Lincoln Douglas Debatid Storyboard by et-examples\nLincoln Douglas Debatid\n1850. America - Lincoln Douglas Arutelud - T-Chart storyboard eespool võimaldab õpilastel võrrelda ja vastandada suurte argumendid toodud kaks väga mõjukas kandidaatide ajast, et oleks Abraham Lincoln ja Stephan Douglas. Oma võidujooks Illinois senaator, nii Lincoln ja Douglas esitatakse tugevad argumendid, kuidas nad uskusid käigus tulevikus Ameerikas peaks jooksma. Mis Douglas toetava idee populaarne suveräänsust ja Lincoln taga seisvad idee, et orjastamine peaks lõpetama levitada või lõpuks olemas, mõlemad kandidaadid arutatud raevukalt. Jooksul seitse arutelusid augustist oktoobrini 1858, Lincoln ja Douglas meisterlikult esitatud nende argumentide ees tuhandeid. Lõppkokkuvõttes Stephan Douglas tulevad välja võitjatena, kuid mitte ilma aidates Lincoln esile tugeva üles ja tulija. Lisaks nende arutelude aitab panema presidendivalimistel 1860 ja lõpuks puhkenud kodusõda. StoryboardThat T-Chart siis aidata õpilastel organiseerida palju ideid ja ideoloogiaid esitatud mõlemad kandidaadid, aidates neil veelgi aru poliitilisel areenil, mis eelnes Ameerika kodusõda.\nKES LINCOLN ON\nKES DOUGLAS ON\nLincoln tekkis Illinois senati arutelusid noore, julge poliitik. Hailing Kentucky, Lincoln hakkas tema õiguslike tavadega kui reisil advokaat. Lincoln võttis ustav anti-ori positsiooni, eelkõige selle laienemist äsja omandatud territooriumid läänes. Varsti oli ta instrumentaalne joonis allesloodud Vabariikliku Partei, mis peamiselt toimus see perspektiiv.\nStephan Douglas, tavaliselt nimetatakse "Little Giant" tema lühikest kasvu, kuid tugevad positsioonid keele oskust, oli ka senaator Illinoisi. Liige Erakond, Douglas tugevalt toetanud ideed populaarne suveräänsust, kus inimesed valisid kas nende riikide oleks seaduslikult lubada orjusest. See oleks tema märgatav katse lahendada "ori küsimus".\nOlen pärit tagasihoidlik algus\nOrjus peaks olema võimalus valida!\nAbraham Lincoln positsiooni Põhja vabariiklaste oli anti-ori. Lincoln oli kaljukindlalt vastu laiendamine või jätkamine orjusest kui institutsiooni. Lincoln aastal lahendati ori küsimus on hädavajalik, et vältida Liidu lagunemisel. Lisaks Lincoln uskusid orjad kukkus sõnad ja ideid väljendatud iseseisvusdeklaratsiooni, st "kõik inimesed on loodud võrdseks".\nLINCOLNI SUUR ARGUMENDID\nKõik inimesed on loodud võrdseks!\nStephan Douglas toimus tugev positsioon advokaat "populaarne suveräänsust". See usk oli ühendatud idee, et kodanike territooriumi või riigi peaks olema ülim võim otsustada mis tahes seadusi, mis kehtivad nende riik. Erinevalt Lincoln, ta ei uskunud orjad kukkus sõnu deklaratsioon, sest neid peeti vara, mitte kodanikke.\nDOUGLAS SUUR ARGUMENDID\nOrjus on rahva tahte ja ühiskonnas!\nLincolni peamised argumendid olid, et orjastamine ei tohiks laiendada, sest rahvas tegi, ja kui see oli lubatud teha, ori võimsus peagi ületatud liidu kõigis soovidega. Lisaks uskus ta, et orjastamine tuleb pidada, kus ta praegu olemas loodab, et see oleks lõpuks lõpetada. Seetõttu väitis ta, rahvas ei saa eksisteerida pool tasuta ja pool ori.\nLINCOLNI "MAJA JAGATUD" KÕNE\nDouglas peamised argumendid kinni idee, et rahva tahe ja demokraatliku hääletuse, peaks otsustama ori küsimus. Alla tagasi põhimõtted valik ja võimsus, inimesed, ta väitis, pidid olema ülim ütleme. Lisaks Douglas arvatakse see idee oli jätk mitte ainult üksikisiku õigusi, kuid täpsustab õigused samuti.\nDOUGLAS "FREEPORT DOKTRIINI"\nMaja jagatud kindlasti langeda\nSeadus maa on rahva tahe!\nKogu mitmeid arutelusid, et kujutas Lincoln-Douglase seeria Lincoln sageli nimetatakse mida on hakatud nimetama oma "maja Divided" kõnes. Seal Lincoln väidab, et Euroopa Liit võiks ja ei teeks, elada nii pool tasuta, pool ori rahvas. "See muutub kõik üks asi, või kõik muud", Lincoln märkis, läheb edasi öelda, et "selle pooldajad push [orjuse] edasi, kuni see muutub nii seaduslik kõikides riikides, vana samuti uusi, Põhja nagu samuti Lõuna ".\nDouglas ümber lükata Lincoln argumente, mis oleks saanud tuntud oma "Freeport doktriin", nime Illinois linna, kus ta esitas oma sõnu. Seal Douglas märkis, et "inimesed on seaduslikul viisil tutvustada [orjuse] või välistada seda, kui nad palun, põhjusel, et orjastamine ei saa eksisteerida päev või tund kõikjal, kui ta toetab kohaliku politsei korraldustele." Ta lisas ka, et "need politsei korraldustele saab kehtestab kohalik seadusandja".


Tag » tapa « @ Ajateenija.ee - Ühe ajateenija nägemus ajateenistusest ja kaitseväest\nPosts Tagged tapa\nPosted by Timo Porval on Neljapäev, 29 aprill, 2010\nTags: ajateenija, ajateenistus, kaitsevägi, nak, saabumine, sbk, tapa Category: Määratlemata 16 kommentaari\nPosted by Timo Porval on Teisipäev, 27 aprill, 2010\n…on blogi nüüd avatud. Teemaks on ühtselt ja sirgelt see, mis toimub/toimus ajateenistuses. Annan läbi oma silmade sellest ausa ülevaate.\nTaustainfoks niipalju, et teenisin Tapal Pioneerikompaniis (2008-2009). Seega info peaks olema igati värske ja asjakohane.\nBlogi eesmärgiks on:\nAnda infot neile, kes pole veel ajateenistust läbinud;\nPanna mõtlema juba käinud mehi aegadele, kui veel ise tuli püss käes mööda metsa “söösta-katat” teha;\nKummutada ühiskonnas tekkinud ja levima hakanud vääraid fakte ja arusaamu.\nKindlasti, ei taha ma, et sellest blogist kujuneks ühe mehe monoloog. Tekitame parem dialoogi. Seega olete kõik oodatud postitusi julgelt kommenteerima (kuidas ja mis omal ajal oli) küsima küsimusi jpm. Ärge hoidke ennast tagasi. Teretulnud on ka kõik enda läbi elatud muhedad lood ja muljed.\nPostitused hakkavad ilmuma iganädalaselt. Seega peaks olema infohulk igati vastuvõetav ning ei tohiks kellegi tähtsaid igapäevatoimetusi segama hakata.\nVõid mulle vabalt kirjutada, kui soovid personaalselt midagi küsida, teada saada või avaldada ideid. Kõik kirjad on oodatud (timo@ettevotja.ee).\nTags: ajateenija, avasõna, blogi, eesmärk, info, pioneerikompanii, tapa Category: Määratlemata Comments (1)


Korraliku sõidu teinud Kristjan Ilves langes suusarajal koha võrra - Sport\nKorraliku sõidu teinud Kristjan Ilves langes suusarajal koha võrra\nKristjan IlvesFoto: Madis Veltman\nKahevõistluse MK-sarja karussell jõudis sel nädalavahetusel Saksamaale Klingenthali. Kristjan Ilves piirdus täna hüppemäel alles 23. kohaga, kuid suutis teha üsna korraliku murdmaasõidu ja lõpetas etapi 24ndana.\nIlves sai hüppemäel kirja 128,5-meetrise hüppe (117 punkti) ning kaotas 10 km suusadistantsi eel liider Fabian Riesslele minuti ja 44 sekundiga.\nSakslane suutis sõiduga oma esikohta hoida ning lõpetas 12,2 sekundit enne soomlast Eero Hirvoneni, kes oli rajale pääsenud kolmandana. Poodiumi viimase astme hõivas teisena startinud Akito Watabe (+22,1). Jaapanlane edestas lõpuheitluses sakslast Eric Frenzelit (+23,8) ja soomlast Ilkka Herolat (+26,1).\nIlves sai 42 lõpetaja konkurentsis 24. koha, jäädes võitjast maha kaks minutit ja 58 sekundit.\nWatabe juhib MK-sarja 1235 punktiga, edestades lähimat ohustajat, täna seitsmenda koha saanud norralast Jan Schmidi juba 202 silmaga. Ilves on kolm etappi enne hooaja lõppu 17. positsioonil 256 punktiga.\nKristjan Ilves jäi MK-etapil hüpetel parimatest kaugemale\n"See on täielik jama!" Norrakad ei lase Kristjan Ilvest starti\nMartin Fourcade võitis jälitussõidu, Rene Zahkna 57.\nKristjan Ilves teenis MK-sarjas punktilisa\nKristjan Ilves kandideerib FISi mainekale auhinnale


