirkonnas tapetud veis esitatakse tapajärgsele kontrollile, mille käigus leitud kasvaja, mis võib olla põhjustatud leukoosiviirusest, saadetakse laboratoorsetele uuringutele;\n2) kõikidest leukoosijuhtumitest teavitatakse Euroopa Komisjoni;\n3) veis, kellelt võetud nõukogu direktiivi 64/432/EMÜ D lisa 2. peatükis sätestatud proovi tulemus on leukoosi suhtes positiivne, tapetakse ning karja suhtes jäävad kehtima kitsendused, kuni on täidetud §-s 10 sätestatud nõuded;\n4) üle kahe aasta vanuseid veiseid on testitud kas üks kord esimese viie aasta jooksul pärast riigile või piirkonnale ametlikult leukoosivaba staatuse andmist nõukogu direktiivi 64/432/EMÜ D lisa 2. peatüki nõuete kohaselt või neid on esimese viie aasta jooksul pärast riigile või piirkonnale ametlikult leukoosivaba staatuse andmist testitud muul viisil, mille puhul on võimalik näidata 99%-lise usaldusväärtusega, et nakatunud on alla 0,2% karjadest või nakatunud karju ei ole.\n(4) Kui Eestis on kolme järjestikuse aasta jooksul olnud nakatunud karju 0,01% või vähem, esitab Amet Euroopa Komisjonile asjakohased andmed ning taotleb testide vähendamist. Euroopa Komisjoni asjakohase otsuse puhul säilitab riik ametlikult leukoosivaba staatuse, kui vähemalt 1%-l juhuslikult valitud karjadest uuritakse kõiki üle 12 kuu vanuseid veiseid nõukogu direktiivi 64/432/EMÜ D lisa 2. peatüki nõuete kohaselt ja veistele tehtud uuringu tulemused on negatiivsed.\n(5) Euroopa Komisjon peatab riigi või selle piirkonna ametlikult leukoosivaba staatuse, kui lõike 2 kohaselt tehtud uuringute tulemusena esineb ametlikult leukoosivabaks tunnistatud riigis või selle piirkonnas tõendeid leukoosi olukorra olulise muutuse kohta. Euroopa Komisjon võib ametlikult leukoosivaba staatuse taastada, kui Euroopa Komisjoni kehtestatud asjakohased nõuded on täidetud.\n§ 5. Vaktsineerimine\nLeukoosivastane vaktsineerimine on keelatud.\n§ 6. Leukoosi ennetamine\nLeukoosi ennetamine seisneb Eesti leukoosivaba staatuse säilitamises, milleks järgitakse haigusele vastuvõtlike loomade ja nendelt pärinevate saaduste importimisel Eestisse ning loomade ühest karjast teise viimisel asjakohaseid nõudeid ning korraldatakse karjas nakatunud veise võimalikult varaseks avastamiseks ja vajalike tõrjemeetmete rakendamiseks veiste süstemaatilist uurimist leukoosiviiruse antikehade suhtes.\n§ 7. Leukoosi seirekava\n(1) Leukoosi seirekava koostab ja seiret korraldab Amet.\n(2) Seroloogiliseks uuringuks võetakse veise piima- või vereproov. Vereproov võetakse looma veenist, kasutades iga looma puhul steriilset või ühekordset verevõtunõela. Piimaproov võetakse steriilsesse proovinõusse.\n(3) Veise piima- või vereproovid võib koondada. Koondproovi koondatavate proovide arv sõltub laboratooriumis kasutatavast uurimismeetodist. Koondproovi uurimisel tuleb tagada, et veist, kellelt võetud proov sisaldub koondproovis, oleks võimalik pärast proovide tulemuste selgumist kindlaks teha.\n(4) Proov märgistatakse ning varustatakse kaaskirjaga. Kaaskirjas märgitakse teave, mis võimaldab kindlaks teha karja, kuhu veis kuulub (loomakasvatushoone, -rajatise või piiritletud ala, kus karja peetakse, registreerimise number), veise, kellelt proov on võetud, loomapidaja ning proovi võtmise aja. Proovi säilitatakse ja veetakse lekkekindlas konteineris temperatuuril +2 … +4 °C.