Teadlane vastab: millised hakkavad olema tulevikumajad? - Forte\nTeadlane vastab: millised hakkavad olema tulevikumajad?\nMe elame keset suuri muudatusi ning lähitulevikus puudutavad need ka kõiki olemasolevaid maju, hoiatab ehitusteadlane Jarek Kurnitski.\nSeda, millised hakkavad tulevikus majad olema, me loomulikult ei tea. Kui me aga vaatame ajas kümme aastat tagasi, siis võime natuke ennustada, mis tulevikus juhtuma hakkab. Täna räägime eelkõige hoonete energiatõhususe ja sisekliima aspektist, aga mis siis muutuda võiks kui me püüaksime ajas 20 või 30 aastat ettepoole vaadata?\nHoonete energiatõhusus hakkab pihta sellest, et majades on meil hea ja mõnus olla. Seda nimetame heaks sisekliimaks. See käib koos energiatõhususega. Energiat kasutame me õhustamiseks ehk hea sisekliima tagamiseks. Tuleb vältida olukorda, et energiat hoitakse kokku sisekliima arvelt. Viimase kümne või kahekümne aasta jooksul toimunudb hoonete sisekliima parandamise protsess aga tõenäoliselt jätkub.\nKui räägime hoone energiatõhususest, siis me kasutame ühte mõõdikut: energia tõhususe arvu. See on pikemalt öeldes hoone kaalutud summaarne energiakasutus. See on viimase kümne aasta jooksul arenenud niimoodi, et sama maksumusega saame tänapäeval kahe energiatõhususe astme võrra parema hoone kui kümme aastat tagasi. Tänane A-klassi maja maksab ehitusmaksumuse ja 20-30 kasutusaasta kulude poolest sama palju kui 10 aastat tagasi maksis C-klassi energiamärgisega hoone.\nEnergiatõhususe arv on muutunud nii, et kui 10 aastat tagasi oli 150 või 160 või 170, siis täna on see 100 või natuke isegi alla selle. Tubli poolteist korda kukkumist! See tendents jätkub kindlasti ka tulevikus. Majad on oluliselt paremini soojustatud ning tulevikus on aknad palju paremad kui täna. Akendest toimuvad endiselt kõige suuremad soojuskaod ja aknad peavad käima ka lahti ning peab saama ruume tuulutada. Aknad on keeruliseks komponendiks, mille energiatõhususe parandamine ei ole nii kiiresti läinud, kui on oodatud.\nPalju muutub olemasolevate hoonete puhul, sest tänase seisuga oleme jõudnud punkti, kus kõik hooned on 2020. aasta algusest liginullenergiahooned. Selles osas on palju tehtud ning palju energiatõhusust parandatud, kuid paljud olemasolevatest majadest on E, F, G ja H-klassiga hooned, mis kasutavad kordades rohkem energiat. Kuid järgmise 30 aasta jooksul võime eeldada, et kogu olemasolev elamufond renoveeritakse. Võib arvata, et olemasolevates hoonetes ees ootavad muudatused on suuremad kui uutes hoonetes.\nKindlasti jätkub ka uute hoonete areng. Praegu räägime sellest, kas uued hooned on nutikad ja targad. Kuidas siis kõike seda infotehnoloogiat ja andmesidet ära kasutada ning rakendada uusi tehnoloogiaid hoonete energiatõhususe ja sisekliima teenistusse? Tänaseks oleme jõudnud nii kaugele, et suuremad hooned on nutimajad. Nendes saab väga täpselt jälgida kuidas hoonete tehnosüsteemid töötavad ja kuidas töötab ventilatsiooni-, jahutus- ning küttesüsteem ning kus ja kui palju energiat kasutatakse.\nAga see pole veel hästi jõudnud meie kodudesse. Meie kodudes on kaks keskset seadet energiatõhususe seisukohast: soojusallikas ja ventilatsiooniseade. Täna on need sellises olukorras, kus mõlemad on tarkust täis ja neid saab igat pidi juhtida, ent omavahel nad veel hästi suhelda ei oska ja ei suuda seda hoonet ka täies mahus juhtida. Nutikuse ja tarkade lahenduste areng edaspidi kindlasti toimub ning selles suunas, et inimene ei peaks tulevikus nii palju igale poole kätt külge panema.\nNäiteks kui täna läheme koju, siis peame aeg-ajalt jälgima mida teeb soojuspump ja kas kõik on korras. Sama kehtib ventilatsiooniseadmete kohta – nad ise ei suuda ära tunda, kas suvel on vaja jahutada või siis rohkem õhku vahetada ja talvel jällegi õhuvahetust alla tõmmata. Ka kui inimesi kodus pole, ei ole mõtet täiel võimsusel ventileerida. Need tehnilised lahendused on kaua aega olnud olemas, kuid meie kodudesse pole nad hästi jõudnud, sest iga hoone automaatikalahenduse tegemine on väga kallis. See pole osutunud otstarbekaks. Tehnosüsteemid ei ole veel sellisel kujul nutikust ja tarkust täis, et need majanduslikult tasuvate lahendustega niimoodi töötaksid, et inimesed ei saakski aru ega peaks kätt külge panema.\nKuid areng on selles suunas, et inimesed ei taha palju tehnosüsteemidega tegeleda ja need peaksid suutma töötada ise nii, et sisekliima on hästi tagatud ja samas energiakasutus väike. Kui me täna räägime liginullenergiamajadest – A-klassi majadest – siis ma juba mainisin, et kaks energiatõhususe klassi on kümne aastaga energiatõhusus paranenud. Kindlasti see areng jätkub.\nAga kas me päris nulli jõuame järgmise 20 aastaga? Seda on raske öelda. Tendents on selline, et hooneid üritatakse efektiivsemalt kasutada. See tähendab, et ühe inimese kohta on vähem ruutmeetreid ja igasuguseid seadmeid, mis kasutavad energiat. Kui ruumikasutuse efektiivsust lisatakse, siis selle võrra on jälle raskem nulli jõuda. Kui see oleks nagu tänastes kontorites, 15-20 m2 põrandapinda inimese kohta, siis me võiksime jõuda, kuid kui tulevikus on sellest järgi 7,5 või 10 m2 inimese kohta, siis meil on seal ka poole rohkem arvuteid ja muid kontoriseadmeid, mille tõttu energiakasutus mõnevõrra suureneb, aga tervikuna läheb see alla.\nMajad on juba täna hakanud veidi ise täna hakanud energiat tootma. See tendents jätkub. Üks energiatõhususe klass võib-olla viie või kümne aasta jooksul paranemist toimub. Kas need klassid saavad olema tulevikus nii, et nullenergia A muutub A+ks ja selle järel tuleb A++? Vähemalt oleme sarnaseid arenguid näinud kodumasinate puhul. Praegu on olemas juba kolme plussiga seadmed. Klasside numbreid võidakse ka väiksemateks muuta, ent see areng toimub.\nKui tänapäeval räägime palju energiakasutusest ja põhiliselt sellest millised on meie elektriarved või kaugküttearved, siis tulevikus muutuvad väga olulisteks ka võimsus, eriti elektriline tipukoormus. Ka hooned projekteeritakse nii, et soojuskadu väheneks ja et tipukoormused oleksid võimalikult ühtlased ja väikesed. Sedasi koormatakse vähem tsentraalset energiatootmist ehk elektrisüsteemi.\nSee mis ei muutu päris kindlasti, on see, et majad jäävad meie töökohtadeks ja kodudeks, kus peab olema mugav sisekeskkond.\nPoola remondimehed lammutasid Prantsusmaal kuuri asemel terve lossi maha


15. märts 2007 – PilleRiini internetielu\nPäev: 15. märts 2007\nvitamiine ihule ja hingele\nPosted on 15. märts 2007 by PilleRiin\nsügisel tuli pähe oma kunagist lemmiklõhna netist otsida, kuna meil seda enam ei müüda. väike sobramine ja leidsingi, normaalse hinnaga ja kirjete järgi usaldusväärsest kohast.\nkaks nädalat peale tellimust oli pakike kohal, lõhn ja kink esmatellimuse puhul.\nnüüd sain ma samast kohast teise paki. paar nädalat tagasi tuli mail, et nemad tahavad, et ma ikka neilt veel ostaksin ja lisaks tavaboonusele, mida saab sealt vastavalt ostude arvule, annavad nad mulle veel 5% maha. mingist suht väikesest summast alates tuli veel mingi lisasoodustus sel perioodil lihtsalt. eksole, oluline polegi ju see summa, vaid suhtumine. kuigi see on maailmas vist üsna levinud, et ikka püütakse sind kliendiks tagasi. no meil niiväga ei ole, eks seepärast mõjub (ja ma ei ole väga kergelt mõjutatav shopleja).\nvalisin paar vannitoodet mingist sarjast, mida meil ei müüda, ja täna tõin paki ära. kenasti päris nöör paki ümber ja kõik totsikud kinkepaberis. no täitsa nagu sünnipäev või jõulud. ise veel muigasin, et osavad väikesed käekesed ja miskipärast arvan, et kui ongi lapstööjõud (pakk tuli HongKongist, seal vist ei ole see asi väga hull?), siis see raha pakkimise eest kulub neile ikka ära. ja lõhna järgi on valik üsna hea olnud ka.\nigal juhul olen paksult rahul ja lähen täna oma uue kollase mantliga linna patseerima 🙂\nja kevadeks värske menüü:\nPosted in asjad minu ümber, pildiline