EAS toetab seitset loomemajanduse valdkonna arenduskeskust 1,4 miljoni euroga - EAS - Pusivalt toetab\nRootsi rahulikku nakkuspilti toetab püsiv kava - Tänane leht\nPusivalt toetab. Mis on püsiannetus ja mida tähendab püsiannetajaks olemine?\nKuidas taotlusi läbi vaadatakse ehk menetletakse? Seisukoht kujunes kompromissina, kus vastuhääli ei olnud, kuid üks komisjoni liige jäi erapooletuks. Taotluse allkirjastab taotleja või tema volitatud isik. Meie ellu kutsutud Kai kunstikeskus pakub ühelt poolt stabiilset infrastruktuuri oma erinevate tegevuste elluviimiseks kui ka vajalikku platvormi sünergilise koostöö soodustamiseks kunstivaldkonnas. Näide: Peres on 2 alla aastast last, puudega vanemale toetuse summa ühes kuus on 38,36 eurot s.\nPlaneerides praeguse projekti tegevusi Kai kunstikeskuses lähtume vajadusest jätkata püsiva ja eesmärgipärase rahvusvahelistumisega oma valdkonnas, milles tegutsemine nõuab suurt järjepidevust.\nMeie ellu kutsutud Kai kunstikeskus pakub ühelt poolt stabiilset infrastruktuuri oma erinevate tegevuste elluviimiseks kui ka vajalikku platvormi sünergilise koostöö soodustamiseks kunstivaldkonnas. Teised loomemajanduse tugistruktuuride arendamise toetuse saajad on: MTÜ Music Estonia, kelle projekti eesmärgiks on välja arendada ning läbi viia uuenduslik arenguprogramm edasijõudnud ning ekspordifookusega muusikaettevõtetele, MTÜ Eesti Disainikeskus, kelle projekti eesmärk on tõsta professionaalsete disainibüroode kompetentse nende ekspordivõimekuse suurendamiseks ning aidata ettevõtjatel paremini rakendada disaini ettevõtlusprotsessides.\nTvk m Kui selliseid spordiorganisatsioone on, kelle puhul on vaja korrutada 0,3-ga, siis 0,3-ga korrutamisel saadakse Y korrutiste X·0,5 ja X·0,3 tulemuste liitmisel. Tulemus Y lahutatakse toetussummast X.\nMTÜ Arhitektuurikeskus, kelle projekti eesmärgiks on arendada arhitektuurisektori ärivõimekust ning tutvustada Eesti arhitektuuri välisturgudel, SA Tallinna Ettevõtlusinkubaatorid Tallinn Design Housekes soovib oma projektiga toetada Eesti loomeettevõtete välisturgudele sisenemist, soodustada ettevõtete ligipääsu väliskontaktidele, suurendada nende nähtavust välismeedias ja pakkudes neile võimalusi sihtturu testimiseks ja edasimüüjate leidmiseks.\nTaotleja õigused ja kohustused 1 Taotlejal on õigus saada ametist informatsiooni mitme taotleja nimekirjas esitatud harrastajate kohta ning harrastajate kohta, kelle puhul ei ole teovõimeline harrastaja või harrastaja seaduslik esindaja määranud toetuse saajat.\nKingi kindlustunne, toeta püsivalt — hakka Lastefondi püsiannetajaks! Mis on püsiannetus ja mida tähendab püsiannetajaks olemine?\nTaotleja võib mõjuvate põhjuste olemasolul taotleda ametilt aruande esitamise tähtaja pikendamist. Kui taotleja ei ole saadud toetust hoidnud eraldi pangakontol, siis järgmisel aastal toetuse taotlemisel toetust ei anta.\nTaotluse menetlemine 1 Amet kontrollib esitatud dokumentide vastavust § 7 sätestatud nõuetele ning teavitab taotlejat ilmnenud puudustest kirjalikult posti, faksi või e-postiga 1 kuu jooksul taotluse esitamise tähtajast. Taotleja on kohustatud kõrvaldama puudused 10 tööpäeva jooksul arvates nende teatavakstegemisest.\nEesti Riigikogu Euroopa Liidu asjade komisjon otsustas toetada kellakeeramise lõpetamist, Pusivalt toetab kui valitsus jättis oma otsuse puhul lahtiseks, kas jääda püsivalt talve- või suveajale, siis komisjonis sai heakskiidu viimane variant. Nädala eest otsustas valitsus toetada kellakeeramise lõpetamist ja nüüd kogunes sama teema arutamiseks Euroopa Liidu asjade komisjon, kes jõudis samuti seisukohale, et toetatakse arutelu avamist Euroopa Liidus kellakeeramise lõpetamise osas sihiga see lõpetada. Püsiva suveaja eelistamise põhiargumendiks pidas komisjon tema sõnul seda, et see annaks Eestis juurde valget aega, kus saab päevavalguses tegutseda. Vitsut lisas, et Euroopa Liit ootab komisjonilt seisukohta arutelu avamise ja kellakeeramise jätkamise kohta, kuid komisjonis venis arutelu pikaks eelkõige nüansside üle, mis sageli seda seisukohta ei puudutanudki. Seda võib vaadata nii hariduse, majanduse kui mitmelt muult seisukohalt ja see võttiski kaua aega," lausus ta.\nKui taotleja ei kõrvalda puudusi nimetatud tähtajaks, lõpetatakse taotluse menetlemine ameti juhataja käskkirjaga ning esitatud taotlus koos lisadega tagastatakse.\nToetuse andmise otsustamine 1 Toetuse andmise ja toetuse suuruse või toetuse andmisest keeldumise otsus vormistatakse ameti juhataja käskkirjaga.\nOtsuse tegemisel lähtutakse määrusest, taotlusest, komisjoni ettepanekust ja faktilistest asjaoludest. Komisjon vaatab taotluse uuesti läbi 1 kuu jooksul.\nKui komisjon keeldub ettepaneku muutmisest, edastab amet taotluse linnavalitsusele, kes otsustab toetuse andmise või mitteandmise. Linnavalitsuse korralduse alusel sõlmib amet taotlejaga lepingu. Püsiannetuse tegemise aja saad samuti ise valida ning vajadusel alati selle lõpetada.\nKui Juss Võrust annetab iga kuu ühe euro ja Juta Tartust samuti ühe euro ning kui igaüks meist annaks sedasi endale jõukohase panuse, koguneks iga kuu vajalik hulk annetusi, mida laste abistamiseks kasutada. Miks on püsiannetajad meie jaoks olulised? Puudega vanema toetust makstakse kuni Septembris jõuavad andmed tema õppimise kohta kutseõppeasutuses alates Oktoobris maksame puudega vanema toetust summas 38,36 eurot s.\nNäide: Laps lõpetas põhikooli Septembris jõuavad andmed tema õppimise kohta gümnaasiumis või kutseõppeasutuses alates