\n(5) Laboratoorsed uuringud tehakse Veterinaar- ja Toidulaboratooriumis (edaspidi laboratoorium).\n(6) Veiste nakatatus leukoosiviirusega tehakse kindlaks seroloogiliselt kas agar-geeli immuundifusioonmeetodil või ensüüm-immuunsorbtsioonmeetodil, järgides Rahvusvahelise Epizootiate Büroo (Office International des Epizooties, OIE) välja antava käsiraamatu «OIE Manual of Standards for Diagnostic Tests and Vaccines» (edaspidi käsiraamat) viimase väljaande juhiseid ning nõukogu direktiivi 64/432/EMÜ D lisa 2. peatükis sätestatud nõudeid.\n§ 8. Nõuded uute veiste karja toomisel\n(1) Karja toodav veis pärineb ametlikult leukoosivabast veisekarjast.\n(2) Ametliku leukoosivaba staatuseta veisekarjast on keelatud viia veist teise karja aretus- või tootmisveisena.\n(3) Loomapidamishoonesse või -rajatisse ning loomaoksjoni ja loomalaada pidamiseks kasutatavasse loomapidamishoonesse või -rajatisse, kuhu loomad kogutakse ja kus nad rühmitatakse enne vedu uude karja või tapamajja (edaspidi kogumiskeskus), võib tuua üksnes looma, kes on nõuetekohaselt märgistatud ja kes pärineb ametlikult leukoosivabast karjast.\n(4) Veiseid, kes on märgistatud, pärit ametlikult leukoosivabast veisekarjast ning on selles paragrahvis sätestatud nõuete kohased võib vahendada «Loomatauditõrje seaduse» § 15 mõistes.\n(5) Veisekarjast, kus esineb leukoosiviirusega nakatunud veiseid (edaspidi leukoosne kari), on keelatud veist välja viia muul eesmärgil kui tapamajja tapmiseks.\n(6) Põllumajandusloomi vahendav isik või kogumiskeskuse eest vastutav isik tagab, et veise vastuvõtmisel kontrollitakse tema nõuetekohast märgistust, veisepassi ja veisega kaasas olevat veterinaartõendit või -sertifikaati ning et veist ja veiserühma, kelle märgistusel või kellega kaasas oleval veisepassil, veterinaartõendil või -sertifikaadil esineb vigu või vasturääkivusi, ei vahendata ega võeta kogumiskeskusesse vastu või et selline veis isoleeritakse muudest kogumiskeskuses peetavatest ja sinna toodavatest loomadest.\n§ 9. Leukoosi kahtlusest või diagnoosimisest teavitamine\n(1) Leukoosikahtlane on veis, kellel on leukoosile iseloomulikud sümptomid, kuid kellel haiguse diagnoosi ei ole histoloogilise või hematoloogilise uuringu tulemusel kinnitatud.\n(2) Seropositiivne on veis, kes seroloogilise uuringu tulemuse alusel on leukoosi suhtes positiivne.\n(3) Veisel leukoosi kahtluse, eriti lümfoidsüsteemi ja teiste organite kasvaja esinemise või leukoosi diagnoosimise korral teavitatakse sellest Ametit hiljemalt ühe tööpäeva jooksul. Leukoosi diagnoosiv laboratoorium teavitab ühe tööpäeva jooksul Ametit nii leukoosi diagnoosimisest kui ka seroloogilise uuringu positiivsest tulemusest.\n(4) Leukoosi kahtlusest või diagnoosimisest teatatakse «Loomatauditõrje seaduse» 4. peatüki 2. jaos kehtestatud korras.\n§ 10. Veisekarja ametlikult leukoosivaba staatuse peatamine ning kitsenduste ja abinõude kehtestamine\n(1) Amet peatab veisekarja ametlikult leukoosivaba staatuse, kui:\n1) paragrahvi 3 lõikes 3 sätestatud nõudeid ei täideta;\n2) karja veisel kahtlustatakse laboratoorsete uuringute tulemuste või kliiniliste tunnuste alusel leukoosi esinemist;\n3) veise karja toomisel ei järgita §-s 8 sätestatud nõudeid või kari ei vasta mõnele muule selles määruses sätestatud nõudele, mille tulemusena tekib veiste leukoosi nakatumise oht või ei ole võimalik tagada karja ametlikult leukoosivaba staatuse säilimist;\n4) kari on olnud otseses või kaudses kokkupuutes veisega, kellel kahtlustatakse leukoosi või kellel on diagnoositud leukoos.