Ulmekirjanduse BAAS - Lew R. Berg - Terrakotasõduri needus\neesti keeles: antoloogia «Mardus 4/2000» 2000\n18.01.2001, kell 16:32\nIlmus sajandi viimases "Marduses". No nii, kohalike autorite arvustamine on muidugi libe värk, aga kui loetud, siis on siiski vast õigus lunastatud.\nAlustama peaks sellest, et Nõukogude aja lõpul jooksis kinodes poolakate film "Madude oru needus". Käisin vist mitu korda vaatamas.Filmis otsiti iidsete kaartide järgi Indiast (kurat, võib-olla ka Birmast, mis vahet seal on) kadunud varandust, mis ka leiti, kuid sellega käivitati mitte eriti meeldivate sündmuste ahel, sest varanduse valvurid said pahaseks. Leidsid aset igasugused üleloomulikud nähtused. On veel teinegi film. "Predator" nimeks, mille peaosas särab kuulus näitleja Arnold Schwarzenegger. Selles linateoses võitleb rühm eriüksuslasi kurja tulnukaga kusjuures eriüksuslaste arv kahaneb võrdelises seoses filmi lõpuni jäänud minutitega.\nTuletan neid kaht filmi meelde muidugi vaid sellepärast, et mulle tundub, et ka Lew R. Berg on neid omal ajal näinud.\nJutu süzhee saab paari lausega kokku võtta: kamp katsumustes karastunud eriüksuslasi eesotsas mr. Willardiga transpordib kusagilt leitud terrakotasõdalase kuju. Tee peal ärkab terrakotasõdur ellu ning hakkab surma ja hävingut külvama. Eriüksuslaste salk kannab metsalise taltsutamisel kaotusi.\nTõstaks enne esile positiivset. Sulg jookseb, süzhee ei ole päris selline nagu esimesena pähe kukub, vaid enam-vähem läbimõeldud, kuigi päris lõpu eel oli minu meelest väike stiilist väljalangemine. Jutul on ka piisavalt lehekülgi veendumaks, et autor on oma töösse täie tõsidusega suhtunud. Negatiivse poole pealt tuleks aga kindlasti ära nimetada täiesti ilmetud, väliselt ja kõnepruugilt eristamatud tegelased. No ei ole inimesi selles jutus - on karp tinasõdureid.\nTeisisõnu, on olemas arvestatav süzhee konstrueerimise oskus, kuid puudub vähimgi originaalsus ning tegelaste loomisega on iseäranis kehvad lood. Ühe või teiseta aga heatasemelist ulmekirjandust ei loo, olgu see kasvõi seiklusulme.\n19.01.2001, kell 17:34\nAusalt öeldes olin ma eelmist arvustust lugedes üsna shokeeritud. Ühtki niivõrd piinavat kogemust, kui oli selle jutustuse lugemine, ma lähiminevikust ei mäleta.\nÄrgu Lew R. Berg nüüd jumala eest arvaku, et ma lihtsalt järjekordse võrgutigetseja ja -irisejana talle kui «heale seiklusulme kirjutajale ja heale jutuvestjale» vett peale tõmban. Antud juhul, ma usun, on kriitika sajaprotsendiliselt õigustatud.\nLew R. Berg on minevikus kirjutanud mitu päris vahvat teksti ja ma südamest loodan, et selliseid tuleb tema sulest ehk kunagi veel, aga käesolev tekst on ikka väga, väga nõrk.\nÕieti tundub see olevat järjekordne näide keskmise Eesti ulmekirjutaja laiskusest. Ei viitsita midagi vähegi originaalsemat välja mõelda ja arvatakse, et see ongi piisav, kui keskmise ulmefilmi süzhee lahjendatud vormis ümber jutustada. Aga seda kõike on vist juba kümneid kordi öeldud...\nKäesoleval juhul tegi mind eriti kurvaks tõik, et kui Berg minevikus on viitsinud oma Willardi lugusid ikka huvitavasse ja eksootilisse settingusse paigutada (Antarktika, Amazonase dzhungel) ja nende tegevuspaikade kirjeldamisega veidigi vaeva näinud, siis nüüd ei ole seda enam tarvilikuks peetud - lugeja visatakse lihtsalt ühele maanteele ja ümbritsevasse metsatihnikusse, kus siis monster havi käsul ja Bergi tahtel valla pääseb ja suuremaks vastastikuseks nottimiseks läheb.\nKui alustada nüüd kohe algusest, siis selline sadamakai, kus paiknevad tornkraanad, suured veokid, turvameeste dzhiibid ja kari turvalisi endid, ei ole teps mitte tühi! Isegi parimat sorti kujutlusvõime ei suuda mu silme ette sellist võimalust manada. Tõsine loogikaaps ja seda jutu esimeses lõigus!\nMillest koorub välja uus teema. Samapalju, kui lendab kive Bergi kapsaaeda, peaks neid kukkuma ka toimetaja omasse. See tekst oli absoluutselt toimetamata! Ma ei mõtle komasid ja muud säärast. Jutt kubises lausetest, mis ei kandnud endas absoluutselt mingit mõtet või ideed. Igal leheküljel oli rohkem kui mitu sellist totaalselt «tühja» lausehakatist. Esimesena meenub juhtum, kus kõigepealt dialoogivormis lugejale praktiliselt «puust ja punaseks» meetodil näidati, et kohalikul sherifil pole seal tee peal mingit sõnaõigust, mehike tehti turvajate pealike poolt verbaalselt ikka täiesti tümaks ja siis lõppu pidas autor ka kõige lihtsamaist asjadest arusaamisvõimet mitteeviva ning täiesti mõtlemisvõimetu lugeja tarbeks vajalikuks panna lause a la sherifil ei olnud seal enam midagi öelda või sherif sai aru, et temal pole seal enam midagi öelda...\nSarnaseid kohti oli kümneid! Siis pakutakse meile veel «purakaid» stiilis «mehed muigasid sõbralikult, sest kõigile oli teada tema eriline kiindumus relvadesse», mida ei ole mõtet hakata õllelauas vabandama sõbralikult muigel näoga, öeldes, et noh, Berg, teame ju, et talle see relvade värk läheb korda, see on tema spetsialiteet, las kirjutab sellest. Asi pole üldse selles! Kui ikka toimetaja pole võimaline ilmseid maitsevääratusi tekstist kõrvaldama, noh siis hakkab mul lihtsalt natuke häbi. Eesti ulme pärast.\nHäris veel see, kuidas autor püüdis mittemillegist kasvatada tohutut pinget ja põnevust. Ometigi oli mulle kui lugejale juba pealkirja teades selge, kes sealt konteinerist välja on roninud! Miskipärast püüti meie kõigi pinget (mida aga polnud tekkinudki!) ülal hoida Willardi ja ta kaaslaste ärevusega, et kes või mis siis nüüd seekord...\nSee moodus (täiesti juhuslik autokummi purunemine), kuidas sellel «pingel» tekkida lasti ja savisõduril konteinerist kellegi nägemata pageda võimaldati, no see oli puhas haltuura! Olnuks siis tõesti tegu mingi diversiooniga, aga ei, kumm purunes täiesti juhuslikult, et Berg saaks lihtsalt ülejala, pidamata mingit keerulisemat moodust välja mõtlema, oma juttu edasi pajatada.\nPean vajalikuks märkida, et ei hakanud seda jutustust lugema kindla plaaniga sellest arvustuses mitte kivi kivi peale ka jätta. Hakkasin lugema hoopis kerge ootusõhinaga, et ehk tuleb siit midagi «Vaimudejõe viirastuste» väärilist. Paraku...!\nKõik, mis ma sain, oli see. Laaditakse sadamas salapärane suletud konteiner autole, mis turvade eskordi saatel peab sõitma mingisse punkti X. Tee peal elustub konteineris terrakotasõdur, lõhub oma kongi, tapab autojuhid ja pageb metsa. Turvad asuvad teda jälitama. Vahepeal peab monster mingil mulle segaseks jäänud põhjusel vajalikuks veel tee peale tagasi tulla ja siin ka natuke tapatööd teha, pageb siis metsa tagasi, kus Willardi kamp lõpuks tast siiski jagu saab.\nEi oskagi rohkem midagi öelda. Halvimast hindest päästab, nagu juba tavaks saanud, fakt, et on ka hullemat ilmunud.\nBergil soovitaks aga läbi lugeda Kristjan Sanderi artikkel teemal, kuidas kirjutada head ulmejuttu, mis ilmus jaanuaris 2001 «Algernonis». Siiralt ja konstruktiivselt soovitan.\nKommentaariks järgnevale arvustusele:\nSadamakai ei olnud ka inimtühi. Ports turvamehi oli seal.\nAustet Valge Vares püüab jätta muljet, nagu esitaks ma Bergile kõrgkirjanduslikke nõudmisi ja kuna Bergil pole olnud plaaniski kõrgkirjandust luua, siis on mu kriitika jama.\nTegelikult esitan ma Bergile hea seiklusulme nõudmisi, kuna on nagu jäänud mulje, et just selles vallas peituvad autori ambitsioonid. Ja minu meelest Berg neid ei täida. Tal on üksikuid häid väga jutte ja müriaad üsna viletsaid. Ometigi ei tohiks ju eesmärgiks olla viletsa seiklusulme kirjutamine? Ning sellest ja ainult sellest mu kriitika ka lähtub.\nSeiklusulmet saab ka hästi teha. Ei pea tingimata seiklusulme tunnusteks olema loogikavead, tühjad laused, primitiivne süzhee, kriipsujukudest tegelased, inimeste omavaheliste suhete spektri täielik puudumine, loomislaiskusest tingitud ebausutavused jms.\nKui me nüüd täpsustame, et Bergi eesmärk ongi luua primitiivset seiklusulmet, panen ma oma noka häbenedes kinni ja asi mutt.\nLoodetavasti aga nii ei ole ja ka Lew R. Berg püüab iga looga üha paremaks muutuda ning minulgi on lubatud kriitikuna puudustele osutades sellesse arenguprotsessi oma konstruktiivne panus anda.\nAga järgnevat arvustust pean ma rämedalt demagoogiliseks. Paraku! Võin vajandusel asjast huvitatuile eraviisiliselt selle kohta konkreetseid näiteid tuua.\n19.01.2001, kell 19:31\nHoidun küll reeglina "Marduses" ilmunud jutte teatud põhjustel arvustamast, kuid antud juhul teen siiski erandi.\nÜldises plaanis tundub, et mõned ulmelugejad (vt. eelmist arvustust) esitavad kõigile ulmeteostele absoluutselt ühesuguseid nõudeid. Vaatamata sellele, kas autor on endale seadnud pretensioonikamaid (loe: kõrgkirjanduslikke) eesmärke või siis on tahtnud lihtsalt pakkuda seikluslikku ajaviidet. Kahtlemata kuulub antud lugu viimaste hulka. Eks ole erinev ka esimese ja teise kategooria publik, teise puhul aga võiks esimese esindaja arvestada, et mis talle tundub häiriv ning liigne, ei pruugi seda teise puhul mitte olla või on isegi eesmärgipärane. Nö. lihtlausete keelt ja lineaarset süzheed ei rakenda mitte ainult Berg, nii et seda ei saa pidada puuduseks omaette. Vajadusel võin tuua ka näiteid, kuid see venitaks antud arvustuse liiga pikaks.\nWillardi-lugude analoogiks võib - teatud mööndustega - pidada X-Files`e, mille tegevus toimub nii eksootilistes paikades kui ka mingis suvalises kolkas või maanteel. Kubisevad need - ja analoogilised - sarjad ka kõikvõimalikest loogilistest küsitavustest (või ebatõenäolisustest), mis vaatajat miskipärast eriti ei sega. Liigne realismitaotlus ulmelugude hindamisel on mind juba tükk aega häirinud, kui nii kangesti tõetruude olustikudetailide küljes riputakse, loetagu parem siis Tammsaaret ja Vildet. Ja ei maksa iga kord kinga pigistamises süüdistada, kui enda jalg on lihtsalt numbri võrra suurem (või ka väiksem)...\nÜksikute sõnade kallal võib ju lõpmatuseni norida, aga mis puutub esimeses lõigus poleemikat tekitanud sõnasse "tühi", siis soovitan eelmisel arvustajal mõelda eesti keeles sageli esineva lause üle: "Tuba oli tühi." Millega ei taheta mitte öelda, et ruumis polnud mööbliraasugi ja isegi pirni ei rippunud laes palja juhtme küljes, vaid et toas ei olnud ühtegi inimest. Kurb, et selliseid elementaarseid asju peab eesti keele oskajale üle seletama...\nLeian, et "Terrakotasõduri" näol on tegu tunduvalt parema jutuga, kui seda oli üle-eelmisel aastal "Marduses" ilmunud "Ühes väikeses rannalinnas" ja ka "Viimane karje". Ladusalt komponeeritud jutt, mis - mõistagi - igale maitsele kaugeltki mitte ei sobi. Aga see on juba puhtsubjektiivne, mitte objektiivne põhjus.\nP.S. Kui Raul Sulbi soovib tutvuda "Terrakotasõduri" toimetamata variandiga, pakun selleks võimaluse. Oleks ilmselt mõtet.\n17.02.2001, kell 04:59\nomas zhanris siiski päris asjalik lugu. hea küll, pealkiri pidanuks leidlikum olema ja on asjatuid kordusi või selgitusi: isotermilisuse äraseletamine või kenworthi võimsuse rõhutamine jne. aga päris kindlasti ei vajanud lugu eksootilisemat sündmuspaika või (kõrval)tegelaste suuremat isikupära näiteks vihjetena nende raskele lapsepõlvele. sellises olukorras ei mõelda vaid tegutsetakse ja action hoiabki asja koos. kusjuures olukord on segane ja käsuliin kipub paigast, keegi aga peab otsustama. selles imho antud juhul point ongi. võimalik, et firmasisene hilisem analüüs - ehk lugeja - leiab willardi tegutsemises vigu või et eesmärk ei õigustanud tehtud kulutusi, aga see on juba tagantjäreletarkus.\n10.11.2001, kell 21:23\n4.05.2008, kell 14:59\n26.07.2010, kell 10:36\nLihtsalt nõrk, muud ei oska öelda. Ikka täielik pettumus.\n22.02.2013, kell 17:17\nMulle pole Bergi tööd kunagi eriti meeldinud. Ma pidasin neid suht primitiivseteks, sirgjoonelisteks lihtsateks paugutamisteks. Iseenesest Bergi jutud ongi primitiivsed sirgjoonelised lihtsad paugutamised,kuid tegelikult peitub neis siiski mingi lumm, mida ma alles nüüd olen hakanud avastama.\nMind ei huvita, et pealkiri paljastab juba suures osas ära, kes see seal Willardi meestest hakkliha tegi. Mind ei huvita, et alates esimeset reast oli selge, et head võidavad ja paha saab surma. Mind ei huvita, et üsna palju auru läks erinevate relvade, autode ja lennuvahendite kirjeldustele ning iga natukese aja tagant võis lugeda,kuidas Willard süütab järjekordse filtrita Cameli. See kõik kuulub asja juurde ja need pisiasjad just tegelikult teevadki loost päris mõnusa ja pikkusele vaatamata huviga loetava jutustuse.\nBergi võib soovitada algajatele ulmekirjanikele eeskujuks, kuidas huvitav ja kaasakiskuv lugu kirjutada. Eriti kui mingeid sügavamaid diibipanemiseplaane ei leidu võib selline sirgjooneline action meelelahutajana oma töö suurepäraselt ära teha.