Saaremaal sõidab taksot naine suure musta džiibiga - Saarte Hääl\nNURGA TAGA: Postkontori ees Liina Pintsi taksole kohta ei ole, kuid teda see ei morjenda. Foto: Raul Vinni\nJuba mõned kuud on Saaremaal olnud võimalik tellida endale takso mobiilirakenduse Taxify kaudu. Need kes seda teinud on, teavad, et ukse ette ei sõida mitte tavaline sõiduauto, vaid tõeline must elukas.\nFIE-na taksot sõitev Liina Pints ütles Saarte Häälele, et tal oli niikuinii plaanis endale maastur soetada ja nii ta mõtleski, et miks mitte sellega ka taksoteenust pakkuda. “Ega ma kade ole, lasen teistel ka oma ilusas autos sõita,” muigas Pints.\nMaasturi kohta on Pints saanud vaid positiivset tagasisidet. “Üks vanem inimene ütles, issand, ta pole elus saanud nii suure autoga sõita,” meenutas Pints rahulolevat klienti. Ta lisas, et kuigi tema tariif on kõrgem kui teistel Kuressaare taksojuhtidel, ei ole keegi seni protesteerinud. “Kliendid näevad Taxifyst hinda enne tellimist,” selgitas Pints.\nLiina Pints lisas, et teised taksojuhid näevad temas tugevat konkurenti ja lähedale ei tule. Tema tunneb heameelt, et tema takso sunnib ka konkurente oma autosid uuemate vastu vahetama, mis tuleb kasuks eelkõige klientidele, kelle valikuvõimalus suureneb.\nDžiibi võimeid ei ole Liina Pintsil tulnud veel tõsiselt proovile panna, kuigi maateedel on sõita palju tulnud. Ilmselt tulevad džiibi eelised esile just talvel, märkis Pints.\nTaksojuhi koolituse läbis Liina Pints veebruaris ja musta värvi 2007. aasta Nissan Pathfinderi ostis suve algul. 10. juunil sai temast FIE ja pärast vajalike paberite kordaajamist alustaski ta taksoteenuse osutamist. Esialgu proovis Liina Pints liituda ka Saare Taksoga, kuid sealt öeldud talle, et taksoturg on juba täis. Nii tuligi otsus FIE-ks hakata.\nPintsi ei pane eriti muretsema ka see, et varsti peaksid taksoturule tulema elektriautod. “Eks siis paistab, mis saab,” tõdes ta lakooniliselt.\nTööd teeb Liina Pints just siis, kui tal tuju tuleb ning kooli ja pere kõrvalt aega on. Liina õpib Kuressaare kolledžis turismi- ja toitlustuskorraldust.\nTa selgitas, et nutirakendus Taxify teeb nii tema kui ka klientide elu väga lihtsaks. Viimased näevad, kus ta parajasti asub, mis hinda küsib ja millal kohale peaks jõudma. Juhul, kui Pints otsustab aga töö lõpetada, vajutab ta lihtsalt nupule ning Taxify kaudu talle tellimusi enam ei laeku.\nTööd on rohkem nädalavahetustel, rääkis Liina Pints, kuid lisas, et hommikul kuuest ta peolisi koju ei sõiduta. “Võin nad baari viia, kui nad on kained, aga ära ma sealt neid ei too,” muigas ta.\nPints lisas, et saarlaste seas Taxify veel nii populaarne pole ja tellimusi tuleb ka tavalise kõnena, kuid mandriinimesed kutsuvad teda peamiselt ikka Taxify (mis on saarlaste Markus ja Martin Villigu loodud) kaudu välja. Pintsi teada ükski teine taksojuht Kuressaares Taxifyd ei kasuta.\nLisatud: 08.10.2014 / 06:51\nJah, taksoturg on täis vanasid peerusid, kes omale taksopeatused ostnud on. Päris turg lõpetab loodetavasti selle mänguturu ära.\nLisatud: 08.10.2014 / 08:26\noma autot lõhkuda taksona,ons mõtet?\nLisatud: 08.10.2014 / 08:58\nauto on sõitmiseks ja ei ole vahet, kas kasutada seda taksona või sõita oma sõite.. kui tegemist on enda autoga, hoiad seda tööd tehes samamoodi, kui isiklikke sõite tehes.. kilomeetreid lihtsalt koguneb rohkem. Õnneks ei pea autoostuluba taotlema ja alati saab auto taas välja vahetada.. See maastur on juba 7 aastat vana ja oma nooruspõlve kilomeetrid Prantsusmaal ära sõitnud, aga välja näeb endiselt värske ja korralik.\nLisatud: 08.10.2014 / 09:23\nTurg nüüd täis kindlasti pole, pigem ei lase punt vanu olijaid lihtsalt uusi tegijaid ligi. Loodan et päris turg paneb asjad kunagi paika ning ülbikutest taksojuhid enda haisvate saanidega kaovad ajalukku.\nLisatud: 08.10.2014 / 09:27\nIgati kiire ja viisakas teenindus. Hind on küll veidi kõrgem, kuid see-eest on ka teeninduse kvaliteet väga palju parem (võrreldes nn”vanade olijatega”). Siinjuures kasutangi juhust ja teen soovituse taksojuhtidele- kui teil on probleeme kõhugaasidega ja hügieeniga, siis palun võtke midagi ette. Ei ole meeldiv istuda taksosse, kus on peeruhais ja “boonuseks” veel ka higist haisev taksojuht (õnneks pole juba mõnda aega sellistesse taksodesse istunud ka).\nLisatud: 08.10.2014 / 09:30\nLisatud: 08.10.2014 / 11:35\nKas meie taksojuhid ei võiks ka ülikondades ja heleda särgiga ning lipsuga oma tööd teha, nagu paljudes linnades kohustuslik, mitte võidunud ja lõhnavas kampsunis ja dressipükstes..Ja klienti tuleks teenindada nagu kuningat mitte toonis et–ära tüüta..!\nLisatud: 08.10.2014 / 14:11\nilus rajaleidja see nissan\nLisatud: 08.10.2014 / 14:45\nSaarlased on end “käest lasknud”või pole nad järgi jõudnud,nii tundub vaadates haigla personali.Tallinna Sütiste haiglast meenutan korrektsete,hästi hoolitsetud välimusega personali.kusjuures hästi abivalmis ja viisakad enamus medõdedest vene rahvusest.Oli ka üks vanem eetlasest medõde kelle poole ei julgenud pöörduda,tema võiks elukutset vahetada.Loodan ,et ka Saaremaa liigub asi paremuse poole.\nLisatud: 08.10.2014 / 14:57\nSee ka mingi suurus, pange mingi suur ameeriklane linna sõitma, siis kukuvad kõik saarlased imestusest pikali vist :-)\nLisatud: 08.10.2014 / 15:31\nVäga hea, et taksoturgu värskendavad uued näod.\nLisatud: 08.10.2014 / 15:57\nkuidagi peab ju ennast reklaamima!\nLisatud: 08.10.2014 / 16:19\nLoomulikult on hind kõrgem kui auto amortisatsiooni ja küttekulu on kõrgemad :)Iseasi kas klient just selle eest rohkem maksta tahab.\nLisatud: 08.10.2014 / 17:48\nKvaliteet maksabki rohkem .\nLisatud: 08.10.2014 / 18:34\nEga mainimata sa jätte, et uus Homnda CRV ka meie linnas liikuma, mis on uueks taksoks\nLisatud: 08.10.2014 / 22:34\nSellel Liinal ikka väga haiged hinnad..ühekorra kärlal käind ja jääb viimaseks korra. Milleks maksta 2x kroda rohkem kui saab odavamalt