\n(2) Kui ametlikult leukoosivaba veisekarja vähemalt ühel veisel on nõukogu direktiivi 64/432EMÜ D lisa 2. peatükis sätestatud nõuete kohase uuringu tulemus positiivne või kui karja ühel veisel kahtlustatakse leukoosi, jääb veisekarja ametlikult leukoosivaba staatus peatatuks, kuni täidetud on järgmised nõuded:\n1) leukoosi suhtes positiivse uurimistulemuse andnud veis ja lehma puhul vasikas viiakse viivitamata tapmisele veterinaarjärelevalveametniku kontrolli all;\n2) kolm kuud pärast punktis 1 nimetatud looma tapmisele viimist uuritakse karjas peetavaid üle 12 kuu vanuseid veiseid seroloogiliselt kaks korda intervalliga 4–12 kuud ning nimetatud uuringute tulemused on negatiivsed;\n3) karjas on tehtud epidemioloogiline uurimine ning nakatunud karjaga epidemioloogiliselt seotud karjas on tehtud punkti 2 kohaselt seroloogilised uuringud, mille tulemused on negatiivsed;\n4) Amet võib lubada jätta hukkamata nakatunud lehma vasika, kes on pärast poegimist emast kohe eraldatud. Sellisel juhul rakendatakse vasika suhtes lõike 3 punktis 3 sätestatud nõudeid.\n(3) Kui ametlikult leukoosivaba veisekarja vähemalt kahel veisel on nõukogu direktiivi 64/432EMÜ D lisa 2. peatükis sätestatud nõuete kohase uuringu tulemus positiivne või kui muul põhjusel kahtlustatakse karjas vähemalt kahel veisel leukoosi, jääb veisekarja ametlikult leukoosivaba staatus peatatuks, kuni täidetud on järgmised nõuded:\n3) ülejäänud samas karjas peetavad veised jäävad pärast identifitseerimist ettevõttesse kuni 24 kuu vanuseks saamiseni ja neid uuritakse pärast 24-kuuseks saamist seroloogiliselt. Amet võib lubada veise saata otse tapmisele veterinaarjärelevalveametniku kontrolli all;\n4) karjas on tehtud epidemioloogiline uurimine ning nakatunud karjaga epidemioloogiliselt seotud karjas on tehtud punkti 2 kohaselt seroloogilised uuringud, mille tulemused on negatiivsed;\n5) Amet võib lubada jätta hukkamata nakatunud lehma vasika, kes on pärast poegimist emast kohe eraldatud. Sellisel juhul rakendatakse vasika suhtes punktis 3 sätestatud nõudeid.\n(4) Amet otsustab karja suhtes „Loomatauditõrje seaduse” §-des 451–453 sätestatud kitsenduste või abinõude kohaldamise kooskõlas selle määrusega pärast ametlikult leukoosivaba veisekarja staatuse peatamist, arvestades riskianalüüsi tulemusi.\n[RT I, 04.11.2010, 1 - jõust. 07.11.2010]\n§ 11. Leukoosi kahtluse korral rakendatavad kitsendused ja abinõud\nPärast leukoosi kahtlusest teate saamist rakendab Amet taudipunktis järgmisi kitsendusi ja abinõusid:\n1) peatab leukoosikahtlase karja ning sellega epidemioloogiliselt seotud karja ametlikult leukoosivaba staatuse;\n2) keelab veist karjast välja viia muul eesmärgil kui tapmiseks tapamajas veterinaarjärelevalveametniku kontrolli all. Leukoosikahtlane loom tapetakse tapamajas viivitamata;\n3) keelab leukoosikahtlase veise piima kasutada toiduks ja söödaks enne kuumtöötlemist, mis hävitab leukoositekitaja;\n4) korraldab leukoosikahtlase veise vereproovi võtmise ning seroloogilise uuringu tegemise veise leukoosiviirusega nakatatuse kindlakstegemiseks. Lümfoidsüsteemi ja teiste organite kasvaja esinemise korral uuritakse tabandunud organit histoloogiliselt.