FOTO | Kas kuulsustele on rohkem lubatud kui tavakodanikule? Evelin Ilvese restorani kirjadega maastur eirab liiklusmärki - Kroonika\nFOTO | Kas kuulsustele on rohkem lubatud kui tavakodanikule? Evelin Ilvese restorani kirjadega maastur eirab liiklusmärki\nTähelepanelikule lugejale jäi täna pärastlõunal silma endisele esileedile Evelin Ilvesele kuuluva restorani "Roog" märkidega maastur, mis eiras rängalt liiklusmärki. Pealtnägija sõnul istus Ilves ka ise maasturis sees.\n"Täna kella 15.00 paiku jäi tiheda liiklusega Kalaranna tänaval silma olukord, kus peatumist ja parkimist keelava liiklusmärgi mõjupiirkonnas seisab Evelini köögi “Roog” kirjadega maastur mille kõrvalistmel paistis Evelin Ilves isiklikult istumas," kirjutas Kroonikale murelik lugeja, kes tõstatas ka küsimuse, et kas kuulsustele on meie riigis rohkem lubatud kui tavakodanikule?\n"Liikluseeskiri peaks ju kõikidele ühtmoodi kehtima," lisas ta.\nKa varem on meedias räägitud Evelinist ja autodest. Näiteks Toomas Hendrik Ilvese ametiaegadel sõitis toonane esileedi ringi päris uhkete ametiautodega. 2012. aastal kasutas Evelin presidendi kantselei autoparki kuuluvat luksuslikku nelikveolist Audi A6 Allroadi, mille liisingmakse oli siis ligikaudu 785,5 eurot. Vaid mõned kuud hiljem sai Evelin juba uue ametiauto, milleks oli Volkswagen Sharan.\nKommenteeri Loe kommentaare (160)


Buduaari turg - PULMAKLEIT väga ilus! XS suurus\nPULMAKLEIT väga ilus! XS suurus\nSuper ilus kleit, soovi korral saab kanda nagu korsetina v pael kaela ümber. Kantud vaid kord,...\n40.00€\tUueväärne Monnalisa Chic...\n16.00€\tAutorada, Viking toys 1-5a\n35.00€\tIl gufo kleit 9-10a uueväärne!\n130.00€\tVintage CELINE klipsid (80 ndad...\n19.00€\tUUS. Käsitöö, ehete komplekt...\n35.00€\tMonnalisa Chic 10a Uus, kandmata!\n0.00€\tMonnalisa Chic uueväärne 3/4...\n28.00€\tLaura Biagiotti\n190.00€\tUUS Blumarine Blugirl pidulik...\n25.00€\tTäiesti uus ilus maani maxi...\n5.00€\tMiss 60 seelik XS suurus\n90.00€\tPINKO kleit XS suurus, pidulik...


Võib 4 2016\nSee nädal Apple pakub tasuta läbi App Store / iTunes, mängu tegevus - Aventura, Dragon Hills.\nUn mäng mis haaras üsna hästi iPhone ja iPad. Mängu teeb väga seiklusmängus väga ohtlik draakon, keda saame väga lihtsalt juhtida.\nMäng Dragon Hills, pakub ussi / draakoni tükki, mitut raskusastet, "ülemuse" iga taseme lõpus, draakoni kaarte ja "varustuse" tasemeid. Ussi oluline element on soomus, mis suurendab takistustele vastupanu, ja täiendav hävitusrelv. Mäng on väga hea, lihtsa, kuid väga tõhusa juhtimisega.\nDragon Hills, on olemas vaba App Store ja iTunes kõigi omanike jaoks iPhone, iPad ja iPod Touch koos iOS 7.1 või uuem / iOS 9.3.1.\nLaadige Dragon Hills 1.2.0 alla iTunes'i kaudu\nPärast alla laadida ja paigaldus ja mängu saab mängida offline ilma WiFi või 3G / 4G.\nKategooriad Allalaadimine, Fun Zone, iOS (iPhone), mobiiltelefoni Apps, märkimisväärne, mänguväljak, Õpetused ja IT-uudised Sildid juurdepääs Windows iOS-ist või Android-ist, App Store, Apple, Dragon Hills, tasuta mängud, iPad mängud, iPhone Mängud, iPod Touch Mängud, iTunes, Action mäng, Seiklusmäng, iPad mängud, mängud iPhone, IPod Touch Mängud\nStealth Settings > Allalaadimine > Dragon Hills - nädala tasuta mäng (iPhone & iPad)


Just saabunud suve soojade puhul on mul hea meel teha give away. Seekord koostöös DERMOSILiga on võimalik võita komplekt Summer Dreams + SPF 50 päikesekaitsepulk. Loosis osalemiseks tee nii: ✔ Pane Kadrily.ee Facebooki lehele LIKE ✔ Kommentaaridesse jäta endast märk maha ✔ Jaga seda postitust oma sõpradega Komplekt sisaldab vajalikke suvetooteid 40 ml tuubides. Komplekti kuuluvad tootevalikust tuttavad suvelemmikud nagu Aloe geel, Jahutav Palsam ja Päikesekaitsekreem SPF 20 ning uued suvetooted Summer dream dušigeel ja Summer dream after sun kehakreem. Päikesekaitsekreem sisaldab nahka hooldavaid koostisosi ja annab keskmise kaitse päikese UVA- ja UVB-kiirguse eest. Summer dream dušigeeliga pesed rannas veedetud päeva järel keha puhtaks ning Summer dream after sun kehakreem niisutab ja rahustab nahka peale…\nTaban end viimasel ajal nägemas asju, mida ma varem pole märganud. Kas asi on selles, et see puudutab mu hinge enam või milleski muus, seda ma ei oska öelda. Mul on siiras rõõm näha inimesi jõusaalis treenimas. Ma ei mõtle tavainimesi (see on muidugi ka tore), vaid just inimesi, kellega on mõni raske õnnetus juhtunud või kes on mõne haiguse küüsis. Mõni päev tagasi nägin jõusaalis esimest korda ratastoolis meest, kes tegi ülitublisti trenni. Kohe soe tunne tekkis teda pingutamas nähes. Mul on nii hea meel, et inimesed, kellega on miskit juhtunud, leiavad endas jõudu tegutsemiseks, et saada ree peale tagasi. Teevad seda, mis annab neile jõudu. Suur-suur respekt.…\nadmin\t8 kommentaari\nMeil kõigil on soove, mille täitumist tahaksime näha. Kuid vähesed meist saavutavad selle, mida soovivad, sest nad tegelikult ei püüdle unistuse poole. Minu unistus on jõuda lavale enda parimas versioonis. Jah, ma võib-olla arvasin, et lihaste kasvatamine on tunduvalt lihtsam, kui see tegelikult on. Ei kujutanud ette, kui palju on vaja jõusaalis aega veeta, et midagi muutuks. Kui palju on vaja süüa, et lihas kasvaks. Mõnikord on hommikuti tunne, et ma lihtsalt ei suuda süüa. Istun ja istun seal laua taga ja sunnin ennast sööma. Ja see lihasvalu on teinekord nii vastikult rõve, et hakka või nutma, eriti kui olen saanud eelnevast trennist sellise powerʼi sisse, et olen ainult raskuseid…\nViimasel ajal on nii raske uinuda. Näiteks just üleeile. Meeletu peavalu, õlad andsid juba õhtul trennist nii tunda, et sain vaid selili magada, külje peal isegi polnud mõtet proovida. Ja muidugi tagatipuks oli mul süda paha. No korralik kompott koos. Voodis pikali olles mõtlesin endamisi kõikidele headele asjadele, aga vägisi kippusid valu tõttu silma pisarad, mis mööda põske alla voolasid. Ja siis tuletasin endale meelde, kõigest novembrini on veel vaja ravil käia ja siis on ehk nende peavalude ja halva enesetundega ühel pool, ma vähemalt siiralt loodan. Varsti lihtsalt ei jaksa enam. Ja kui uinun, näen öö läbi unenägusid oma ebaõnnestumisest. Näen lähenevaid võistlusi. Just seda, et enne võistlusi…\nTaban end viimasel ajal tihti mõtlemas, et kui palju on mu ümber selliseid inimesi, kes oleks nõus mind kohe ja ükskõik millega aitama? Et keegi ise pakub välja, et aitab. Nooo, ma olen järeldusele jõudnud, et rohkem on neid, kes niisama räägivad. Kuna elan majas, siis paljud, kes külas käivad, ütlevad, et oh, kui sul vaja, siis tuleme ja aitame. À la, et teeme talgud. Aga kui see päev käes ja teed eventʼi selle kohta, siis sellest karjast inimestest saab kõigest üks või kaks tulla, aga see selleks. Seetõttu ma ei palugi abi, vaid teen ise. Tundub, et kui küsid abi, siis oled veel imelik ka peale selle. Aga õnneks leidub…


Mustjalas hoitakse kooli alles nii kaua kui võimalik - Saarte Hääl\nVolikogu esimees Toivo Lõhmus ütles, et volinikud dokumente veel ei kinnitanud, seda loodetakse teha järgmisel istungil, kuid lisaks praegusele ühtsele juhtimisele on tulevikus plaanis kaks eri majades asuvat haridusasutust koolimajja kokku kolida.\n“See kõik on praegu raha taga,” toonitas Lõhmus, kelle sõnul on kahe maja ülalpidamine väga kallis juba seetõttu, et lastepäevakodu köetakse näiteks elektriga.\nMustjala vallajuhid on seda meelt, et kooli tuleb alles hoida nii kaua, kui see vähegi võimalikuks osutub. Lõhmus märkis, et seda teevad ilmselt kõik maakonna vallad, kus praegu on olukord laste väikese arvu tõttu kriitiline.\n“Kui kool hääbub, siis pole ka vallal mõtet,” tõdes ta.\n“Ütlesin seda ka volikogus, et kui Eestis viiakse läbi haridusreform, siis tuleb ka haldusreform,” sõnas Mustjala vallavolikogu esimees.\nLisatud: 29.11.2008 / 17:08\nKooli on pidada võimalik ka siis kui pole ühtki õpilast. Nagu Torgus. Kes keelab.\nLisatud: 29.11.2008 / 19:12\nArutleja jutus on muidugi iva aga mõistatage ise, millisest dokumendi “§ 37. Igaühel on õigus haridusele” on järgnev lõik: ” Et teha haridus kättesaadavaks, peavad riik ja kohalikud omavalitsused ülal vajalikul arvul õppeasutusi.”\_\_ 0 kooli, nagu Torgus, ei ole ilmselgelt küllaldane.\nLisatud: 29.11.2008 / 09:54\nTekib küsimus: kui kaua on nii kaua kui võimalik? Kui juba praegu on probleeme sellega, et õpetajad ei saa täit palgaraha riigikassast. Väike vaene vald ei ole suuteline leidma lisaks veel õpetajate palgaraha. Koolisüsteemi korrastamine on teravalt päevakorras, soovitan Kreitzbergi viimaseid arvamuseavaldusi lugeda. Lapsevanemana küsin, kumb on lapse hariduse omandamisel kasulikum, kas kodulähedane kool, kus toimuvad liitklassis kuni 9- nda klassini väjla või lapse pikem koolitee, aga klassid eraldi ja õpetajad kõikide õppeainete jaoks olemas.\nLisatud: 29.11.2008 / 10:22\nHiljuti oli lehes maavalitsuse haridusejuhi arvamus mõningate maakoolide tuleviku kohta. Iseenesest pole see väljakäidud variant üldse halb olnud. Tuleb ju ikka tunnistada, et kui pole lapsi põhikooli jaoks, siis pole. Kohapeal lasteaed- algkool, põhikool kaugemal. Maalapsel on valikud nagunii palju väiksemad kui linnalapsel.\nLisatud: 30.11.2008 / 09:26\nMina arvan, et Mustjala vallal ei ole üldse mingit mõtet. Aeg on ammu kellegagi ühineda. Mõtetu raha raiskamine.\nVallajuht võiks kokkuhoiunumbri ka täpsemalt öelda. Kas see rahanumber, mis kütte kokkuhoiu pealt tuleb, on tõesti nii suur, et tasub lasteaia kooliruumidesse viimise ära. Ju kokkukolimise raha seda ikka kümneid kordi ületab.


Mida teha, kui sulle aina „ei“ öeldakse?\nPille Ivask • 26 juuni 2016\nRahvusvahelise ühisrahastussaidi Indiegogo meeskond Foto: Indiegogo Instagram\nRahvusvahelise ühisrahastuse saidi Indiegogo asutaja selgitas väljaandele Entrepreneur, mida peaksid ettevõtjad tegema, kui neile pidevalt „ei“ öeldakse.\nRingelmani sõnul on tänapäeva maailmas „ei“ väga levinud ning ühest eitavast vastusest ei tohiks end lasta ära hirmutada. „Põhiline edu pant sel juhul on pöörata takistused väljakutseteks,“ soovitas ta.\nRingelmani sõnade kohta pole tarvis mõelda, et need on üksnes õhust võetud soovitused. Naine kasvas üles perekonnas, kus ema ja isa pidasid ettevõtet, millel oli raha kaasamisega raskusi. Seega pidid nad 30 aastat hakkama saama vaid oma rahaga ning see takistas paraku ka ettevõtte kasvu. Ringelman meenutab, et juba toona mõtles ta, mida rahandus ja investeerimine endast kujutavad.\nTema uudishimu aitas ta nii kaugele, et ta jõudis välja Wall Streetile, kus kohtus paljude ettevõtetega, kellel oli küll hea idee, ent kes ei saanud rahastust.\nEt probleemi lahedada, otsustas Ringelman koos kaaslaste Eric Schelli and Slava Rubiniga rajada ühisrahastusplatvormi Inidiegogo, kus ettevõtted saavad oma idee üles seada ning sellele rahastust leida.\nLoo teeb irooniliseks asjaolu, et Indiegogo enda algus polnud teab mis edukas. Kuna ühisrahastusplatvorm tahtis investoritelt raha kaasata, öeldi neil tervelt 90 korda ära. „See aga näitas meile veel eriti, kuivõrd vajalik on selline keskkond ettevõtjatele,“ lausus Ringelman. „Just see äraütlemise mudel ongi midagi, mida me tahame lõhkuda,“ jätkas ta.\nHoolimata konarlikust algusest on Indiegogo suutnud kaasata miljoneid dollareid ning on teiste ettevõtete aitamise tarbeks ise jaganud rohkem kui miljard dollarit.\nKogemus õpetas kolme asja\nNõnda laususki Ringelman, et tema kogemusest peab ettevõtja, kellel on raskusi investorite leidmisega, arvestama kolme aspektiga: tea alati seda, mida ja miks sa teed; tea, et sinu ideed ei lähe kõigile peale ning kõik ei kulge nagu lepase reega; ära oota täiuslikku pakkumist.\nRingelman selgitas, et ettevõtjale on väga tähtis, et ta on endale kirja pannud tegevuskava ning teab väga täpselt, millega tegeleb. Kui sa oled pärast oma plaani läbitöötamist endas jätkuvalt kindel, on just usk oma ideesse see, mis aitab seljatada ees ootavad raskused.\nEelnevat edasi arendades saab öelda, et paljud ettevõtjad ootavad just õiget ajastust või täiusliku toote valmimist. Ringelman lausus, et seesugune lähenemine pole õige, kuna nii mõeldes ei pruugigi toode tarbijani jõuda.\nSeega, isegi kui maailm kipub ettevõtjale pidevalt „ei“ ütlema, on ainuõige vastus sellele „jah“ ehk uskuda jätkuvalt oma ideesse. „Ära oota, et keegi sulle kohe alguses seljale patsutab. Patsutatakse siis, kui asi juba töötab,“ pani Ringelman noortele ettevõtjatele südamele.