Arutlus & nõuanded: õhuvoolu juhtimine, ventilaatorid ja mürataseme vähendamine. :: Hinnavaatluse Foorumid\npraegune kellaaeg 06.03.2021 13:18\nRaud » Jahutus » Arutlus & nõuanded: õhuvoolu juhtimine, ventilaatorid ja mürataseme vähendamine. märgi kõik teemad loetuks\nM: Sapphire Nitro + OC 6900 XT UUS 3 1797\nkui suitsumasinat pole, siis võta tagumine exhaust ära ja hoia seal vetsupaberi ruutu ees. kui hoiab vastu korpust, siis vaakum ja kui lükkab eemale siis pos. rõhk\nKommentaarid: 128 loe/lisa Kasutajad arvavad: :: 1 :: 0 :: 107\nPuht huvist küsiks, tempid iseenesest on vist okeid aga tundub, et võib olla potentsiaali paremaks. Sest kui ma Auto overclocki peale panen siis on temp kohe 80\n"Auto overclock" tähendabki, et ta keerab volti niikaua juurde, kuni temp on safe. Ehk et pea iga lahendusega tuleks sama temp, lihtsalt kõrgem perf. Erinevaid lahendusi testides peab TDP ja load sama olema.\nAga muidu ma võtaks eesmise top exhausti ära, ta ei tee sul midagi, lihtsalt varastab CPU coolerilt jahedat õhku ja viib kasutamata õhu kohe kastist tagasi välja.\nECMadis, võta tagumine vent ära. See jääb üsna kindlalt Noctua omadele "jalgu".\nAuron, võrdne õhuvool ei hoia tolmuvaba. Teoorias tõmbab läbi aga tegelikult ladestub komponentidele seda ikka. Kergelt positiivse survega kast hoiab tolmu ise eemal.\nPäris tolmuvaba ei hoia kasti niikuinii miski kui just Silverstoni'i HEPA filtritega kasti ei kasuta. Hästi peenikese tolmu kiht tekib kasti ajajooksul nii või teisiti ja paar korda aastas vajab ikka puhastamist - eriti kui kasutusel mingisugune AIO või custom vesi kus radikad mis tihedad ja kuhu kergesti ladestub.\nmul 5 sisse ja 2 välja. pool aastat masin käinud ja ainult õrn kirme on ventikatel. korpusel toonitud klaas ees, läbi selle ei saa midagi aru. kaks kuud tagasi võtsin alt filtri ka eest, sest ventikate kummipukside tõttu see sinna enam ei mahtunud\nÄkki oskab keegi aidata - mure selliste ventikatega: https://arvutitark.ee/est/tootekataloog/0/Thermaltake-Riing-12-LED-RGB-120x120x25mm-502690\nNimelt pandud kastile lisaks kaks Thermaltake Riing 12 rgb ventikat, ühendatud korrektselt läbi kaasa tuleva kontrolleri emaplaadi 4 pin pesasse. Sättisin BIOS-es ventika graafiku paika, jälgisin veel, et min. duty cycle oleks tagatud. Salvestasin ja kõik toimib, jälgib graafikut ja asi timm. Peale sleep mode või arvuti sisse/välja lülitades, läheb aga ventikas mingisse default seadesse, väga madalatele pööretele ning etteseatud kurvi ei jälgi. Ainus viis vent uuesti õigesti toimima saada on minna BIOS-i ja valida uuesti PWM mode (seade ei ole muutunud, lihtsalt vaja uuesti valida), mille peale hüppab vent kohe uuesti ellu ja jätkab kurvi jälgimist, kuni järgmise välja lülituseni.\nProovisin ka mõnda teist PWM ventikat samas pesas, kõik toimib nagu peab. Proovisin ka teist kontrollerit ja ühte venti eraldi, aga sama jama.\nPanin hiljuti väga miniatuurse kasti kokku ryzen 5600x ning 1660ti baasil. Korpusel on korralik community ning igasuguseid thermal teste on juutuubis kuhjaga saada:\nMul on temperatuuridega suuremad probleemid, kus turbo frequency ajal temperatuurid sinna 90 kanti ronivad. Kui kaas maas on ning väikese undervoltimise ära tegin, siis idle-s on 65 ning koormuse all 80 ringi. Jahutus sama, mis videotes olevates testides, l9a noctualt. Chipid on testis samaväärsed, ehk tdp 65W ning sealt üles. Kas tõesti võib olla, et termopastaga sai liialdatud ning soojusülekanne sellepärast pole nii hea? Sai kasutatud Artic MX-4, sest vedelmetallidega ei ole isu sellises pidevalt transporditavas kastis riskida.\nVõi on kellelgi veel ideid, miks minu temperatuurid võrreldes teiste samaväärsete komplektidega nii palju kõrgemad on?\nEndal lenovo cube 710 kastis i7 9700k low profile jahuti mingi 18eurine?? Saan õhtul järgi vaadata täpse mudeli...kuid tolle orig ventika asendasin be quiet 120mm ventikaga ja mängudes tempid 60-65c juures... Pigem kahtlustaks kas kastis kehv õhuvool(ringleb soe õhk) või pastat liiga palju?.\nSelline mitte tegusam asi kuid töö teeb ilusti ära... Orig kasti 120mm vent asendatud 140mm mis tagab ka piisava õhuvoolu\nTänud. Lähitulevikus proovin esmalt pastat vahetada ning m.2 ketta emaplaadi alla slotti panna, siis jääb CPU kõrvalt üks küttekeha vähemaks ehk. Noctua on suuruselt ja kõrguselt nagu rusikas silmaaugus, praegu ei kiirusta seda välja vahetama, arvestades review-sid, on lootust et viga siiski mingi kasinas pasteerimisoskuses. Mini buildide suurim tüütus on see, et pasta vahetus on ka omamoodi ettevõtmine, mis nõuab kogu krempli suuremat lammutust\nlemperino, pastaga liialdades ja noh ikka tõsiselt liialdades annab halvimal juhul ehk miski 5C'ga olla kehvem aga üüratud vahed tulevad ikka millestki muust - kas andur näitab valesti, plate annab üüratult volti või on jahuti kuidagi halvasti peal vms.\nMul oleks vaja aftermarket PWM-vendid GPU külge ühendada, kust sellist kaablit kõige mõistlikum osta on? https://www.amazon.com/CRJ-Splitter-Adapter-Sleeved-Graphics/dp/B07T95C68T\n2x 4-pin female -> mini 4-pin male, st. 2x 12CM vendid paneks GPU pesasse.\nLisaks: Aliexpressis näen üht: https://www.aliexpress.com/item/1005001579112907.html , ent seal 1x 3-pin ja 1x 4-pin... kas 4-pini järgi pannakse ka 3-pin tööle või üks on PWM ja teine tavaline?\nLisaks kui kellelgi Zotac-i okeis seisus vente olema peaks, siis võib teada anda - mõtlesin, et küsin enne kui Aliexpressiga õnne proovin...\nKellelgi Slim ventide kogemust on?\nLugesin mingisugust ülevaadet ja vaatasin kohalikku saadavust, milledest Noctua on vanahea Noctua hinnaga (+ meil ainult oksevärvi valikus), ent teiste suhtes ei oska midagi erilist arvata... keegi teab?\nSellised bookmarkid jätsin üles:\nAkasa Slimfan FN078\nSilverstone Case Fan SST-FN123\nSilverstone Cooling Fan FN Series SST-FN124B\nDeepcool Case Fan Slim 120mm\nDeepcool Case Fan XDC-GS120\nAerocool Eclipse 120 ARGB Dual Slim (LED-id ei köida, tegelikult)\nHunnik Scythe-e, milledest KazeFlex 120 Slim ja sealt KF1215FD12-P tundub mõistlik, sest tahaks PWM-i + 1800 on liiga lärmakas, 1200-ne vast tuleb toime.\nEi suuda tegelikult ka otsustada, kas timmida seda kolakat või minna stock jahuti teed tagasi\nKommentaarid: 171 loe/lisa Kasutajad arvavad: :: 0 :: 0 :: 158\nOn sul kindlasti 4-pin GPU otsik? 2 vendiga jahutid kipuvad pigem 5-pin olema. Ise võtsin mingi aeg tagasi selle ligi, toimib täitsa edukalt, tuli äkki 2 nädalat kokku? Võib-olla isegi kiiremini. Kui sul vente veel ei ole siis ma võtaks kindlasti Arctic P12 PWM PST, saad omavahel ära ühendada ja vajadusel ka korpusevendid sinna külge lükata, parim bang-for-buck ka veel. Kui on mingid vendid olemas, siis suva splitter külge ja piisab. Või see näiteks.\n4-pin ventide oma, 100-pin ( ) LED-ide oma.\nMul vendid on, ent tahan välja vahetada (high-speed on liiga lärmakas) ja mul 100% vaja slim vente, sest tavapaksusega vendid ei mahu ära selle jahutuse külge :]\nKaldun P12 Slim poole: https://www.arctic.de/en/P12-Slim-PWM-PST/ACFAN00187A\nMõtlen, et tegelt peaks vist saama nii: panen need omavahel kokku (neil by-default see võimalus olemas) ja siis ühe külge 4-pin->4-pin mini adapteri ja selle GPU külge... peaks vist norm olema.\nOK, võib ära tellida:\nRaud » Jahutus » Arutlus & nõuanded: õhuvoolu juhtimine, ventilaatorid ja mürataseme vähendamine. mine lehele eelmine 1, 2, 3 ... 38, 39, 40