\n§ 12. Leukoosi kahtluse lõpetamine\nLeukoosi kahtlus lõpetatakse „Loomatauditõrje seaduse” §-s 36 sätestatud nõuete kohaselt, kui § 11 punktis 4 nimetatud uuringu tulemused on negatiivsed.\n§ 13. Leukoosi diagnoosimine ning proovide võtmine ja laboratooriumisse toimetamine\n(1) Veiste kliinilist leukoosi diagnoositakse histoloogilise või hematoloogilise uuringu tulemuse alusel. Veise nakatatus leukoosiviirusega tehakse kindlaks seroloogilise uuringuga.\n(2) Histoloogiliseks uurimiseks võetakse proov veise lümfisõlmedest, põrnast, südamelihasest, neerudest, maksast, libedikust ja kasvajatest.\n(3) Leukoosi ametlik diagnoos pannakse «Loomatauditõrje seaduse» § 37 lõikes 3 kehtestatud korras.\n(4) Proov märgistatakse, varustatakse kaaskirjaga, säilitatakse ning toimetatakse § 7 lõike 4 kohaselt viivitamata laboratooriumisse.\nLeukoosi ravi on keelatud.\n§ 15. Leukoosi diagnoosimise või seropositiivse looma kindlakstegemise korral rakendatavad kitsendused ja abinõud\n(1) Pärast leukoosi ametliku diagnoosi panekut või seropositiivse looma kindlakstegemist rakendab Amet järgmisi kitsendusi ja abinõusid:\n1) peatab karja ametliku leukoosivaba staatuse;\n2) rakendab § 10 lõigetes 2 ja 3 sätestatud meetmeid;\n3) korraldab epidemioloogilise uurimise;\n4) korraldab viivitamata leukoosse ja seropositiivse veise tapmise. Selline veis tapetakse pärast tervete veiste tapmist ning nende rümpade ja tapasaaduste eemaldamist taparuumist;\n5) keelab koguda leukoosse ja seropositiivse veise verd, endokriin- ja muid organeid veterinaarsel või meditsiinilisel otstarbel;\n6) korraldab veisel kasvaja avastamise korral lihakontrolli tegeva veterinaararsti poolt asjakohaste proovide võtmise ning saadab proovid histoloogiliseks uurimiseks laboratooriumisse;\n7) korraldab surnud või hukatud veise korjuse nõuetekohase säilitamise. Korjus kõrvaldatakse viivitamata veterinaarjärelevalveametniku kontrolli all viisil, mis hävitab leukoositekitaja;\n8) korraldab surnud looma korjuse või tapetud veise leukoossest kasvajast tabandunud organi kõrvaldamise Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete terviseeeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 1–33), artikli 13 kohaselt. Generaliseerunud kasvajalise leukoosi puhul kõrvaldatakse kogu rümp ja siseelundid;\n[RT I, 04.11.2010, 1 - jõust. 04.03.2011]\n9) seropositiivse lehma piima võib kasutada toiduks ja veiste söödaks, kui seda on kuumtöödeldud viisil, mis hävitab leukoosiviiruse.\n(2) Seropositiivse veise liha käitlemisele kitsendusi ei kehtestata.\n(3) Lisaks selles paragrahvis sätestatud meetmete rakendamisele võib Amet kohaldada «Loomatauditõrje seaduse» §-des 451–453 sätestatud meetmeid.\n§ 16. Loomatauditõrje programm\n(1) Leukoosi puhkemise korral kehtestab Amet „Loomatauditõrje seaduse” § 433 kohaselt veiste leukoosi tõrjumiseks loomatauditõrje programmi (edaspidi leukoosi tõrjeprogramm) ning korraldab selle rakendamist. Amet esitab leukoosi tõrjeprogrammi Euroopa Komisjonile.