Kuressaare Soojuse nõukogu juhib Rein Kallas\nNõukogu vaatas üle ka ettevõtte 2009. aasta majandusaasta aruande, mille peab kinnitama üldkoosolek. Aastaaruandest nähtub, et Kuressaare Soojuse puhaskasum oli eelmisel aastal 4 714 596 krooni, mis on 316 % rohkem kui aasta tagasi.\nPaul Leemet tõdes, et kasumikasvu number tundub küll suur, kuid 2008. aastal teeniski ettevõte tavapärasega võrreldes suhteliselt pisikese kasumi.\nEttevõtte majandustulemusi mõjutasid läinud aastal enim spaateenuste pakkujate poolt ostetava soojusenergia majanduslangusest tingituna vähenenud kogus, aga ka põlevkiviõli ja hakkpuidu hindade langus. Samuti vähenesid oluliselt, võrreldes eelmiste aastatega, Kuressaare Soojuse püsikulud.\nFirma juhatus tegi nõukogule ettepaneku maksta puhaskasumist miljon krooni dividendideks, ülejäänu suunata aga eelmiste perioodide jaotamata kasumisse.\nKuressaare Soojuse nõukogusse kuuluvad lisaks Rein Kallasele Toivo Alt, Ahti Viilup, Jaanus Kiil, Mart Tamm, Priit Riim ja Aivar Aru.\nKuressaare Soojus ootab praegu pikisilmi rahastamisotsust keskkonnainvesteeringute keskuselt (KIK), kelle abiga ja oma kogutud kasumi arvelt on plaanis Kuressaarde rajada elektri ja soojuse koostootmisjaam.\nKas see peab Andres Kirst olema? Võib-olla ka mõni\nLisatud: 18.03.2010 / 22:20\nKas see peab Andres Kirst olema? Võib-olla ka mõni teine teab ühte teist ja kolmandat metsast ja selle kasutamisest. Samas on ju teada, kuidas meestel ihu hakkab värisema eelkõige oma äri pärast.Siis pole oluline, et hoolas ja töökas maamees ja metsamees saaks tööd ja leiba, vaid kuidas MINA saaksin kasumit ja võimalikult suurt. Söuksed need inimesed juba kord on.\nnõu annavad ainult mehed\nLisatud: 18.03.2010 / 11:43\nNõukogus peaks istuma ka mõni naine, miks on ainult mehed, lugupeetud poliitikud?\nLisatud: 18.03.2010 / 02:51\n1. Võimalik on, et Kuressaare Soojus on saarlaste väärtuslikum rahvaettevõte. Sihid on head, tulemused head. Ei pea olema selgeltnägija, kuid tulevast kombijaama himustab ammugi Investor, iseasi kui hästi seda teab juhtkond, nõukogu, omanik. Soovitan olla lojaalsed lõpuni, sest ilus on surra väärikana.\n2. Enam on vaja panustada hakketootmistehnoloogiasse. St ka eksporti regulaarselt korraldada. Näiteks üks 6000m3 laev kuus aastaringi poleks probleem ja kui saaks tulevikus Saaremaa sadamast. Logistika, laomajandus ja eksport on võti omahinna teemasse ja seda saab alandada vähemalt 2 korda.\n3. Nõukogus peab istuma ka mees, kes esindab metsasektorit ja teab selle hingeelu. Kasvõi Andres Kirst Reta Puidust. Metsaomanikud garanteerivad hakketoorme. Et ei tuleks jamasid, et kraami mandrilt tuua.\n4. Kõike seda silmas pidades on bioenergeetika ja elektri-sooja tootmine töökohad. Paraku ei tohi valdkonda firmade vahel ära jagada, sellega ei saa me iial läbipaistvat hinda. Igatahes vastasel juhul hinnad aina tõuseksid.\n5. Hooldatud metsad, maastikud on varanduseks kasvuajal tulevikus.\nIseasi millisest tulevikust unistame. Töö ja võimalused vedelevad maas. Olgem töö peremehed!


Osta Derma Correct Kardlas\nTellige Derma Correct Kardlas koos kohaletoimetamisega\nTeenuse mugavus viib teid ühe sammu lähemale nahadefektide kõrvaldamisele. Tüükade, mutte ja nahaplekkide ravim Derma Correct on muutunud kättesaadavaks igas Eesti linnas. Derma Correcti ametlik veebisait võimaldab teil Kardlase tilku saada ilma enammaksmata.\nEesti osaleb kampaanias. Eripakkumise jaoks kaupade saamiseks kasutage saidil olevat allahindlust. Lähiajal võtab juht teiega ühendust tellimuse täpsustamiseks ja kohaletoimetamise korraldamiseks teie aadressile, kui märkite tellimisvormis oma nime ja telefoninumbri. Kohaletoimetamise tasu pärast paki kättesaamist kullerilt või posti teel sisaldab pakkimistilkade hinda 29.60 $ ja kättetoimetamiskulusid.\nKuidas osta Kardlas Derma Correct\nSäästke 50%, kui tellite Derma Correct Kardlase ametliku veebisaidi kaudu\nEesti parim hind 29.60 $ on saadaval ainult siis, kui tellite tilgad Derma Correcti ametliku veebisaidi kaudu. Täna pole Eestil piiranguid kohaletoimetamise kohta nõutavasse linna. Kampaaniaperioodil, mis kestab päeva lõpuni, on kasulik saada ravimit tüükade, mutide ja nahalaikude vastu. Ärge kartke, täitke raha säästmiseks tellimisvormil väljad nime ja telefoninumbriga.\nJäta taotlus viivitamata meie ametlikule veebisaidile, sest alles täna SOODUSTAB -50%.\n15 minuti jooksul helistab juht tellimuse kinnitamiseks teile, kes vastab kõigile teie küsimustele raha kohta ja aitab teil allahindlusega tellimust esitada.\nKuller toimetab kiiresti aadressile Kardlas, lootes, et kauba hinnale lisandub Kardla linna kättetoimetamise maksumus. Paki posti või kulleriga saatmise hind võib olenevalt linnast erineda ja varieeruda proportsionaalselt vahemaaga.\nDerma Correct Kuressaares\nArvustused Derma Correct Kardlas\nTellima Derma Correct Kardlas Kumbki 50%


EESTLANE IGAS SADAMAS! Miks kutsuti Austraalia eestlast Betoonmeheks? – Melu | GoodNews\nAvaleht Seltskond Telesaated EESTLANE IGAS SADAMAS! Miks kutsuti Austraalia eestlast Betoonmeheks?\nEESTLANE IGAS SADAMAS! Miks kutsuti Austraalia eestlast Betoonmeheks?\nBondi film, Guinnessi rekordid ja Araabia šeigid – kuidas on selle maailma vägevatega seotud eestlased? See selgub juba täna õhtul kell 20:00, kui Kanal 2s alustab Eesti Vabariigi 98. aastapäevale pühendatud stuudiomäng „Eestlane igas sadamas“.\nHaarav stuudiomäng „Eestlane igas sadamas“ viib võistlejad ja televaatajad maailma erinevatesse otstesse ja kinnitab teadmist, et ehkki meid on vähe, leiab eestlaste jälgi Aafrikast Kanadani välja. Maailmas ringi uudistades tutvustab erisaade ka mitmeid selliseid eestlasi, kellest koduvabariigis ehk vähem teatakse. Näiteks üllatab telemäng looga Austraalias end kuulsaks teinud eestlasest, keda sealkandis kutsutakse Betoonmeheks. On tegemist maffiabossi, käesuruja või ehitajaga, sellele saab vastuse silmaringi avardava videolõigu näol.\nOma teadmised silmapaistvatest eestlastest ja sündmustest panevad proovile kaks võistkonda, kel kamba peale tarkust väga erinevatest valdkondadest. Ühel pool lauda panevad pead kokku režissöör ja Singer Vingeri hing Hardi Volmer, meelelahutaja Venno Loosaar ja menusarjast „Köök“ tuttav Margaret Kodusaar. Nende vastu astub võistkond, kuhu kuuluvad armastatud näitleja Tõnu Oja, noorte iidol Mikk Mäe ja mitmekülgne lavatalent Gerli Padar. Võitja selgub lõbusa lahingu käigus ja et jutuvada ning vaidlused üle käte ei läheks, on saatejuhiks ja kohtuniks Roald Johannson.\n„Eestlane igas sadamas“ on Kanal 2s täna kell 20:00, kohe peale Reporterit.\neelmine UUS HOOAEG! Kanal 2 üllatab sel kevadel nalja, seikluste ja põnevusega\njärgmine GALERII! „Me armastame Eestit“ alustab täna uue hooajaga