Kinnisvara, Tamme pst (Tartu) - Flatfy.ee\nKinnisvara, Tamme pst (Tartu)\nAnda üürile korter, 1 tuba - Tamme pst. 93, AASTA LÕPUS VABANEV ÜÜRITUBA, Tammelinn, Tartu linn, Tartu, Tartumaa\nLisainfo: parkimine tasuta, mööbel, pakettaknad, parkett, panipaik, toad eraldi Köök: avatud köök, külmik, köögimööbel Sanruum: vann, wc ja vannituba eraldi, dušš, pesumasin Küte ja ventilatsioon: keskküte Side ja turvalisus: Internet, trepikoda lukus Ümbrus: ümbruses eramud ja korterelamud, teed heas seisukorras, naabrid kõrval Tammelinna eramaja 2.korrusel üürile pakkuda tudengitele sobivad ruumikad toad. Pakkumises on suurem ja avaram möbleeritud tuba, mille magamistsoon ja elutsoon on poolitatud kapiga. Eramus on 2. korrusel kokku 4 magamistuba - 2 väiksemat ja üks suurem tuba rõduga on juba välja üüritud. Tubadega samal korrusel on ka ühiskasutuses olev avar vannituba loomuliku valgusega. Maja põhikorrusel on ühiskasutuses olev ruumikas köök koos elu- ja söögitoaosaga ja eraldi WC. Elamut kütab pelletikatel. Maja juurde kuulub ka mõnus varjuline aed, kuur ja tasuta autoparkimisvõimalus. Linnaosa on rahulik, lähiümbruses valdavalt eramud, mõned väiksed kortermajad ja ridaelamud. Piirkonna infrastruktuur on väga hea - bussipeatus 2-minutilise jalutuskäigu kaugusel, samuti paikneb 100 m raadiuses elektrirataste parkla, lähim toidupood on Ringtee Selver, kaugele ei jää ka Lõunakeskus. Hea piirkond nii TÜ meditsiinitudengitele kui ka Tartu Tervishoiu Kõrgkooli tudengitele, vastavad õppehooned 15-20 - minutilise jalutuskäigu kaugusel, bussiliiklus õppehoonete ning Lõunakeskuse juurde ja kesklinna samuti väga hea. Läheduses ka palju mõnusaid spordiga tegelemise kohti - My Fitness spordiklubi ja liuväli Lõunakeskuses, kergliiklustee ja Raja tänava park terviseradadega, veidi kaugemal Tamme staadion. Tule tutvu üüritubadega ja sobivusel saame üürilepingu kiiresti allkirjastada. Lemmikloomadega tudengitel palume mitte ühendust võtta. Lepingu sõlmimisel tuleb tasuda 1.kuu üür, tagatisraha ja vahendustasu, keskmised igakuised kulutused arvestades kütet, elektrit, veekulu jms. ca 80.- €. Sõbralikud tudengitest naabrid ja kena eramu ootavad uut üürnikku alates aasta lõpust! Võta maakleriga ühendust!


Filmiveeb.ee foorum • Vaata teemat - Jim Caviezel\nPostitas Rain » 18. Detsember 2011, 19:02\nMount Vernon, Washington (26.09.1968)\nJames Patrick Caviezel on sündinud 26. septembril 1968. aastal Washingtonis. Ta oli üks viiest lapsest oma peres, mis oli väga seotud katoliku usuga.\n2010. aastal soovitati James'il muuta oma nimi Jimiks, et vältida tema nime valesti hääldamisi.\nNoorena peeti Jimi väga erksaks. Üles kasvades oli tal kaks peamist huvi, millele ta soovis end pühendada - sport ja usk. Ta oli väga andekas korvpallis ja unistas ühel päeval astuda ka NBA liigasse. Juba noorest east saati käis ta tihti oma perega kirikus, millest tuleneb ka tema tihe side ristiusuga.\n1984. aastal astus ta sisse Mount Vernoni Keskkooli, kust ta kahe aasta pärast Bellevue Kolledžisse üle viidi. 1986. aasta kevadel saadeti ta taas teiste kooli, sellel korral aga Burien Kennedy Keskkooli, kus temast sai kooli korvpallimansa uhkus. Kuid tema korvpalli tähelend kestis vaid seniks, kuni ta vigastas raskesti oma jalga, mis tegi lõpu tema korvpallimängudele ja ka unistusele saada NBA'sse. Eelmainitud sündmus viiski ta uue sihi poole - saada näitlejaks. Ta lõpetas Burien Kennedy Keskkooli 1987. aastal.\n1990. aastal kandideeris ta näitlejaks filmi "Minu oma isiklik Idaho" (1991). Sellega ei saatnud teda küll suur edu, kui siiski omandas ta ühe väikerolli kontoriametnikuna. Samal aastal kolis Jim Los Angelesesse, kus ta töötas proovide vahelt kelnerina. Sel ajal sai ta palju väikerolle filmides ja ka seriaalides.\nMitmeid aastaid jätkas ta avalikkusele märkamata väikerollide täitmisega filmides. Tal mõlkus pikka aega mõttes ka näitlejakarjääri maha matmine. Kuid see mõte kadus tal 1998. aastal, mil ta sai kriitikutelt palju kiidusõnu tema rolli eest filmis "Peenike punane joon" (1998). Ka tema järgmistes filmides ["Ride with the Devil" (1999) ; "Saatuslik side" (2000)] sai ta positiivset vastukaja, mis hakkas teda aina enam muutma ka avalikkusele väga tuntuks näitlejaks.\n2002. aastal tegi ta oma religioosse usu ka avalikkusele teatavaks. Nimelt filmi "High Crimes" (2002) filmivõtetel keeldus ta tegemast armustseeni oma kaasnäitlejaga, kuna see pidavat vastuolus olema tema katoliku usuga. Umbes samal ajal valiti ta Mel Gibsoni poolt esindama Jeesus Kristuse rolli filmis "Kristuse kannatused" (2004), mis muutus kinolinadel täielikuks kassahitiks ja samuti ka enim teeninud filmiks Jimi näitlejakarjääris.


Kumu sisehoovi suvenäitus soome skulptoritelt — Sirp\nKumu sisehoovi suvenäitus soome skulptoritelt\n20. mail kell 18.00 avatakse Kumu sisehoovis tuntud Soome skulptuuriklassiku Eero Hiironeni tööde väljapanek. Soome arhitekti Pekka Vapaavuori projekteeritud Kumu hoone arhitektuur ja Eero Hiironeni skulptuurilooming toetuvad sarnastele loomingulistele ideaalidele. Neid ühendab 20. sajandi modernistlik traditsioon ja meie põhjanaabrite ehitus-, rakendus- ja vabasid kunste iseloomustav eriliselt ehe loodusmaterjali tunnetus. Professor Eero Hiironen (s 1938) läheb Soome kunstiajalukku läbi aegade ühe kõige produktiivsema skulptorina, kes on arvukatel näitustel osalenud kokku 500 tööga ning on 40 monumendi autor. Väljapanek „Maa ja vee kahekõne” Kumu sisehoovis annab meeldejääva ülevaate Hiironeni mitmesuguses mõõtkavas ja erinevates tehnikates valminud loomingust, lisaks eksponeeritakse Kumu vestibüülis Hiironeni 1960.–1970. aastate op-stiilist lähtuvaid assamblaaže peeglitega.\n1970. aastatel ilmus Hiironeni loomingusse metallskulptuur, mille läbiv teema on vesi ning vee ja valguse dialoog. Hiironeni veeteemalisel plastikal õnnestus viia abstraktne kunst selle kõige klassikalisemal kujul rahva sekka ja ühendada abstraktne kunstikeel kõigile inimestele vältimatult vajaliku loodusega. Hiironeni looming on kirglik ülemlaul puhtale loodusele ja vee puutumatuse kaitsmisele. Tema veekäsitlus on ka visuaalselt elamuslik ja keskendub valguse ja vee peegelduste väljendamisele. Teda on võrreldud impressionistliku skulptoriga, kes käsitleb veepeegeldusi valgusmänge kirjeldava pinnakäsitluse abil. Tema terasskulptuuride voolavad vormid kannavad vaatajani voogavate vete aistinguid, eriti kaunid on valgusreflekside poolt küllastatud ja läikivaks töödeldud teraspinnad.\nHiironeni veeteemalisi monumente on püstitatud paljudesse Soome linnadesse, neist tuntumad on viie meetri kõrgune vett purskav monument „Meretuul” Vaasas, „Ülaveed” Hiironeni kodupaigas Ähtäris, „Elu kulg” Seinäjokil Lääne-Soomes ning „Vetevood, kosed ja lahesuudmed” Iiittis Lõuna-Soomes. Hiironen on loonud ka hulgaliselt skulptuure ja reljeefe siseruumide ja avalike hoonete interjööride jaoks. Elades ja töötades Ähtaris, on kunstnik kujundanud selle järve kaldale oma teostest isikupärase skulptuuripargi.\nNäituse kuraator on Eha Komissarov.\nNäituse avamise ajaks ilmub eesti-, inglis- ja soomekeelne rikkalikult illustreeritud kataloog. Näitus jääb avatuks 5. septembrini 2010.\nTäname: Soome kunstivahetusprogramm Frame, Soome kultuurrahastu, Lõuna-Pohjanmaa regionaalfond


Torm Metall: kümme korda mõõda… | ITL\nÜle 10 aasta tegutsenud Torm Metall AS tegeleb mehaanilise metallitöötlusega.\nÜle 10 aasta tegutsenud Torm Metall AS tegeleb mehaanilise metallitöötlusega. Ettevõtte toodangust jõuab väljaspoole Eestit ligi 30%, olulisemad eksportturud on Rootsi, Holland, Saksamaa, Soome, Läti ja Norra. Põhiline suund on täna nn custom-made toodete valmistamine, mis eeldab toimetulekut ka keerukate detailidega.\nTekst: Meediapilt, fotod: Torm Metall.\nSisukord KitsaskohadLahendusJuurutamineTulemused ja kasu