\n(2) Amet peab arvestust leukoosi tõrjeprogrammiga hõlmatud ning sellega hõlmamata veiste ja karjade, leukoosikahtlaste ja leukoossete veiste ning karjade, samuti nakatumise tõttu Ameti korraldusel tapetud veiste kohta.\n(3) Aruanne leukoosi tõrjeprogrammi raames tehtud veterinaarjärelevalve ja veterinaarkontrolli toiminguteks ning nende tulemuste ja leukoosi tõrjeprogrammi rakendamiseks tehtud kulutuste kohta esitatakse Euroopa Komisjonile igal aastal kuni Eestile ametlikult leukoosivaba staatuse andmise või taastamiseni.\n§ 17. Epidemioloogiline uurimine ja karja ülevaatus\n1) võimalik nakkusallikas ja nakkuse leviku teed;\n2) muud ettevõtted ja epidemioloogiliselt seotud karjad, kus peetakse leukoosile vastuvõtlikke loomi, kes võisid punktis 1 nimetatud nakkusallikaga otseselt või kaudselt kokku puutuda.\n(2) Lõike 1 punktis 2 nimetatud ettevõttes korraldab veterinaarjärelevalveametnik leukoosile vastuvõtlike loomade kliinilise ülevaatuse ning võtab proovid seroloogiliseks uuringuks.\n§ 18. Puhastus ja desinfektsioon\n(1) Pärast nakatunud veise tapmisele saatmist puhastatakse ja desinfitseeritakse veterinaarjärelevalveametniku kontrolli all looma pidamise koht, selle ümbrus ja piirded, samuti veise hooldusvahendid.\n(2) Nakatunud veisega kokku puutunud veovahend, konteiner ja varustus puhastatakse ja desinfitseeritakse pärast nakatunud looma vedu, samuti pärast selliselt loomalt pärinevate saaduste vedu või pärast selliste saaduste või materjalide vedu, mis on olnud kokkupuutes leukoosse karja veisega. Laadimisestakaad puhastatakse ja desinfitseeritakse pärast kasutamist.\n(3) Desinfitseerimiseks kasutatakse üksnes Ameti lubatud desinfitseerimisvahendit, järgides selle tootja etteantud kasutamisjuhiseid ning veterinaarjärelevalveametniku korraldusi ja juhiseid.\n§ 19. Veisekarja ametlikult leukoosivaba staatuse taastamine\n(1) Amet taastab veisekarja ametlikult leukoosivaba staatuse, mis on peatatud § 10 lõike 1 alusel, kui staatuse peatamise tinginud asjaolud on ära langenud ja karjas tehtud uuringute tulemused on negatiivsed.\n(2) Haige loomaga epidemioloogiliselt seotud karja ametlikult leukoosivaba staatuse taastab Amet, kui on täidetud § 10 lõikes 2 või 3 sätestatud nõuded.\n(2) Paragrahvi 8 lõiked 1–4 jõustuvad 2008. aasta 1. jaanuaril.\nLisa Leukoosi tõrjeprogrammis kajastatavate andmete loetelu [Välja jäetud - RT I, 04.11.2010, 1 - jõust. 01.01.2011]


FOTOD: Sillamäe röövis Floralt igasuguse võimaluse meistriks tulla - Sport\nFOTOD: Sillamäe röövis Floralt igasuguse võimaluse meistriks tulla\nEesti jalgpalli Premium liiga eelviimases voorus tegid FC Flora ja Sillamäe Kalev 3:3 viigi, mis esimesele tähendad viimsegi tiitlilootuse purunemist.\nVäravaterohkes mängus juhtis Flora seisudel 1:0, 2:1 ja 3:1, kuid suuresti Jevgeni Kabajevi supermängu tulemusel päästis Sillamäe Tallinnast viigipunkti.\n"Väga suur pettumus. Olime 3:1 ees, aga tegime kaitses sellised eksimused. Peab üle vaatama, mis seal täpselt oli. Ei oska kohe kommenteeridagi," ütles ETV otse-intervjuus Flora peatreener Argo Arbeiter.\nFlora läks 63. minutil juhtima Maksim Gussevi väravast. Kabajev vastas viigitabamusega juba viis minutit hiljem. 