Kutser peale pausi pjedestaalil PARANDATUD « Hiiu Leht\nKutser peale pausi pjedestaalil PARANDATUD\n09.oktoober, 2018 Sport / Uudised\nHiiumaa rattanädalavahetusel näitasid taset omavahel mõõtu võtnud profiratturid Aksel Nõmmela ja Martin Laas, peale võistluspausi võitles rattamaratonil välja pronksi Karmo Kutser.\nAksel Nõmmela (23) oli esimene mõlema päeva arvestuses, nii 15kilomeetrisel Emmaste öösõidul kui 54kilomeetrisel MTB Kõpu rattamaratonil. Naiste arvestuses oli mõlemal distantsil võidukas Merili Metsalu, kes öösõidul oli üldarvestuses viies, rattamaratonil kaheksas.\nAja peale ei sõitnud\nNõmmela aeg maratonil oli 1.54,37. Hiiu Lehele ütles ta, et aja peale sõitma ta ei tulnud. “Tulin rohkem lõbu pärast ja aega ei vaadanud üldse,” tunnistas Nõmmela. “Juba üsna alguses saime koos Martiniga eest ära ja siis kahekesi sõitsime mõnusa tempoga ja nautisime Hiiumaad.”\nNiipalju siiski kiirustati, et kell kolm pidi algama autasustamine ja selleks ajaks tahtsid mõlemad kohale jõuda. Nii leppisid nad kokku, et kulutavad ühele 18kilomeetrisele ringile umbes 38 minutit ja jõudsid kohale täpselt nii nagu plaanitud, kuus minutit enne kolme. Tõsi küll, autasustamine lükati pool tundi edasi, kuna suur hulk sportlasi oli veel rajal.\nTeiseks jäi mõlemal distantsil Martin Laas (25), kes erinevalt rõõmsalt naeratavast Nõmmelast oli maratoni napi, vaid seitsmesekundilise kaotuse järel üsna tõsine.\nNõmmela rääkis, et Laas õnnestus selja taha jätta kolm kilomeetrit enne lõppu ühel kruusasel teelõigul: “Seal ründasin paar korda ja sain eest ära.”\nÜks Hispaanias, teine Luxemburgis\nKoos nad väga tihti sõita ei saa, kuna hooajal elavad eri kohtades: Laas Kataloonias Cironas ja tema ise Luxemburgis. “Aga niipalju, kui ma Tartusse satun, näiteks maanteesõidu Eesti meistrivõistlustel, siis ikka käime koos trennis,” selgitas Nõmmela. Ta lisas, et kohtutakse ka talvistes rattalaagrites Cironas.\nMõlema rattanädalavahetuse raja kohta jagus võitjal vaid kiidusõnu. “Maratonirada oli natuke aeglasem, kui me arvasime,” ütles Nõmmela. “Metsas oli pinnas üsna pehme ja seetõttu ei veerenud nii kiiresti, palju oli ka liivaseid kohti, mis tõmbasid kinni, aga rada oli väga äge – mulle meeldis.”\nÖösõitu küünalde valgel nimetas võitja uudseks ja ägedaks kogemuseks, mis samuti väga meeldis.\nKuigi korraldajate hinnangul võikski Hiiumaa rattanädalavahetus olla profiratturite jaoks n-ö meeldiv hooajalõpp, ei saa Nõmmela veel ratast nurka visata. Järgmisel laupäeval on Hollandis esimese kategooria maanteesõit profiratturitele.\nKutser võitles välja pronksi\nMTB Kõpu rattamaratonil tõusis hiidlaste rõõmuks ajaga 1.59,58 kolmandaks Karmo Kutser (18), kes pidas maha lõpuduelli Toomas Eriksoniga (42), kelle aeg oli täpselt 2 tundi. Viies oli ajaga 2 tundi ja 8 minutit hiidlane Robin Pruul.\n“Võrreldes sellega, et ees olid profiklubides sõitvad mehed, olen tänase päevaga täitsa rahul,” hindas Karmo Kutser. “See oli parim, mis täna oleks saanud tulla.”\nKõpu metsades sõitis ta rattaga esimest korda ja kogetu üllatas teda: “Poleks uskunudki, et Hiiumaal niisugused tõusud ja langused on – päris huvitav – minu jaoks täiesti uus koht.”\nRada nimetas ta raskeks, eriti raske oli lõputõus, kuna ta polnud pikka aega sõitnud. Emmaste öösõidul Kutser osaleda ei saanud, selle asemel sõitis ta Elvas Eesti CX karikasarja kolmandat etappi, kus oli kokkuvõttes neljas. “Jäin ka seal suhteliselt rahule, kuna üle pika aja tegelen esimest aastat rattaspordiga ja lähen vaikselt edasi kogu aeg,” hindas Kutser.\nVõistluspaus kestis ligi kolm aastat, kuna suurte koormuste ja paljude võistluste tagajärjel tekkis tal põlvetrauma, mis takistas aktiivselt sportimast.\nJärgmisel laupäeval stardib ta Sauel Eesti meistrivõistlustel tsüklokrossis. See on tänavu viimane start, siis saab hooajast kokkuvõtteid teha.\nOsavõtjaid rõõmustavalt palju\n“Nõmmela ja Laas ei ole ehk nii tuntud nimed kui Kangert ja Taaramäe, aga nad on ühed vähestest Eesti proffidest, keda on ju alla kümne,” ütles võistluse korraldaja Mihkel Reile maratoni finiši eel.\nEesti jalgpalliliidu kodulehel märgitakse, et tänavu tulemustes märkimisväärse sammu edasi astunud maanteerattur Aksel Nõmmela suutis ka klubilisel tasemel hüppe edasi teha, kui sõlmis värskelt kaheaastase lepingu Belgia prokontinentaaltaseme meeskonnaga WB Aqua Protect Veranclassic.\nReile jäi väga rahule võistlustest osavõtuga. Eriti palju, 120 oli neid seekord õueküünalde valgel läbitud öösõidul. Seejuures osales elamussõidul 77 sõitjat, valdavalt hiidlased – seda on märgatavalt rohkem kui eelmise aasta öösõidul. Laupäeva õhtuks, kui öösõit algas, lõppes vihm ja vaikis ka tuul. Lisaks oli sel päeval hulk lastesõitudel osalenuid nii et kokku startis paarsada inimest.\nVihmasel pühapäeval Kõpus oli võistlussõitjaid 55, nii-öelda lõbusõitjaid vähem, kakskümmend. Reile ütles, et kohalikud jäid ilmselt nadi ilmaga koju. Mandri pealt võistlema tulnud tegid muidugi kaasa mõlema võistluspäeva sõidu, naastes Kõpu metsadesse-mägedesse maha märgitud maratonirajalt üliporistena. “Ilm rattureid ei heiduta,” kinnitas Reile.\nKui Emmaste öösõit sõideti siledatel teedel keset küla, siis Kõpu maratonirada kulges metsas ning sõitjad hindasid selle raskeks, kuna vihm oli raja üsna pehmeks muutnud.\nSeitse-kaheksa sõitjat läbisid mõlemad distantsid nn fatbike`del. Üks sellisega sõitjatest, Eesti rekordiomanik jalgrattasprindis, Daniel Novikov ütles, et Kõpu raja ja tema kehakaalu puhul oli lai rattarehv plussiks. Kergekaaluliste võitjate valik oli muidugi kitsas rehv.\nSildid: Karmo Kutser, rattamaraton\n09.10.2018 15:21 |\n“Teiseks jäi mõlemal distantsil Martin Laas (25), kes erinevalt rõõmsalt naeratavast Nõmmelast oli maratoni napi, vaid seitsmeminutilise kaotuse järel üsna tõsine.\nLaas kaotas 7 sekundi, mitte seitsme minutiga!\nHarda Roosna - 10.10.2018 09:48 |\nAitäh märkamast, parandasin vea. Harda Roosna


Kui sirvite kunagi oma tegumihalduri akent, olete tõenäoliselt märganud protsessi nimega "Süsteemi katkestused" ja siis ilmselt eiranud seda. Kuid kui see kasutab teie protsessorit ja te ei tea, mida saate sellega teha, oleme vastuse teile leidnud.\nMis on süsteemikatkestuste protsess?\nSüsteemi katkestused on Windowsi ametlik osa ja kuigi see kuvatakse protsessina tegumihalduris, pole see tegelikult traditsioonilises mõttes protsess. Pigem on see koondkohahoidja, mida kasutatakse kõigi teie arvutis toimuvate riistvarakatkestuste kasutatavate süsteemiressursside kuvamiseks.\nEhkki riistvarakatkestus kõlab ebaviisakalt, on see tavaline side riistvara (ja sellega seotud tarkvara) ning teie protsessori vahel. Oletame, et hakkate näiteks midagi klaviatuurile kirjutama. Selle asemel, et kogu protsess oleks pühendatud lihtsalt klaviatuurilt signaalide jälgimisele, on teie emaplaadil tegelikult natuke riistvara, mis haldab sellist jälgimist. Kui ta tuvastab, et mõni muu riistvara vajab protsessori tähelepanu, saadab see protsessorile katkestussignaali. Kui see on kõrge prioriteediga katkestus (nagu tavaliselt kasutaja sisendi korral), peatab protsessor mis tahes protsessi, millega see töötab, tegeleb katkestusega ja jätkab seejärel oma eelmist protsessi.\nSee kõik toimub välkkiirelt ja tavaliselt toimub pidevalt palju-palju katkestusi. Tegelikult näete just seda asja, kui soovite. Käivitage tegumihaldur ja kerige alla, kuni näete aknas valikut „Süsteemi katkestused”. Nüüd avage Notepad ja alustage tippimist. See ei mõjuta teie süsteemi katkestamise seadet dramaatiliselt, kuid peaksite nägema, et see tõuseb umbes kümnendiku protsendipunkti võrra. Meie puhul tõusis see baasjoonelt 0,1% -lt 0,3% -le.\nTavaliste toimingute ajal võite näha, et protsessori „Süsteemi katkestused“ kasutamine tõuseb lühidalt kuni 10%, enne kui see ei reageeri.\nSee on suurepärane, aga miks see nii palju protsessorit kasutab?\nKui näete, et protsessori „Süsteemi katkestused“ kasutamine tõuseb üle 20% ja see on oluline osa -püsige seal järjekindlalt, siis on teil probleem. Kuna see esindab teie arvuti riistvarakatkestusi, tähendab püsivalt kõrge protsessori kasutamine tavaliselt seda, et mõni riistvara või sellega seotud draiver käitub valesti. Niisiis, kuidas riistvaraprobleeme tõrkeotsinguks saada? Noh, see on keeruline osa.\nEsimene samm peaks olema arvuti taaskäivitamine. Me teame, et olete seda miljon korda kuulnud, kuid see on siiski kindel nõuanne. Arvuti taaskäivitamine võib lahendada igasuguseid imelikke probleeme ja see on piisavalt lihtne samm.\nKui arvuti taaskäivitamine CPU kasutamise probleemi ei paranda, on järgmine samm veenduda, et arvuti oleks ajakohane. Las Windows Update teeb oma asja, nii et võite olla kindel, et teil on kõik uusimad Windowsi ja draiverite värskendused - vähemalt Windowsi hallatavate draiverite jaoks. Sellel ajal peate veenduma, et ka draiverid, mida Windows Update ei halda, oleksid ajakohased. Mõlemate toimingute tegemise juhised leiate sellest juhendist.\nKui arvuti ja riistvara draiverite värskendamine seda trikki ei tee, peate sukelduma ja välja selgitama, milline konkreetne riistvara põhjustab probleeme. Kogu teie riistvara diagnoosimine on natuke väljaspool selle artikli ulatust, kuid meil on mõned kasulikud juhised, mis aitavad teil asju kitsendada.\nAlustage välisseadmete ükshaaval keelamisest. Alustame välistest seadmetest peamiselt seetõttu, et seda on kõige lihtsam teha ja peate keskenduma peamiselt välistele draividele ja sisendseadmetele, nagu klaviatuur, hiir, veebikaamera ja mikrofon. Lihtsalt eemaldage need ükshaaval vooluvõrgust ja vaadake, kas "Süsteem katkestab" lahendatakse. Kui see juhtub, siis teate, millisele seadmele keskenduda.\nJärgmisena liikuge oma sisemistele seadmetele. Ilmselt muutub see natuke keerulisemaks, kuna te ei saa neid lihtsalt vooluvõrgust lahti ühendada. Kuid saate need seadmehalduris keelata. Lihtsalt olge ettevaatlik, et mitte keelata ühtegi süsteemi töötamise seisukohalt kriitilist tähtsust omavat seadet, näiteks kettaseadmeid või ekraaniadaptereid. Samuti ärge keelake midagi, mis on loetletud kategooriate Arvuti, Protsessorid või Süsteemi seadmed all. Selle asemel keskenduge sellistele asjadele nagu võrguadapterid, helikaardid ja muud lisakaardid. Nad on kõige tõenäolisemad süüdlased. Mine lihtsalt ükshaaval. Keelake seade ja vaadake tegumihalduris jaotist „Süsteemi katkestused”. Kui probleem kaob, olete probleemse seadme tuvastanud. Kui see nii ei ole, lubage seade uuesti ja liikuge järgmisele.\nSelle probleemi võib põhjustada veel paar riistvara, mida te ei saa sel viisil testida. Tõrkev toiteallikas (või sülearvuti aku) võib põhjustada protsessori "süsteemi katkestused" kasutamise kasvu ja nii võib ka riknev kõvaketas. Kõvakettaid saate testida Windowsi sisseehitatud tööriistaga Check Disk või hea kolmanda osapoole S.M.A.R.T. utiliit. Kahjuks on ainus viis selle toiteallika testimiseks selle asendamine.\nKui tuvastate seadme, mis probleeme tekitab, on järgmine samm välja selgitada, kas probleemi põhjustab seade ise või riistvaradraiver. Jällegi võib selle välja selgitamine olla natuke keeruline ja see nõuab mõningaid katseid ja vigu, kuid meil on mõned juhised.\nProovige väliseid seadmeid mõnes teises arvutis, kui see teil saadaval on.\nKui teie draiverid on kõik ajakohased ja arvate, et seade ise on korras, võite alati proovida minna tagasi varasema draiveri juurde.\nOtsige üles Google'i või oma riistvaratootja veebisait ja vaadake, kas teistel inimestel on sarnaseid probleeme.\nKaaluge oma BIOS-i värskendamist. Kui te ei suuda probleeme kitsendada, on võimalik, et katkestuste tõlgendamise eest vastutaval riistvaral on probleeme. BIOS-i värskendamine võib mõnikord probleemi lahendada.\nSEOTUD:Tühistage Windows Vista tülikad seadme draiverid\nEi, te ei saa funktsiooni „Süsteemi katkestused” keelata. Ja selleks pole head põhjust. See on teie arvuti jõudluse oluline komponent, kuna seda kasutatakse riistvarakatkestuste käsitlemiseks ja nendest teatamiseks. Windows ei lase teil isegi ajutiselt ülesannet lõpetada.\n“Süsteemi katkestused” ise on Windowsi ametlik komponent. See pole peaaegu kindlasti viirus. Kuna see pole tegelik protsess, pole süsteemil katkestamisel isegi seotud .EXE- või .DLL-faili, mis töötab. See tähendab, et pahavara ei saa seda kuidagi kaaperdada.\nSiiski on võimalik, et viirus segab konkreetset riistvaradraiverit, mis omakorda võib mõjutada süsteemi katkestusi. Kui kahtlustate mis tahes vormis pahavara, otsige oma eelistatud viiruseskanneri abil viiruseid. Parem karta kui kahetseda!