Ida-Viru keskhaigla hakkab tegema koroonaviiruse teste - Uudised - Põhjarannik\nIda-Viru keskhaigla hakkab tegema koroonaviiruse teste\n11. märts 2020, 20:00\nEestis on koroonaviirusesse nakatumine tuvastatud 16 inimesel\nTerviseamet otsustas laiendada COVID-19 testimise võimekust neljale haiglale, sealhulgas Ida-Viru keskhaiglale.\nTerviseamet on tõstnud tervisesüsteemi valmisoleku tasemele nr 1, et olla valmis koroonaviiruse võimalikuks laiemaks levikuks.\nMõned küsimused lahtised\nTerviseameti peadirektor Merike Jürilo märkis, et lisaks terviseameti laborile on praegu neli Eesti haiglat loomas COVID-19 testimise võimekust, et vähendada testimise koormust ja avastada uusi juhte võimalikult kiiresti. "COVID-19 testimise võimekust laiendatakse Põhja-Eesti regionaalhaiglasse, Ida-Viru keskhaiglasse, Tartu ülikooli kliinikumi ja Pärnu haiglasse."\nIda-Viru keskhaigla kommunikatsioonijuht Ülo Veldre märkis, et tegelikult ollakse COVID-19 testimiseks juba võimelised.\n"Esialgu pole me oma võimekusega uhkustanud ja seda infot levitanud, sest mõned küsimused on lahtised. Näiteks peaks terviseamet otsustama, kas meie juurde pannakse ka n-ö koroonakiirabi (Tallinnas ja Tartus tegutsevad vähendatud koosseisuga kiirabi lisabrigaadid, mis teenindavad vaid COVID-19 kahtlusega väljakutseid − toim.)."\nVeldre sõnul on oluline, et inimesed püsiksid kodus ega tuleks ise erakorralise meditsiini osakonda sooviga proovi anda, kuna nii võib tekkida oht viiruse levitamiseks. "Kui kiirabi toob, teeme selle proovi ära, aga kui sümptomid on kerged, peaks inimene kodus püsima."\nTerviseamet soovitab inimestel, kel on koroonaviirusega nakatumise põhjendatud kahtlus, helistada oma perearstile või perearsti nõuandetelefonil 1220; terviseseisundi halvenemisel hädaabinumbril 112.\nKoroonaviirust tasub kahtlustada juhul, kui inimene on viimase 14 päeva jooksul käinud haiguse riskipiirkonnas, puutunud kokku koroonaviiruse haigega ja tal esinevad haigusele iseloomulikud sümptomid ehk köha, palavik ja/või hingamisraskused. Muul juhul võib olla tegemist Eestis laialdaselt leviva gripi või gripilaadse viirusega.\nIda-Viru keskhaiglas ei saa praegu külastada laste-, nakkushaiguste ja pulmonoloogia osakonna patsiente ega hooldekeskust. Teisipäeval arutati, kas sulgeda kogu haigla külastajatele. "Sellist otsust ei tehtud, sest gripp taandub ja lapsed on haiglas pigem kõhuviirustega," selgitas Veldre.\nKolmapäeval tuvastati Eestis veel kolme inimese nakatumine\nPeaminister teeb neljapäeva hommikul poliitilise avalduse\nPeaminister Jüri Ratas esitas Riigikogu juhatusele palve täiendada Riigikogu neljapäevast päevakorda, et esineda täiskogu istungil poliitilise avaldusega.\nPeaminister teeb poliitilise avalduse seoses koroonaviirusest põhjustatud olukorraga Eestis homme kell 10 algaval täiskogu istungil.\nJüri Ratas rääkis kolmapäeval riigikogu infotunnis, et neljapäeval on tal plaanis teha koroonaviiruse leviku tõkestamiseks valitsusele ettepanekud, nii juhtimisstruktuuri tõhustamiseks valitsuskomisjoni moodustamise osas kui ka teatud väga konkreetsete meetmete rakendamise osas, mis puudutab ka konkreetseid üritusi Eesti-siseselt.\n"Ma arvan, et kõik üritused, kus seal on sada või rohkem inimest, on täna väga selge soovitus, et pigem neid ei peaks korraldama. Minu meelest see on väga konkreetne. Siit tuleks edasi vaadata ka kõik erinevad rahvakohtumised ja kogunemised ja, ütleme, päevakeskustes, samuti näitused, muuseumid jne. Ma arvan, et täna me oleme jõudnud kõige paremas mõttes sellesse faasi, et tegelikult anda siin ka väga konkreetsed soovitused välja. Ja seda ma arvan, et Vabariigi Valitsus homme kaalub ja homme oma otsused selles osas teeb," sõnas ta kolmapäeval.


YouTube võimaldab ka linnuteadust teha » Teadusuudised\nYouTube võimaldab ka linnuteadust teha\nSajandeid tagasi tuli liikide käitumise ja leviku uurimiseks ette võtta ekspeditsioone ning asjakohased kirjanduslikud allikad olid vajadusel kohe kättesaadavad vaid teadlastele. Tänapäeval piisab õigete otsingusõnade internetti sisestamisest ning üha suurenev, paljude loodushuviliste poolt sotsiaalmeediasse jagatav digitaalselt salvestatud maailm avab hetkega võimalused uuteks või täiendavateks teadusuuringuteks.\nMitmete väljaspool Põhja-Ameerikat ja Euroopat levinud õgijaliikide (Lanius sp.) ökoloogia ning bioloogia kohta on teada väga vähe ja just interneti avarustes võib leiduda väärtuslik info lünkade täitmiseks. Näiteks õgijate tava torgata saak oksa või oga otsa paelub sageli juhuslike möödujate tähelepanu, kes selle videoklipina salvestavad ning sotsiaalmeediasse laevad.\nHiljuti avaldatud õgijate käitumist ja levikut käsitlevas uurimuses analüüsiti YouTube’is leitavat videomaterjali ning kõrvutati seda seniste teadmistega. Otsingud kõikide õgijaliikide kohta andsid perioodil 2005 – 2015 vastusteks 730 videot 24 looduses filmitud liigi kohta. 457 videot oli salvestatud Euroopas, enim Suurbritannias (93) ja Jaapanis (70). Eestis oli salvestatud kaks videot. 29 erinevast õgijaliigist leiti arvukamat materjali punaselg- (Lanius collurio), punapea- (L. senator), välu- (L. bucephalus) ja hallõgija (L. excubitor) kohta.\nPunaselg-õgija, 09.07.2012 Sõrve säär, Saaremaa / foto: Margus Ots\nLeitud videote arv seostus teadusallikatest saadud viidete arvuga vastava liigi kohta; see näitab, et arvukamad liigid satuvad ka kaamera ette suurema tõenäosusega. Euroopa salvestiste suur arv tuleneb tõenäoliselt siinse piirkonna linnuvaatlemise populaarsusest, ökoturismi edendamisest ja põhjapoolkera riikide keskmisest paremast internetiseeritusest. Riigiti sõltus videote arv interneti, kuid mitte nutitelefonide kasutajate arvust – ilmselt kasutavad linnuvaatlejad paremaid tehnilisi seadmeid, näiteks foto- või videokaameraid.\nRegiooniti erines ka videotel olev teave toitumise, laulmise, puhkamise, pesitsemise, enesekaitse, sigimiskäitumise lõikes. Näiteks filmiti Aafrikas 48,8% juhtudest õgijaid toitumas, teistes regioonides aga vähem. Euroopas ja Lähis-Idas salvestati võrreldes teiste regioonidega rohkem puhkamiskäitumisega seotud videosid. On võimlaik, et sellised erinevused sõltuvad lokaalsetest oludest, kuid võib olla, et teatud tüüpi elupaikades on linnuhuvilistel linde lihtsam vaadelda või pakuvad teatud kultuurides spetsiifilised lindude käitumisviisid inimestele suuremat huvi.\nVabalt jagatav ja kättesaadav videomaterjal aitab täiendada teadmisi kõigil õgijate käitumise vastu huvi tundjatel. Õgijate videod seni vähe uuritud regioonidest (näiteks troopikast) täiendavad aga teadmisi nende levikust ja ökoloogiast. YouTube´ist hangitav info viitab vahel ka seni puudulikule leviku ja arvukuse andmestikule – videote põhjal on tuvastatud näiteks väluõgija varasemalt kirjanduse põhjal eeldatuga võrreldes hoopis sagedasem esinemine.\nSiiski tuleb YouTube’is leiduvasse suhtuda kriitiliselt – kuigi sageli on tabatud harva nähtavat käitumist või laulmist, on pooltes videotes siiski vaid istuv lind. Ka ei ole paljude salvestuste põhjal võimalik geograafilist asukohta tuvastada ja liigi levilat täpsustada. Kindel on aga see, et sotsiaalmeedia avab uued võimalused liikide täiendavaks uurimiseks ning lõimib avalikkuse tugevamalt teaduslike uuringutega.\nDylewski Ł, Mikula P, Tryjanowski P, Morelli F, Yosef R (2017). Social media and scientific research are complementary — YouTube and shrikes as a case study. The Science of Nature 104: 48. doi:10.1007/s00114-017-1470-8\nLinnuvaatleja teadusuudiseid toimetab Tartu ülikooli linnuökoloogia teadur Marko Mägi, marko.magi/at/ut.ee.