70. minutil lõi kaptenipaela kandnud Markus Jürgenson kodumeeskonna eduks 2:1 ja 79. minutil Sakari Tukiainen 3:1. Kabajevi söödust ja Aleksandrs Solovjovsi väravast vähendas Sillamäe 83. minutil vahet 2:3-le ja Kabajevi väravast viigistati 89. minutil 3:3.\nViik tähendab Florale, et viimase vooru eel jäävad nad liidrist FC Infonetist maha nelja punktiga. Tiitlilootus on veel säilinud FC Levadial ja täna Tartu Tammekaga kohtuval Nõmme Kaljul. Nõmmekate võidu korral oleksid mõlemad 75 punkti peal, Infonetil on koos 77 punkti.\nVIDEO: Infoneti ülitähtsa võiduvärava lõi vaid 14 sekundit varem väljakule tulnud...\nRaske võidu saanud Levadia tiitlilootus jäi ellu\nFOTOD: Võidupunktid teeninud Infonet astus pika sammu meistritiitli suunas!\nTiitlilootuse minetanud Flora peateener: "S**t ruudus, ütlen ma!"\nTammekat 1:0 võitnud Kalju püsib tiitlikonkurentsis


E-raamat: Treener ehk kohtumine Kogemusega - Apollo\nE-raamat: Treener ehk kohtumine Kogemusega\nJaanus Kriisk (Autor)\nÜle kolmesaja lehekülje täis meie oma Eestimaa treenerite läbielatud juhtumite, kogemuste, põhimõtete ja järeldustega. Lugeja saab teada mitmed erinevad teed kuidas üks või teine treener oma teed alustas, milliste karidega kohtus ja kuidas neid ületas, kuidas tulid esimesed võidud ja ka kaotused ning kuidas kõigest sellest välja tuldi ja siiani oma teed jätkatakse. Aavo Põhjala, Anatoli Šmigun, Anna Levandi, Avo Keel, Jaak Salumets, Jüri Post, Kalmer Musting, Mart Siliksaar, Matti Killing, Helen Nelis –Naukas, Rein Ottoson, Toomas Merila, Tõnu Kaukis toovad meieni treenerielu rõõmud ja mured. Saame teda miks üks või teine treener kindlasti ei tee või siis samas peab ülioluliseks. Millised on põhimõtted millega on edu saavutatud ja kuna on tulnud tunnistada, et oleks saanud paremini. Puudu pole ka elulistest seikadest nii sportlastega seonduvalt , kui ka väljaspool seda. Isegi saame teda kellel on kasutuses „ elueliksiir“ mis toob haigusest välja ühe päevaga ning ka selle retsepti ja kasutusjuhendi. Mõned vahepalad, treenimise ajaloost, meie edukate sportlaste arvamustest aegade tagant oma treenerist ja üht-teist veel. Väärikas kokkuvõte meie tänase päeva treenerite oskusteabest ja mõtetest. Olgu see kõik väikeseks kummardus kõigile kes seda ametit on pidanud ja hetkel peavad Eesti Vabariigi sajanda sünnipäeva eel. Eks seetõttu ole ka pealkirjas äratoodud sõna – kogemus- suure tähega, et see kogemus mida meie treenerid on aegade jooksul talletanud , väärib lugupidamist ja suurt austust.\nAutor: Jaanus Kriisk\nKirjastus: Jaanus Kriisk


33338, 2005-11-06 18:27:24\neks Aaviku Ju.ss “loond” samuti uue abisxna NO. tegelikult on selline sxna enamvähäm samas tähänduses olld nihongos juba aasstatuhandejd.\nraa.l oleks olld kxllbmatu siis kujj oleks säjlitatud U- ning rxhhk oleks jäänd 2.’le silbile.\nigatahes on mejjejuhul raa.l parem kujj arvuti. viimane on see, mida mxned mälätavad vel taskuarvutina. nejjl onn aga siisski suur vahe.\nPo, 2005-11-06 18:54:28\nSeda mäletavad mõned taskuarvutina, mõned kalkulaatorina.\n33338, 2005-11-06 19:13:09\nno nii rxvedat kerjantsxna nagu KALKUL"AATTOR olen ma alati välttind.