Kodanikuühendus süüdistab Simsonit Rail Balticuga kiirustamises - lisatud MKMi kommentaar! - Logistikauudised\nAutor: Logistikauudised.ee • 6. aprill 2017\nKodanikuühendus süüdistab Simsonit Rail Balticuga kiirustamises - lisatud MKMi kommentaar!\nKodanikuühendus Avalikult Rail Balticust väidab pressiteates, et Kadri Simson saadab Rail Balticu leppe kiirkorras ratifitseerimisse. MKMi sõnul ei saadeta RB riikidevahelist lepet ratifitseerimisele enne uue tasuvusanalüüsi valmimist. Selline teemakäsitlus on ministeeriumi teatel eksitav.\nRB riikidevaheline leping allkirjastati jaanuari lõpus ning samal kuul saadeti lepingu tekst kooskõlastamiseks ministeeriumitesse. Kooskõlastatud see ka sai.\nNüüd esitati MKMi sõnul miniseeriumitele ühelauseline seaduseelnõu dokument, et edastada see Riigikogule pärast uue tasuvusanalüüsi valmimist 24. aprillil.\nKodanikuühenduse süüdistuse tekst on järgmine:\nKuigi uut tasuvusanalüüsi pole veel avalikustatud, saatis MKM ratifitseerimise seaduseelnõu „erakorraliselt lühikese tähtajaga“ kooskõlastusringile.\nÜhelauseline seaduseelnõu valmis 31. märtsil ehk samal päeval kui MKM-i jõudis riigikontrolli kiri, milles teatati otsusest koostada maikuuks sõltumatu ülevaade senistest Rail Balticuga seotud otsustest ja lepinguga võetavatest kohustusest.\nKiirustav ratifitseerimise eelnõu menetelemine ei võimalda valitsusel riigikontrolli töö tulemustega arvestada.\n„Juhime tähelepanu, et 3. aprillil valminud ratifitseerimiseelnõu seletuskiri viitab põhjendustega vigasele AECOM-i uuringule ning puuduvad täielikult viited uuele tasuvusanalüüsile,“ lausus Avalikult Rail Balticust juhatuse liige Priit Humal.\nSeni on uuest tasuvusanalüüsist selgunud ainult järjekordne projekti kallinemine: kümne aasta taguse uuringuga võrreldes on projekti maksumus nüüdseks tõusnud üle kolme korra.\n„Uuele tasuvusuuringule tuleb tellida põhjalik ekspertiis projektimeeskonnast sõltumatute ekspertide poolt. Vajadusel saame siin ka oma abi pakkuda. Peame valeks ja vastutustundetuks Kadri Simsoni äkilist kiirustamist Rail Balticu lepingu ratifitseerimisel,“ osutab kodanikeühenduse Avalikult Rail Balticust juhatuse liige Priit Humal.\nMKM selgitas, et kuna tegemist on tõepoolest ühelauselise eelnõuga, eeldati, et selle lause kooskõlastamine ei pea võtma 15 päeva, nagu pikemate tekstide puhul ette nähtud. Loomulikult on igal ministeeriumil õigus kasutada ära ette nähtud 15 päeva, kui nad seda soovivad, kinnitab MKM.\nLause, millele kooskõlastust soovitakse on: „Ratifitseerida juurdelisatud Eesti Vabariigi valitsuse, Leedu Vabariigi valitsuse ja Läti Vabariigi valitsuse vaheline Rail Balticu/Rail Baltica raudteeühenduse arendamise kokkulepe, mis on allkirjastatud 2017. aasta 31. jaanuaril Tallinnas.“\nNagu öeldud, kokkuleppe tekst, millele lause viitab, on ministeeriumites juba jaanuaris kooskõlastuse saanud.\nMKMi pressiesindaja kinnitab, et Riigikogule esitatakse ratifitseerimisseaduse eelnõu pärast värske tasuvusuuringu tulemuste avaldamist. Riigikogu menetluse ajaks on olemas ka Riigikontrolli aruanne.\nBalti riikide peaministrid allkirjastasid Rail Balticu kokkuleppe\nRatas sai loa sõlmida Rail Balticu lepe\nRail Balticu vastased ei jäta jonni


Tervisesõbralik töökoht 2010 on A-Selver\nUrve Vilk • 25. november 2010\nKonkursi ”Tervisesõbralik töökoht 2010” võitjaks kuulutati täna A-Selver AS. Lisaks anti välja kolm eripreemiat: kõige sportlikum kollektiiv on Inspired Communications OÜ, kõige innovatiivsema idee tiitel läks Põltsamaa lasteaiale Mari ning „Parim kaasaja“ on Tallinna Haridusamet.\nKonkursi ”Tervisesõbralik töökoht” kuulutasid septembris välja Tervise Arengu Instituut ja ajakiri Tervis Pluss koos Tööinspektsiooni ja advokaadibürooga SORAINEN. Konkursi eesmärk on töötajate tervise tähtsustamine ning töötajate tervisesse panustavate organisatsioonide tunnustamine.\nKonkursi auhinnad on sihtotstarbelised, auhinnasumma väärtuses saab iga võitja valida omale sobiva tervistedendava tegevuse või vahendid. Auhinnasumma on välja pannud advokaadibüroo SORAINEN.


Mis on sms laenud. SMS laenu puhul on tegu täiesti tavalise laenukoormaga, nagu iga teisegi laenu puhul.\nNäiteks kui olete toidupoes ja avastate, et ei saa endale kõike seda, mis olete enda toidukorvi ladunud osta, saadate sõnumi ning kassasse jõudes on raha juba teie kontol. SMS laenude algusaegadest on teada juhtumeid, kus ebaadekvaatses olekus ning mõnes baaris või klubis oma raha kulutades otsustati jookide ostmiseks lisaraha kaasata. Tol ajal olid sedasorti kiirlaenud tuntud kui inimeste pankrotistajad. Samuti võid muuta makse tegemise kuupäeva, kui see peaks vajalikuks osutuma. Raha avanss laena raha soodaslt. Ette võeti see, et nüüd on ka sms laen taotlemisel vaja enda isik tuvastada. Või vähemalt on seda tarvis teha esimesel laenamisel. Kui kulutust ei ole vaja koheselt teha, tuleks laenu võtmine katki jätta. Hommikul või mõne päeva pärast, kui saavutati taas selge ja kaine olek, avastati enda laenukoormus. Ainukeseks pääseteeks oli kas sõprade ja sugulaste või teiste pankade käest uue laenu võtmine. Laenu hetkeseisu näed ja muudatusi saad taotleda, logides sisse Bondora kontole. Lisaks sellele on mõned laenuandjad nõus ka tarbijatele vastu tulema ja pakuvad ka konkreetseteks päevadeks laenu. Mitte ühtegi laenuga seotud otsust ei tohi teha kiirustades ega tuliste emotsionaalsete jooksul. Just seetõttu tuntakse seda paljudes inglise keelt kõnelevates riikides ka kui palgapäeva laenuna ehk payday loan. Kõige põnevamaks on aga see, et kui üks kiirlaen on mingist organisatsioonist juba võetud, ei takista see teid mõnest muust kiirlaenudega tegelevast organisatsioonist uut laenu võtmast. Just seetõttu ei tohi sattuda laenamisest sõltuvusse ning tuleb enne korralikult läbi mõelda, kas on mõtet ikkagi laenu võtta ja kas on just vaja võtta kalleima pakutava intressiga laenu. Just seetõttu võiks öelda, et kui inimene võtab korraks kiirlaenu, jääb ta selle ettevõtte kliendiks kogu eluks. Kuna rahalised probleemid võivad väga kergesti tekkida, ei soovi ükski äriühing oma raha niisama ohtu seada. Teiseks loogiliseks tingimuseks on see, et oleksite täisealine ning Eesti Vabariigi kodanik või omada vähemalt siinset elamisluba. Tõenäoliselt pole eelnevas lauses nimetatud töökohtades töödates teil ka töölepingut ega mingit garantiid, et teie töökoht eksisteerib ka järgmisel kuul, kui teil tuleb mingi osa laenust tagasi maksta ja seda koos intressidega. Kui oled võtnud mitu laenu erinevatelt laenuandjatelt, saad refinantseerimise abil laenud koondada ühte kohta, mis lihtsustab laenukohustuste täitmist.\n. Esimeseks ja kõige loogilisemaks punktiks on isikliku pangakonto olemasolu, sest selle puudumisel poleks teil mitte ühtegi kohta, kuhu küsitud raha kanda. Kõige tavalisemaks ja üldlevinuimaks põhjuseks miks inimene saab eitava vastuse on see, et ta ei saa ametlikult mitte mingisugust sissetulekut. Selle taotlemine on lihtne ja kiire ning laenutaotlus loetakse esitatuks vaid sõnumi saatmisega. Esialgu küll ei tulnud end isegi verifitseerida ehk tuvastada oma isik. See külg on ainult siis hea, kui töötate mustalt ja kogu teie palk saabub ümbrikus ning sellelt pole mitte ühtegi maksu laekunud. Seetõttu soovitame teil erinevate laenupakkujate poolt pakutavaid tingimusi omavahel võrrelda. Kõige lihtsam oleks seda teha internetis vabalt saadaval olevat laenukalkulaatorit.Kuigi kõikidel kiirlaenu, täpsemalt sms laen pakkujatel on erinevad tingimused, mis tuleb laenu saamiseks täita, on enamasti vaja paari põhilist punkti täita. Pärast seda on võimalik endiselt minna mööda vana rada ja taodelda juba ainult sõnumi saatmisega mis on äärmiselt üllatav. Esialgu plaaniti nii, et laen makstakse tagasi palgapäeval. Lisaks sellele võivad eelmised finantskohustused süüa ära suure osa teie sissetulekust ning uue ja uskumatult kõrge intressimääraga laenu teenindamine käib üsna kindlalt teil üle jõu.\n. Sissetuleku vähenemise korral saad muuta maksegraafikut, pikendades laenu tähtaega ja vähendades seeläbi igakuiste kohustuste hulka. Sinu ülesandeks on hoolitseda selle eest, et vastav summa oleks kantud igakuiselt õigeks kuupäevaks Bondora kontole. Kuigi inimene võib tööl käia mustalt või tegeleda millegi illegaalsega ja seeläbi ennast väga hästi igapäevastes toimetustes ära majandada, ei loeta seda sissetulekuks, sest sellelt pole mitte ühtegi maksu maha läinud. Ainsad faktorid, mida kontrollitakse enne laenu väljastamist on isikliku pangakonto olemasolu, kusjuures pole vahet millise panga klient te parasjagu olete, ning Krediidiinfos maksevõlgade puudumine. Rahasumma saamiseks tuli laenuandja kodulehel täita vajalik ankeet ning ootama jääda. Enam pole vaja pankade pikkades laenutaotlejate järjekordades oodata, sest kõik toimub sõnumi saatmisega. Kuna aga inimesed hakkasid süsteemi lihtsust negatiivselt ära kasutama, tuli midagi ette võtta. Teadupärast tuleb sõnumiga taodeldud laen kiirelt tagastada ja seetõttu tuleb kasvõi iseendaga plaani pidada, kas suudate sedasorti rahalise kohustuse tagasi maksta. Vähemalt oleks see kõige mõistlikum otsus.Paljud meist arvavad, et SMS laen saamine on väga lihtne, sest selle taotlemine toimub ju vaid ühe sõnumi saatmisega. Kahjuks või õnneks ei ole see alati aga tõsi. Seega, kui Sul ei ole raha vaja juba täna, on Bondora laen igati mõistlik valik ja soodne alternatiiv SMS-laenule.\n. Kuna laenu antakse ilma tagatiseta ja sageli ilma suurema kontrollita, on võimalik lisaraha küsida ka neil, kel puudub võimalus kallist laenu tagasi maksta. Teisena välja toodud eelis võib ostutuda ka negatiivseks pooleks. Tänu uutele laenudele saadi laenudega seotud intressid madalamaks ning inimestel tekkis võimalus ja suutlikkus laen ka reaalselt tagasi maksta.Sõnaühendi “SMS laen” võiks defineerida kui lühiajalise ja tagatiseta laenuna. Ei kontrollita seda, kui suured on teie sissetulekud ega ka seda, kas teil pole juhuslikult olemasolevaid finantskohustusi, mistõttu võib teil laenu tagastamine oluliselt raskemaks muutuda. Uusi laene võetakse seetõttu et maksta tagasi vanad ja üle pea kasvanud laenud tagasi. Küsitud üüratud protsendid tagavad selle, et inimene ei jõuaks võetud kohustusi esimese palgapäevaga tagasi maksta ning vahel sunnivad lootusetumaid isikuid isegi uut laenu võtma. Täna pole ka enam väga harvad juhused, kus inimene saab SMS laenu taodeldes negatiivse vastuse. Odavaim SMS laen kiir laen sularahas. Refinantseerimine ei tähenda, et varasem laenusumma kustutataks, küll aga saad refinantseerimise abil laenukohustuse jagada pikemale perioodile ja nii oma igakuiseid väljaminekuid vähendada. Teiseks suureks eeliseks on aga teie maksevõimekuse mitte kontrollimine. Kuna aga kulutuste tegemiseks raha napib, pöördutakse finantsasutuste poole, kes on valmis neile lahkesti vastu tulema ja abikäe ulatama. Selle peamiseks põhjuseks on see, et kuna laenu on võimalik taodelda kodust lahkumata või isegi ilma helistamiseta ja eelneva konsultatsioonita mõne pangatöötajaga. Probleemid ei tekkinud mitte raha laenamisest vaid sellest, et inimesed ei lugenud lepinguid korralikult läbi või kui lugesid, ei suutnud mõista selle taga peituvat tegelikkust. Lisaks võib refinantseerimine anda Sulle võimaluse vahetada kalli intressiga laenu soodsama vastu. Seetõttu kontrollitakse teid või vähemalt üritatakse teid maksimaalselt kontrollida. Jääb mulje nagu laenu võetaks justkui igapäevast ja meie elu lahutamatut osa. Tuvastada tuleb end iga laenuandja, panga või muu finantsorganisatsiooni juures ja seda vähemalt ühel korral. See summa tundub veelgi jahmatavam kui arvutada intress ümber aastaseks intressiks. Pakutakse laene nii kinnisvara tagatisel kui ka isegi autoliisinguid. Tegu on pigem pikaajalise kohustusega mis tuleb tagastada ning tasub silmas pidada, et kohustus võib väga kergelt üle käte minna. Laenu nimi on tuletatud sellest, et inimestel on enne palgapäeva rasked olukorrad või on neil tarvis teha mõningaid ootamatuid kulutusi. Nüüdseks on paljudeks tollal vaid SMS laen pakkuvatest asutustest välja arenenud suuremad asutused, mis pakuvad erinevaid laene ja rahalist tuge. Et maksed ei ununeks, saadame Sulle selle kohta e-kirjaga ka meeldetuletusi. Teil ei ole tarvis külastada mitte ühtegi krediidiasutust, kui olete mõne kindla laenupakkujaga juba koostööleppe ning oma isikuandmed esitanud. Pärast seda, kui olete finantsasutustele tuttavad, saate tegutseda ja laene võtta ilma ennast tuvastamata ning uskumatult lihtsalt.Kuna sõnumiga taodeldavatel laenudel oli algusaastatel halb maine, tehtigi selle võtmine keerulisemaks. Teiseks oluliseks teguriks on inimeste suutmatus üldse laenu teenindada. Just seetõttu on sõnumiga taodeldav laen ohtlik, et laen ja küsitud summa jõuab laenutaotlejani kiirelt, lihtsalt ja ilma maksevõime põhjaliku kontrollita. Näiteks kui teil puudub püsiv töökoht kust laekub iga kuu mingigi rahasumma, pole teil mitte kuidagi võimalik laenu ju tagasi maksta. Taotluse esitamine toimub interneti teel ja seda saab teha ka nutitelefoni kaudu. Mõne minuti möödudes laekus teie poolt soovitud summa teie arveldusarve kontole ning teil oli võimalus seda kulutama hakata