Canon i-SENSYS MF4580dn - Overall\nKasutajasõbralik multifunktsionaal MF4580dn trükib kiirusega 25 lk/min must-valgelt ning skannib värviliselt lahutusvõimega kuni 9600 x 9600 dpi. Sellel kõik-ühes seadmel on sisseehitatud võrguliides ning lai valik erinevaid saatmisfunktsioone.\n• Printer, faks, paljundusmasin, värviskanner\n• Sisseehitatud võrguliides\n• 25 lk/min printimine, esimene koopia vähem kui 9 sekundiga\n• Soojendusaeg puudub unerežiimist ärkamisel\n• Stiilne kompaktne disain\n• Kergesti kasutatav LCD-ekraan\n• Lihtne võrku skannimine\n• 50-leheline kahepoolne automaatne dokumendisöötur\nSee kompaktne võrguliidesega kõik-ühes seade sobib nii väikesele töögrupile kontoris või personaalseks kasutamiseks kodus. Produktiivne ning stiilne multifunktsionaal ühendab endas kvaliteetsed trükised ja mitmekülgsed skannimis- ja faksimisfunktsioonid.\nEraldusvõime 1200 x 600 dpi tagab kõrge kvaliteedi, selge teksti ning terava graafika. Avaldage oma klientidele, kolleegidele ja sõpradele muljet kahepoolsete trükistega, lisaks professionaalsele välimusele, vähendate ka paberikulu.\nKopeerige, faksige ja skannige mitu lehekülge korraga kasutades 50 lehte mahutavat automaatset dokumendisööturit.\nSisseehitatud võrgukaart võimaldab printida ja arvutist fakse saata kõigist kohtvõrgu arvutitest. Kaugkasutajaliides lubab kasutajatele seadme olekut vaadata ning prinditöid monitoorida kasutades tavalist veebibrauserit.\ni-SENSYS MF4580dn'il on lihtsasti kasutatav intuitiivne 5-realine LCD-kasutajaliides. Tänu liidese nutikale disainile ning abistavatele animatsioonidele ja tekstidele on seda väga kerge kasutada ja informatsioon edastatakse kiiremini ning säästlikumalt.\nPrintige ja paljundage suuremahulisi dokumente kiiresti tänu kiirele trükikiirusele 25 lk/min.\nPraktiliselt soojenemisajata MF4580DN väljastab esimese koopia vähem kui 9 sekundiga ning te ei pea enam seadme järel ootama. See voolusäästlik seade tarbib unerežiimis kõigest 3 W võimsust.\nPaindlik värviline skannimine\nTänu 9600 x 9600 dpi'sele eraldusvõimele on värviliste dokumentide ja piltide skannimine imelihtne. Kasutajasõbralik tarkvara MF Toolbox võimaldab kiiret ligipääsu erinevatele skannimisfunktsioonidele, mille hulgas ka PDF-iks ja e-posti aadressile skannimine. Lisaks saavad Windowsi kasutajad skannida otse üle võrgu.\nKõik-ühes toonerikassett vähendab hooldusvajadust ning tagab püsiva kvaliteetse väljastuse. Lihtsalt vahetage kompaktne kassett, mis sisaldab nii toonerit, trumlit kui ka puhastussõlme ning printer on jälle kui uus.


Memo Danske töötajatele: ärge muretsege, preemiat saab ikka\nÄripäev • 9 veebruar 2019\nDanske kontor Taanis Kopenhaagenis. Foto: EPA\nTaani panka Dansket ootavad Eesti harus toimunud rahapesu tõttu ilmselt üüratud trahvid, aga see ei tähenda, et töötajad preemiatest ilma jääksid, kirjutab Bloomberg.\nPanga juht Jesper Nielsen ütles, et võib-olla kohendatakse preemiate suurust turgudel valitseva olukorra tõttu, kuid mingeid suuremaid muudatusi töötajatel preemiasüsteemis karta ei ole.\nAinult eestlased on süüdi\nRahapesus osalemine on pannud tuhanded Danske kliendid pangale selja keerama. Panga 20 000 töötajale on juhtum mõjunud halvasti ja Nielsen ütles, et nüüd on juhatusel vaja tegutseda selle nimel, et töötajate tegutsemistahe püsiks. „Pidudel neid „kuulatakse üle“. See on Danske töötajate jaoks raske aeg,“ rääkis Nielsen.\nVäidetavalt räägitakse Taani pangas, et Eesti harus toimunud seaduserikkumine ei peaks kogu ettevõtet lööma. Kõik seni kinni peetud pangatöötajad on tegutsenud Eestis, kirjutab Bloomberg, ja Danske on tippjuhtide seast eemaldanud kõik, kes on vähegi juhtunu eest vastutama pidanud.\nNielsen leiab, et kõik teevad pangas head tööd. „Kuid ilmselgelt on skandaalil mõju sellele, kuidas töötajad panka näevad, eriti kui nende ausust kogu aeg kahtluse alla seatakse,“ ütles ta. Panga juhid kardavad, et skandaali tõttu toimub pangast nii-öelda ajude äravool, kuigi praegu selle kohta Nielseni sõnul veel märke ei ole. „Me näeme väga palju vaeva, et pangas head meeleolu hoida. Hoolitseme selle eest, et töötajaid ei lahkuks liiga palju ei pangast tervikuna ega teatud osakondadest,“ rääkis ta.\nSamas kasvas eelmisel aastal Danskes välja makstud lahkumishüvitiste summa koguni 50 protsendi võrra. Kogu palgakulu kasvas 5 protsenti.\nJuhid loobusid preemiast\nPisut on preemiate jagamist ümber mõeldud juhtide tasandil. Danske 10-liikmeline juhatus, sealhulgas Nielsen, loobusid vabatahtlikult boonusest, mis neil oli õigus 2018. aasta eest sisse kasseerida.\nDanskest lahkuma pidanud endine juht Thomas Borgen aga saab veel kuni septembrini Danskelt kokku 2,2 miljonit USA dollarit, eelmisel aastal sai ta pangalt 1,9 miljonit USA dollarit. 54aastasel tippjuhil oli lisaks õigus pisut rohkem kui 1 miljoni USA dollari suurusele preemiale eelmise aasta eest, kuid sellest ta loobus, „arvestades erakordseid asjaolusid“, teatas pank.\nTaani suurim pank on praegu segatud ilmselt maailma suurimasse rahapesuskandaali. Danske on kriminaaluurimise all USAs, Taanis, Eestis ja Prantsusmaal. Kahtlustatakse, et Danske lubas väikesel Eesti harul toimida rahapesijate Euroopa vahepeatusena. Pank on kinnitanud, et üksusest käis läbi umbes 230 miljardit dollarit kahtlase päritoluga raha.


★★★ Kokkupandav lillekotti kodutekstiil ★★★\nLill on üks hapraid ja ilusamaid asju. Looduse armastajate jaoks on ka lilled täiuslik kingitus. Seda ei saa võrrelda näiteks rõivaste, aksessuaaride, raamatute või maiustustega. See on midagi, mis tekitab emotsioone ja täidab teie südant rõõmuks. Lilled toovad ruumi elu, valgust ja värvi.\nFredrik Farg, nende kokkukäivate valgustite disainer, ühendab lille haavatavuse koos valgustite liikuvusega. Nende valgustusseadmete kujul on lill, mida saab muuta. See võib muutuda suletud või avatumaks. See sõltub sellest, millised on meie kavatsused ja millist atmosfääri me tahame luua.\nNad loovad täis elavust, mis on värske ja dünaamiline. Nende paindlikkus muudab mõtlema lillele, mis õõnestab ja süttib teie hinge. Valguse nüansid võivad luua romantiline sisekujundus ja rahulik õhkkond.