\nmejjl on kahjuks líiga palju sellisejd -"OOSSor tüüppi värrdä. ROOTTORile onn xnneks nuputatud vassted P'ÖÖREL ja PÖÖRIK. MOOTTORiga on lood kehvemad. laevakokkupxrgete välttimise eesskirjas suuttsime txlkkésse síssesuruda vassteks JXÚAJAM. vxhikud oleks kasutand ka máarottide (e isand Kohukeste) kxnekéelset MASINat.\nej saa ka aru mikks 4'silbine lohisev v'xxra rxhuasetusega sxna on parem kuj löhem ja sellgem oma. sama käjjb KOMP"UUTTRI ja RAALI vxrrdlusekohhta.\njälgija, 2005-11-06 19:25:20\nSiis oled sa ju eriti hüpleva süsteemiga isemõtleja.\nassistent, 2005-11-06 19:48:54\nvxhikud oleks kasutand ka máarottide (e isand Kohukeste) kxnekéelset MASINat.\nNumbrimehel vist ei ole täna hea päev?\nKohk mäletab veel tänaseni keeleuuendust, kus URAL-arvutitest tuletati sõna raal.\nMasin on energia muundamise seade.\nSeega täiesti sobilik laevas nii abimasina kui peamasina tähenduses.\nÜks annab generaatori abil elektrienergiat, teine paneb pöörlema sõuvõlli koos sõukruviga ning liigutab laeva.\nAga masin on ka külmutusseade.\nIngliskeelsest engine tuleneb ka engineer, kes laevas masinamees, eesti traditsioonis aga mehaanik. Inglise mehaanik aga on kraad madalam mees, rohkem õline-tahmane remondimees:-)\nArusaamatu on ühel merd vaid kaldalt vaatava\nkantseleitöötaja poolt isand kohki maarotiks pidamine:-)\nJuba teisipäeval tõuseb sinist suitsu Hundipea sadamast ja siirdub avamerele..\nAga.., saladuskatte all, nii et keegi ei kuule, Kohki ekspeditsioon hakkab ilmet võtma.\nLaevaost jõudis eellepingu staadiumi, mis teatavasti tähendab käsiraha maksmist, kust vaevalt enam ümbermõtlemist saab olla.\n(See ei ole mitte vesijalgratas)\nLaeva ülevõtmine toimub kas Türgi või Kreeka sadamais.\nAga.., psst, et Kohk ei kuuleks.\nÄhk võetakse ka assistent reisile isiklikuks sekretäriks, et siis reisipäevikut pidada- Kohk ju ei oska, tema puine ja kalk kõneviis on üldteada.\n33338, 2005-11-06 20:18:26\neks se vihje isand Kohukesele olttki rohhkem xnge°ejtt via sogasésse vette. et kass isanda sillm ikka jxuab igasse urkkásse vxj lepib ajnult saastakate aledeottsimisega.\nettkel sellest laevaxjjvamisest pole mull ajjmugi. mu ajnus loottusoleks et se on sama pujsstaja mille ma tsunngidele Önkòngis üleannda°ajttasin ja ennda rottideulkkam'äärasin. aga sellegipoolest enam tagasiteed pole. kesskmine suremisiga pole kujjgi kaúgel ja tahaks natike ka elada.\naga see on kena et múlle seletid miss elukad ned masin ja mehhàanikonn. aga ekks nende iga lühikeseks ka jää. kuj süsi ja xli äralxpevad, kaóvad ka masinamehed. vxj akkavad purrjedegategelema. naljakas on vajd see et vanad ellèenid mxttlid selle sxnatüve vällja ammu énne asjanduselejjutamist. jäjjn mxttlema et äki on ka selle jumalaga nii, et nüüd jauratakkse ja ükkspääv illmub kusskilt pillvetagant vällja ja üttleb sellges ojroeesti keeles et KUUTEN MOONING TAVÀARISSI!\nAndrus, 2005-11-06 20:20:07\n33338, 2005-11-06 20:20:36\nsiisski teen öhe märkkuse assistendile, mida suur mereu.ntt isand Kohuke poleks kinndlassti tejjnd.\nnimelt räägivad meremehed RANNIKUST, máarotid KALLDAST. viimast on nüüd xjjgus kasutada ka mull.\n33338, 2005-11-06 20:22:16\nsa mxttlid ikke kalkhed"ooni?\n33338, 2005-11-06 20:25:18\nja mujde, kuj jutt juba ell"eenide keelele läkks, sis mejje j'ää°äärä eesskujul on ka ell"eenidel sarnane sxna - ooòodis.