Rekordiline kvartal tõi LHV-le 10 miljoni eurose kasumi - Uudised - LHV finantsportaal\nRekordiline kvartal tõi LHV-le 10 miljoni eurose kasumi\n2018. aasta teises kvartalis teenis AS LHV Group konsolideeritult 10,0 miljonit eurot puhaskasumit: panga kasumiks kujunes 5,2 miljonit eurot ja varahalduse kasumiks 2,1 miljonit eurot. Lisaks teenis LHV erakorraliselt UAB Mokilizingas müügist 2,9 miljonit eurot kasumit. Laenude allahindluseid tehti II kvartalis mahus 1,6 miljonit eurot ning uue tegurina mõjutas kasumit avansiline tulumaks, mille kogumõju teises kvartalis oli 0,6 miljonit eurot.\nLHV aktsionäridele kuuluva omakapitali tootlus oli teises kvartalis 27,7%. Võrreldes I kvartaliga kasvas konsolideerimisgrupi kasum II kvartalis 5,8 miljoni euro võrra ning võrreldes aasta taguse ajaga 5,2 miljoni euro võrra.\nGrupi konsolideeritud laenuportfell suurenes kvartaliga 11 miljoni euro võrra (+1%; +34 miljonit eurot I kvartalis) 777 miljoni euroni, samal ajal kui konsolideeritud hoiused vähenesid 183 miljoni euro võrra (-11%; +188 miljonit eurot I kvartalis) 1542 miljoni euroni. Sealjuures vähenesid maksevahendajatega seotud hoiused 262 miljoni euro võrra. LHV juhitud fondide koondmaht kasvas kvartaliga 40 miljoni euro võrra (+4%; +24 miljonit eurot I kvartalis) 1167 miljoni euroni.\nAS-i LHV Group 2018. aasta esimese 6 kuu konsolideeritud puhaskasumiks kujunes 14,3 miljonit eurot. Pank teenis sellest 8,8 miljonit eurot ja varahaldus 2,8 miljonit eurot. Esimese poolaasta kasum oli 4,4 miljonit eurot suurem kui möödunud aastal.\n"Meie teise kvartali olulisemad märksõnad olid rekordiline panga kliendibaasi kasv, Leedu äriüksuse Mokilizingas müük, märkimisväärne tulu institutsionaalsest pangandusest ja finantsplaani uuendamine.\nLHV tugevaid alustrende on toetamas Eesti majanduskeskkond. Majanduskasv on olnud hea, siseriiklikke riske maandavad tasakaalus eelarve, avaliku sektori madal võlatase ning positiivne välistasakaal. Kodumajapidamiste finantstervis on pigem tugev, hoiused on kasvanud ning tähtajaks tasumata laenude osatähtsus on turul langenud alla 1%. Võimalike riskidena saab välja tuua suure sõltuvuse väliskeskkonnast, pingelise tööjõuturu ja kodumaise kinnisvarasektori kõrge arendusmahu.\nMeil on hea meel, et LHV tööd on märgatud ning mainekas majandusajakiri Euromoney kuulutas meid juuli alguses Eesti parimaks pangaks. II kvartali jooksul suurenes panga klientide arv rekordiliselt ligi 6800 võrra 147 tuhande kliendini. Sõlmiti 3700 uut investeerimislepingut ja jõudsime uue rekordini kaarditehingute arvus.\nKliendibaasi kasvust tingituna lisasime kvartali jooksul kaks uut sularahaautomaati: Mustamäe Keskusesse ja Laagri Selverisse. Uutest toodetest saime mai alguses valmis faktooringu, mis täiendab LHV ettevõtete panganduse pakkumist.\nLaenuportfelli suurenemine vastas meie ootustele, arvestades Mokilizingase müügist tingitud Leedu laenuportfelli vähenemist 28 miljoni euro võrra. Portfelli kvaliteet püsib tugev, eraldi jälgimise all on üksikud kliendid. Jättes kõrvale ootuspärase finantsvahendajate hoiuste vähenemise, kasvasid ka hoiused heas tempos.\nMeie pingutus finantsteenuste ekspordi suurendamisel on esimesi häid tulemusi näitamas. Finantsvahendajate ehk Ühendkuningriigi suunal oleme tegelemas meeskonda vajalike inimeste otsimisega. Klientide huvi on väga aktiivne. Valdkonnaga seotud tulud jagunevad maksete, valuutavahetuse, kaardimaksete vahendamise, krediiditeenuste ja haldamisega seotud tasude vahel.\nVarahalduse hallatavate fondide maht suurenes kvartaliga 40 miljoni euro võrra. II samba aktiivsete klientide arvu vähenemine 400 võrra oli tingitud uute klientide madalamast lisandumisest, kuna II kvartalisse ei jäänud ühtegi aktiivset pensionifondide müügiperioodi. Samas lahkunud klientide hulk oli prognoositust madalam. Aprillis vähendasime LHV Varahalduse aktsiakapitali, et konsolideerimisgrupi tasandil kapitali efektiivsemalt juhtida.\nKvartali jooksul viisime lõpuni Leedu tarbimiskrediidi ettevõtte Mokilizingas müügitehingu. LHV-le kuuluvate aktsiate väärtus tehingus oli 7,5 miljonit eurot ja teenisime tehingult 2,9 miljonit eurot kasumit.\nTehingu järel maikuus uuendatud finantsplaani kohaselt on LHV Groupi konsolideeritud puhaskasum tänavu 1,8 miljonit eurot varasemalt plaanitust suurem ja aktsionäridele kuuluv puhaskasum 2,7 miljonit eurot suurem. Samas edestame II kvartali lõpuks maikuus avaldatud finantsplaani 0,7 miljoni euro võrra.\nAprillis rakendus esmakordselt 14% suurune avansiline tulumaks panga kasumile, mida igakuiselt kanname otse kuludesse. Ühtlasi toimus aprillis LHV aktsionäride koosolek, kus muude teemade seas otsustatud dividendid 16 senti aktsia kohta on tänaseks aktsionäridele välja makstud.\nÜhtlasi oleme grupi tasemel alustanud võlakirjaprogrammi ettevalmistamisega, et emiteerida allutatud võlakirju kasvu finantseerimiseks ning vajadusel olemasolevate võlakirjade lunastamiseks. Võlakirjad on kavas noteerida Nasdaq Tallinna Börsil."\nLHV korraldab majandustulemuste tutvustamiseks investorkohtumise, mis leiab aset 24. juulil algusega kell 18 LHV Tallinna kliendikontoris (Tartu mnt 2, I korrus). Osalemiseks palume registreeruda aadressil https://fp.lhv.ee/academy/507.\nLHV Group on suurim kodumaine finantskontsern ja kapitali pakkuja Eestis. LHV Groupi peamised tütarettevõtted on LHV Pank ja LHV Varahaldus. LHV-s töötab ligi 380 inimest ja LHV pangateenuseid kasutab ligi 147 000 klienti. LHV hallatavatel pensionifondidel on ligi 178 000 aktiivset klienti.


LG G2 tutvustab nutitelefonide disainis uut suunda - LG Electronics\nAnswer Me — Vastab automaatselt kõnele, pärast helinatooni vaigistamist, kui telefoni viiakse kõrva juurde.\nPlug & Pop — Soovitab valikuid ja seotud funktsioone, kui ühendatakse kõrvaklapid või USB juhe.\nText Link — Tekstisõnumites on lihtne valida teavet, mida salvestada memona või kalendrisse või kasutada otsingus Internetis või kaartidel.\nSlide Aside — Pakub lihtsamat multitegumtöötlust tänu võimalusele lihtsalt libistada kolme sõrmega jooksvad rakendused kõrvale.\nGuest Mode — Kaitseb omaniku privaatsust, kuvades vaid eelvalitud rakendusi, kui võõrad/külalised kasutavad telefoni oma sekundaarse sisselogimise mustriga.\nProtsessor: 2.26GHz Quad-Core Qualcomm® Snapdragon™ 800 Processor\nSildid: Dual Routing, esitlusüritus, G2, GRAM, Graphic RAM, LG G2, Multipoint AF, QuickMemo, Rear Key, Super Resolution\nUuel telefonil on 5,4-tolline Full HD displei,Põhiandmetes 5,2 tolli…Kumb siis????\nmillal siis eestisse müüki jõuda võib ja mis hind umbes olema hakkab?


Raamatud – Page 3 – Inspiratsioon otse elust\nBelfast ~ Elublogi ~ Huvitavat ~ Kirjutamine ~ Minu elu ~ Minu raamatud ~ Raamatud\nNäldalavahetused lähevad kiirelt, no päriselt ka\nNäiteks just möödunud nädalavahetuse märksõnaks oli 3 eestlast ühes väikses mereäärses majas, kahest mopsist rääkimata. Aga sain 2 poolikut raamatut loetud, sain 2 OMA RAAMATUT uutele lugejatele edastatud, peotäis kive ookeaniäärest korjatud (ja siis kirun, et kolimisel saab raske olema. Muidugi raske, sõna otseses mõttes, kui kohver kiva täis on) ja ühe hirmhea vaarika mojito joodud. Ja siis olin teel koju eile nii 21 ajal ja avastasin, et mobiili laadija jäi ikka sõpsi juurde, et ehk mobiil peab hommikuni vastu, muidu magan sisse :). Pidas, ja täna sain laadija ka kätte.\nEelmine nädalavahetus läks nii, et reedel sõime sõpsiga mõlemad Bem&Jerry peanutbutter cup jätsi, kumbki oma topsikujagu, isegi ei sheerinud. Ja laupäeval olin terve päeva kodus ja kuna siis oli veel viimased riismed tormist Emma alles, siis olingi päev otsa pidzhaama seljas diivanil ja lugesin, õue ei läinud kohe üldse. Kah sai üks raamat loetud, nii et omamoodi mõnus selline paaritunnine tegevus. Muidu iga õhtu peatüki kaupa jupitamine pole ikka see.\nJa korra sai pool tundi lähimasse postkontorisse kõmbitud, et siis pakike OMA RAAMATUTEGA KÄTTE SAADA!!!!!! No ma sain siis ka lõpuks kätte ja oma kauahoitud ja kaunikese roosa Swarovski pastakaga siis oma ESIMESE autogrammi oma ESIMESSE raamatusse, kelle uhke omanik mu sõps nüüd on. Ma pidin seda pastakat ikka sad akord amaha müüma, iga kord, kui näpud põhjas olid, vaatasin, et ahh, mis ma hoian… no soetatud sai 3 aastat tagasi, kui lootsin oma esimese lasteraamatu trükkimiseks raha kokku saada ja ise kirjastada. Aga ei läinud nii ja pastakas siis ootas. Ja ootas ja ootas ja oli mahamüümise hirmus.\nAga nüüd läks lõpuks ometi vaja 🙂\nIga asi juhtub õigel ajal. Minu puhul õiged asjad juhtuvad küll palju hiljem, kui loodetud 🙂\nAga peaasi, et juhtuvad


Hiina madala hinnaga esialgne diivanite komplekt tarnijatele ja tootjatele - Factory Direct hulgimüük - EVENTFUR\nKodu > Diivan > Sektsiooniline diivan\nSuurte sektsioonide komplekt\nKirjeldus: Kombineeritud diivani parim asi on see, et saate luua oma kombinatsiooni ja kuidas neid kombineerida. Kui soovite kodus natuke muuta, võite vabalt kohandada seda või lisada selle eelnevalt. Ja meie kombineeritud diivanid on saadaval mitmesugustes stiilides, samuti laias valikus ...\nParim asi kombineeritud diivanist on see, et saate luua oma kombinatsiooni ja kuidas neid ühendada. Kui soovite kodus natuke muuta, võite vabalt kohandada seda või lisada selle eelnevalt. Ja meie kombineeritud diivanid on saadaval mitmesugustes stiilides, samuti saate valida laias valikus diivanikatte, mille abil saate hõlpsasti luua diivanivormi, mis sobib teile.\nMaterjal: täispuit + vaht + PU / voodipesu\nPakkimine: 1 tk / karp\nSertifikaat: 2017 EN12520 TEST\nAndke oma elamispindale see isikupära ja värv koos selle diivaniga. Käsitöö, kaasaegne disain ja palju istekohti, sobib ideaalselt suurte kodude jaoks. Sellel on tagumine disain, käetugesed käetoed ja lahtised tagumised alumised istmepadjad. Selle kuju täiendab oma värvi toru detaili ja koonuskujuliste plokkide jalgadega.\nHot Tags: suurte läbilõikega diivanite komplekt, Hiina, tarnijad, tootjad, tehas, hulgimüük, madal hind, kõrge kvaliteet\nOsta valget Napoleoni tooli\nEsiosa kate Spandex\nElutoa mööbel L kujuga diivan\nBentwood Thonet Dinning Tool\nPuidu Phoenixi partei tool\nValge plastik Chiavari õppetool


Patsient küsib, arst vastab: mida peab nahavähi kohta teadma ja kuidas enda nahka kaitsta? - Tervisegeenius\nPatsient küsib, arst vastab: mida peab nahavähi kohta teadma ja kuidas enda nahka kaitsta?\n3. mai 2022 kell&nbsp08:28\nEnamasti on kõik sünnimärgid ühesugused, mistõttu tuleks tähelepanu pöörata nendele märkidele, mis erinevad teistest värvuse, suuruse ja kuju poolest või kui mõni lesioon kasvab kiiresti.Foto: Shutterstock\nKas tead, mis on melanoom, kuidas see tekib või kuidas see võib tervist ohustada ning kuidas oma nahka kaitsta? Vastused annab dr Elen Vettus, kes on end täiendanud melanoomi alal maailma tipponkoloogiakeskustes, kes on juba üle 10 aasta tegelenud dermatoskoopiaga ning on ka alaealiste solaariumi keelustamise ettepaneku algataja.\nEelmisel nädalal oli kõigil soovijatel Ida-Tallinna Keskhaigla sotsiaalmeedia vahendusel võimalik esitada küsimusi mealnoomi ja nahavähi kohta onkoloogiakeskuse juhatajale dr Elen Vettusele. Haigla avaldas oma kodulehel nüüd arsti vastused.\nIda-Tallinna Keskhaigla onkoloogiakeskuse juhatajale dr Elen Vettus.Foto: Ida-Tallinna Keskhaigla\nKuidas jälgida oma neevuseid-nahka?\nKontrollige oma nahka 1 kord kuus. Vaadake, kas nahale on tekkinud mõni pigmendilaik, mis teistest erineb, nn inetu pardipoeg. Enamasti on kõik sünnimärgid ühesugused, mistõttu tuleks tähelepanu pöörata nendele märkidele, mis erinevad teistest värvuse, suuruse ja kuju poolest või kui mõni lesioon kasvab kiiresti.\nOma nahka kontrollides peaks järgima ABCE reeglit. Kui esineb mõni allpool toodud muutustest, tasub pöördada spetsialisti poole:\nA ehk asümmeetria – sünnimärgi ühe poole kuju erineb teise poole kujust\nB ( inglise keeles border ehk lesiooni äär) viitab ebaregulaarsetele piirjoontele – serv on sakiline või ebaregulaarne.\nC (inglise keeles colour ehk värvus) viitab moodustises esinevale mitmele erinevale värvile.\nE (inglise keeles evolution ehk evolutsioon, muutused) viitab lühikese aja jooksul tekkinud muutustele kujus, suuruses või värvuses.\nMelanoom võib olla pigmendiga (pruun/must) või pigmenditu- sellisel juhul on tegemist roosaka lesiooniga või nahapeale sõlmega.\nMis vahet on melanoomil ja nahavähil?\nIgal aastal diagnoositakse Eestis umbes 250 melanoomi esmasjuhtu ning iga aastaga tõuseb ka haigestumus. Numbrite kasvu taga on samaaegselt nii haigestumuse kui ka teadlikkuse kasv: oma nahka käiakse sagedamini kontrollimas, mis on igati positiivne, sest nii avastame me aina enam melanoomi just varases staadiumis, kui haigus on hästi ravitav.\nMelanoomi suurimaks riskiteguriks on ultraviolettkiirgus, sealhulgas vahelduv intensiivne UV-kiirgus (nn päikesereisid) ning lapsepõlves saadud päikesepõletused. Naha eripära on, et see ei unusta nahakahjustusi mitte kunagi. Lapsepõlves saadud päikesepõletused võivad viia täiskasvanueas melanoomi tekkeni. Siinkohal on oluline aru saada, et ka kerge päevitus on nahakahjustus – pigmendirakud üritavad kaitsta oma pärilikkusainet kahjuliku UV-kiirguse eest.\nNahavähk ehk mittemelanoomne naha pahaloomuline kasvaja on üks sagedasemaid pahaloomulisi kasvajaid. Eestis diagnoositakse igal aastal üle 1300 uut nahavähi esmasjuhtu. Nahavähk jagatakse kaheks- basalioom ehk basaalrakuline vähk ning lamerakkvähk. Erinevalt melanoomist ei ole nahavähk agressiivne ning enamasti siirdeid teistesse organitesse ei anna. Nahamelanoomi raviks kasutatakse nii kirurgilist, valgusravi, kiiritusravi või süsteemset ravi.\nKuidas ravitakse nahamelanoomi?\nVarajase staadiumi melanoomi ravi on kirurgiline. Enamasti eemaldatakse melanoom kohaliku tuimestusega. Vastavalt staadiumile võib esmasele kirurgilisele ravile järgneda armi väljalõikamine ja valvurlümfisõlme uuring (vajadusel ka antud piirkonna lümfisõlmede eemaldamine).\nKui kasvajarakud on levinud lümfisõlmedesse (III staadium), siis on patsiendile näidustatud peale operatiivset ravi ka süsteemne ravi. 2022. aastast rahastab Eestis Haigekassa III staadiumi melanoomi patsientide immuunravi. See on meie patsientidele väga oluline võit. Uuringud on näidanud, et adjuvantravi ehk kirurgiline ravi vähendab oluliselt haiguse tagasituleku riski ja pikendab haigusvaba elulemust.\nIV staadiumi puhul, kui vähirakud on levinud juba teistesse organitesse, on patsientide raviks ainult süsteemne ravi. Praegu on Eestis kättesaadavad nii immuunravi, sihtmärkravi kui ka keemiaravi. Otseloomulikult ei ole ükski ravim ilma kõrvaltoimeteta ning ravi ordineerimisel on oluline ka patsiendi üldseisund, kaasuvad haigused ja patsiendi enda soov.\nKas meie kliimas on solaariumil ka boonuseid – D-vitamiini tootmiseks vms?\nSolaariumil ei ole mitte üheski kliimas eeliseid. Solaariumites on kasutusel enamasti UVA-lambid, mille kiirgus tungib pikema lainepikkuse tõttu sügavale nahka põhjustades naha DNA kahjustust, oksüdatiivset stressi ja fotovananemist ehk naha enneaegset vananemist. Õnneks ei saa kõik solaariumikülastajad melanoomi ega nahavähki, aga kahjustatud naha nad saavad kindlasti.\nVitamiin D süntees toimub UVB toimel ning solaariumi kasutamisel ei ole seda võimalik sünteesida. Arvatakse, et UVA kiirgus tekitab vitamiin D degradatsiooni, seega on solaariumi kasutamine lisaks kahjulik ka vitamiin D osas. Meie laiuskraadil on kindlasti vajalik suukaudne D-vitamiini lisamanustamine septembrist maikuuni.\nKas päevitamine saab üldse olla tervislik või vähemalt ohutu või on näiteks SPF-kreemi kasutamine lihtsalt kahjude vähendamine?\nTervislikku päevitust ei ole olemas. UV-kiirgus ulatub elektromagnetlainete spektris sellesse osasse, kust algavad ionisatsiooniprotsessid ehk inimkeha osas tähendab see seda, et UV-kiirgus kahjustab rakkudes olevat DNA-d.\nUltraviolettkiirguse toimel hakkavad nahas olevad pigmendirakud tootma pigmenti ehk melaniini, et kaitsta rakkude pärilikkusainet UV-kiirguse kahjuliku mõju eest. Sellega üritab organism ära hoida rakkudes UV-kiirguse toimel tekkivaid muutusi. Kahjuks see toime on üpriski nõrk ning selleks hetkeks on rakk juba kahjustada saanud.Õige päikesekaitsekreemi kasutamine peaks ära hoidma päikesepõletuse.\nPäevitamist ei soovita ma kellelegi, olgu see siis ilma või koos päikesekaitsekreemiga. Kindlasti aga ei pea päikest vältima! Päikeselise ilmaga oma igapäevategevusi tehes peaks kasutama õiget päikesekaitsekreemi õiges koguses ning kaitsma nahka ka riietega ja kasutama lisaks loomulikult ka mütsi ja päikeseprille.\nKas päikesekaitskreemi kasutamine vähendab vitamiin D produktsiooni? Kas päikesekaitsevahendid ise ei ole ka juba veidi mürgised nahale – oksübensoon nt?\nUuringud on näidanud, et tõenäoliselt päikesekaitsekreemi kasutamine ei vähenda vitamiin D tootmist. See on üheti tingitud ka sellest, et kreemi ei kasutata tihti õiges koguses ning 100% kaitset ei paku ükski kreem. Vitamiin D tootmiseks on vaja väga väikest nahapinda ja lühikest aega. Tihti kreemitatakse keha ära ja pestakse käed puhtaks, ehk siis käelabad jäävad kreemita ning piisab enamasti 10st minutist.\nTasub meeles pidada, et vitamiin D süntees toimub ainult UVB toimel ning on näidatud, et päikesekaitsekreemi kasutamine, mis sisaldab UVA kaitset (UVA võib tekitada vitamiin D degradatsiooni) on näidanud paremat vitamiin D produktsiooni kui kreemi mittekasutamine.\nVitamiini süntees ei sõltu ainult kreemi kasutamisest, vaid ka inimese enda (vanus, kaasuvad haigused, nahatüüp jne) ja välistest faktoritest. Vitamiin D lisamanustamine septembrist maikuuni on soovitatud.\nKõik päikesekaitsekreemid ei sisalda oksübensooni ning hetkel ei peeta seda kantserogeeniks (Ameerika Ühendriikide Food and Drug Administration andmetel). Siiski soovitan kasutada füüsikalise kaitsega kreeme, mis sisaldavad tsinkoksiidi või titaaniumdioksiidi.\nTõepoolest on ajakirjas The Journal of the American Medical Association (JAMA) publitseeritud uuring, kus hinnati aktiivsete ainete (sh oksübensooni) verre imendumist ning õige kreemikasutamise korral (veelkord rõhutan, et enamasti ei kreemitata piisava koguse kreemiga ning iga 2 tunni tagant) on nende ainete sisaldus veres suurem nn väljakujunenud normväärtusest, mis FDA poolt määratud. Mis see kliiniliselt tähendab? Seda me veel ei tea, uuringuid ei ole.\nNii et minu soovitus on vältida keskpäevast intensiivset päikesekiirgust (ja loomulikult solaariume) ning eelkõige kaitsta end riietusega (+müts+päikeseprillid) ning päikesekaitsekreemiga, mis kaitseb nii UVA kui ka UVB eest ning on füüsikalise kaitsega. Nii vähendame enda riski haigestuda melanoomi ning nahk on kauem ilusam. Mõõdukus on alati oluline märksõna!\nMärksõnad: D-vitamiin, Ida-Tallinna Keskhaigla, melanoom, nahakahjustus, nahavähk, onkoloogia, päike\nGabor Szirko: viimase kümne aastaga on rinnavähi ravi muutunud märksa patsienti säästvamaks\nIda-Tallinna Keskhaiglas jätkub vähihaigete ravi plaanipäraselt