\nUuk, 2005-11-06 20:43:43\nA niinimetatud Halkedoni aegu see χ enam küll kuidagi kaaks ei hääldund. Nui neljaks. Olete oma erasmundusega vähe üle pingutanud.\nassistent, 2005-11-06 20:46:46\nKohk on muidugi segaverelise keelekasutusega, ega tema polegi miski merehunt, rohkem merekoer või isegi merekrants.\nTulevad pardale praktikandid, Kohk seletab neile igatvärki asjapulkasid laevas, aga otste kohta ütleb ikka aeg-ajalt köis või nöör.\nSaab siis sõnasabast ja teatab tähtsalt, et laevas pole ühtki nööri ega köit, ainult otsad.\nAga proovigu keegi öelda kambüüsi kohta köök, ilma huumorimeeleta Kohk kaotab siis viimasegi õhukesest kultuurikihist!\nSelline pühapaik on talle see koht.\nSanitaartsoon, sanitaartsoon, karjub ta falsetihäälega, tõrjudes uudishimulikke eemale.\n33338, 2005-11-06 21:36:17\njusst praégu mu noor sxber telekas jutlustab et sxjmatatuleb ikka oma nimeall.\nja uvitav et ta sokkidesonn. tööl jalutan ka mina vajppadel sokis rinngi. nii et mejjl on midagi olulist ühist.\n33338, 2005-11-06 21:37:58\nahj"aa, praégu toas olen palljajalu. nagu alati.\nnipitiri, 33338, 2005-11-06 21:51:36\nvat nüüd hakkas triibusokimood...\nkohe homnepäev lähed hangid endale ka... :)\nassistent, 2005-11-06 21:57:40\nMinule tegi suvel elionimaffia pakkumise, millest oli raske keelduda.\nMaksin 30% sisse ja tasun aasta jooksul ära koos interneti ja telefonimaksudega oma võla.\nOleks saanud ka sissemaksuta ja pikema aja peale, kuid eelistasin kiiremini lõa otsast pääseda.\nNüüd on uus läppar ja traadita ühendus kodus, hommikuti viskan vajadusel pilgu köögis kohvi juues sisse- mis raha maksab, mis lipp lehvib ja mis ilm õues.\n33338, 2005-11-06 22:06:53\nkardan et pean samasuguse ohhvritóoma. Tessknoutt pakub ja K pakub, mitte veel ej tahaks aga välljap'ääsu kaa ej nää.\nigaks juhuks pärin oomipoesst vel järäle kass nejjl on vahe juppi et modemi saakks oma läpaka USB'küllgepánna. see oleks äda lahendiks.\nassistent, 2005-11-06 22:26:00\nKäisin minagi Oomipoes omale uut adapterit otsimas, oleks saanud küll, kuid ega ta odav poleks olnud ja ikkagi ajutine värk.\nLõppeks otsustasin- kõik lahendid on samm tagasi, kuid elu läheb edasi.\nLäppari valisin mitte kõige odavama, vaid keskmise.\nTõsi, mul oli poeg konsultandiks kaasas, ta nagu ikkagi minu uuem ja täiustatum mudel.\nAndrus, 2005-11-06 22:30:26\nsmuul kirjutab jäises raamatus austraalia lõngustest kes triibuliste sokkidega poosetasid\nja teeb neile äbi äbi\n33338, 2005-11-06 22:51:59\nminu nxúded oleks üsna tagasiojjdlikud. vihvit ma lähiajal ej vaja, kujd kaartt poleks tulevikuks paha. äki Vxrumaal tuleb jusst sellega illma°assju pajkkapánna. 14 ja 15 kuvar kaa pole küsimus, mu senine 12 oleks ka 14'ga vxrreldes ehmatavalt kitsuke, et kujdas ma seni ikka akkamasajjn. uvitavad on need lajjad kuvarid. ketas vxjjb vabalt ólla 40, nagun"ii tuleb igal aasstal uued akknatpánna, ja suurem prahht mahuks tavalisele kettalekirjutada. vidikajd ej vahi ja mängä ej mängi, nii vxjjb ka see värkk tagasiojjdlikólla.\ntegelikult píisaks juba B320'st, B532 oleks küll uhhkem. tunne soovitab aga valida kas B537 vxj B575.\neks vahe ole ka selles et osal on 3 aasstat tagatist. ni et veel ej téagi millise valiksin. lauaoma jääkks sis enndine, ehhk vajd mxned vahetused teekks ajajooksul. et sest vööttjuäl memori vähäsusest lahhtisáada.