Dragon.ee foorum • Vaata teemat - Warcraft II ja III\nWarcraft II ja III\nPostitas Paganarh 9:15 20. Jaan 2003\nmontoron kirjutas: WcIII stoori pidi olema nii hea et h2kkerid m2ngisid(vad) aint stoori p2rast... (rumors) s6bralt kuulsin\nhehe.. miks "h2kkerid"?\nJa ma olen WC3 mängind ju ja ikka jään kindlaks- storyline on StarCraftil siiki parem kui Warcraftil. Kui WC on ikka sama vana ork-inimene-apokalüpsis teema siis SC on tunduvalt värskem ja keerulisem kolme rassi vaheline kemplemine.\nPostitas lenderien 20:44 22. Jaan 2003\nWC1 hea mäng kuid jah graafiga on jube. ning korraga saab sellteerida 4 yksust.....Deemon oli hea nyke seal\nWC2 see on juba jube hea. see võrgutuki on kuradima hea, kuid ORCid on täitsa broken. võta aint 9 Ogre-Magit plus Bloodlust ning ongi mäng võidetud.\nWC3 olen natuke kokku puutunud beetaga kuid jättis peris hea mulje.\nyks asi aint selle juures ei meeldi....Grom Hellscream lüüakse WC3's maha\nStarcraft on ikkagi parem kui WC1 ja WC2, eriti just stoori osas, kuid graafika pooles jääb WC3'le alla\nSoon there'll be a time when i shall rule over the Moon.\nAsukoht: Hetkel Tapa\nPostitas Valge Ork 22:39 23. Jaan 2003\nNüüd on siis WarCraft III-le ka täiendust oodata:\nLink - http://www.blizzard.com/war3x\nViimati muutis Valge Ork, 21:13 2. Mär 2003, muudetud 5 korda kokku.\n"...Their warriors wielded aXe and spear\nwith deadly proficiency, while others\nrode dark wolves as black as The Moonless Night."\n- WarCraft Saga\nPostitas Paganarh 15:05 24. Jaan 2003\nvana hea Blizzard... igale mängule vähemalt 2 lisapaketti\niseenesest positiivne- tahaks nagu mängu mängida a liiga ammendanud ennast.. ja voila! lisapakett\nPostitas Zenthar 15:41 25. Jaan 2003\nMinu arust on war 3 liiga värviliseks aetud ja charterid räägivad nagu zombid ja k6nnivad hüppates !(mängisin ta kyll läbi aga nohh war II oli mulle huvitavam)\nwarII tirisin netist paar lisa levelit (8hunters) ja päris huvitavad ja rasked on!!!\nPostitas Mayhem 18:29 4. Veebr 2003\nOlen ka mänginud WC-si ja SC-d. Pean aga nentima, et Warcraftid on paremad SC-st. Ok WC1 ja 2 ei olnud graafika pooles suuremad asjad ja WC2-s on palju asju mis fantasy mängu ei istu, küll aga story on kõvem, kui Starcraftil. Eriti III... millepoolest siis. See ei olnud nii lihtne Orc vs Human ja vahelt jooksid undeadid ja Night elf vaid asi oli rohkem liitude loomisel, et scourget takkistada. Dreadlordid ja Archimonde & Co jättis juurde küll tugeva hävingu maitse, kuid nende eesmärk ei olnud maailma hävitada, vaid ise valitsema hakata!\nMis aga küll etteheita WCIII-le on see et ideed hakkasid korduma. Night elfide elamised olid SC-st juba tuttavad. Orgaanilised ja elusad. Undead sai ainult oma elamuid ehitada vastavale pinnasele... Noh ilmselge SC rassi järgi (Zorg kui ma ei eksi pidi ka enne maapida muutma, et ehitada).\nKüll aga minus räägi rohkem fantasy austaja kui SF-i fänn ning sellepärast ma kaldungi pooldama WC-d\nPostitas mastervots 22:04 4. Veebr 2003\nWC2 on hea, graafika mitte eriti hea.\nSee ainult minu arvamus.\nKülastage ka meie boksihttp://eug.acom.ee\nPostitas Elendil 23:45 4. Veebr 2003\nEga kedagi ei huvita minu sepistet WarIII kaart "Black Ministration"? Selline seikluse stiilis...\nPostitas Paganarh 12:06 5. Veebr 2003\nkahjuks tegin oma Warcraft III'le "diliit"\nPostitas Valge Ork 22:51 5. Veebr 2003\nHmm. Natuke nagu huvitaks kyll...\nPostitas doxic 18:08 6. Veebr 2003\nno tegelikult oli SC "võlu" just tema mitmikmängu tugevas küljes. oli on ja jääb kõnealune meistritöö ju multiplayerajaloo lehekülgedele suurelt ja rasvaselt..\n...seevast WC-1/2 võisid oma storyline jms-ga SC küll vabalt üle trumbata, kuid jah multiplayeris jäävad nad mõlemad alla.\n...WC3 loodigi pigem järjeks stari multiplayerile, kui eelmise vaarkraftie stoorile ja ükskimängule\nPostitas Zenthar 16:20 3. Juun 2003\nhmmm, War III : world of warcraft tuleb varsti välja.....\nPostitas Elendil 18:59 3. Juun 2003\nValge Ork kirjutas: Elendilile:\nsorry about the mitu kuud hilinemist.\nnüüd on siis see kart üleval:\nPostitas Valge Ork 0:00 5. Juun 2003\nElendil kirjutas: nüüd on siis see kart üleval:\nKena väike kaart oli. Veel kenam oleks olnd, kui sa mône kangelase oleks ka kaasa andnud, oleks saand nii mônegi level'i nende kollikarjade pealt.\nZenthar kirjutas: hmmm, War III : world of warcraft tuleb varsti välja.....\nWorld of WarCraft on WarCraft III-ega seotud ainult maailma kaudu, kus tegevus toimub. World of WarCraft'i näol paistab olevat tegemist MMORPG-iga (Massively Multiplayer Online Role Playing Game), mis aga pigem kurvastab pisut, kui teeb rôômu - kardetavasti saab seda ainult vôrgus mängida ja sedagi kindla kuutasu eest...\nPostitas Elendil 20:38 5. Juun 2003\nValge Ork kirjutas:\nnajaa, aga ma mõtlesin et niikuinii kõik teevad kaardid herodega, seega seda ma ei teinud. Lisaks poleks ma suutnud sel juhul piisavalt täpselt arvestada, kui palju tugevam ta hiljem on ja kui palju kolle vastu oleks pidanud panema.\nsiiski kardan, et kaart sai liiga kerge.


Raseeri end! – blondiin\nBy Pipppin in Elu, Ilu, Seks\nVot vot, nii mulle öeldi eksole. 😀 Igatahes, otsustasin end siis käsile võtta üle pika aja. Ja raseerisingi ära! KÕIK kenasti maha! Ehk tegin oma shaved osa tagasi korda. Kuid juuksed teisele poole sättides, saan ma olla ninnunännununnu ikka!\nHämmastav, kuidas võib soeng inimest muuta!\nAga tegelikult üleüldiselt ka raseerimisest. Mina vot ei SAA aru näiteks, kui inimesed ei raseeri kaenlaaluseid karvu. Või vähemalt ei trimmi neid. See on juba esiteks hügieeni küsimus. Käisin kunagi ühe tuttavaga koos rannas, suurema seltskonnaga üldse ja kõik oli tore ja vahva, kuniks see härrane oma särgi eemaldas. Kus mu mõõdulint on… oot! No nii, umbes 5-7cm pikkused pahmakad olid kaenla all tuules lehvimas. Nagu tuulest viidud noh, selline maru hüpnotiseeriv olukord…\nOk tegelikult oli see selline ikka väga rõve olukord, tead küll, et ei taha nagu vaadata, aga ei suuda ka vaatamata jätta. Aga eks see selgitas minu jaoks kenasti ära ka, miks ta alati higi järgi haises. Küsimus, miks? Mikstap teie säärased inimesed teete nii? Kas endal pole ebameeldiv? Kas inimkonna heaolu on suva ja selline gaasirünnak on okei nagu? 😀\nTegelikult ei saa ma aru ka jalakarvadest naiste puhul ja intiimpiirkonnad võiks ka olla trimmitud. Kes see tahab keset teatud tegevusi leida end “hambaniiti” kasutamas? 😀 Ja no üleüldiselt on see ju siiski hügieeni küsimus, endal ka pidevalt puhtam ja parem olla, kui põõsast linnupesa jms ei avasta. 😀\nHabemed muidu näiteks on ebamaiselt HOT! Aga ka neid peaks siiski tiba kujundama ja hooldama. Mõni lasebki lihtsalt kasvada täiesti niisama ja tulebki kena kujuga, aga igaühel seda õnne pole ja võiks ju siiski natukene vaeva näha sellega. Pole ju nii raske, kui oleks iga päev nulli ajamine. Pisut kärpida võib teha imesid!\nLisaks võtame siis juba juuksed ka ette. Kiilanevad mehed – see ei ole maailma lõpp, et juuksed kadumas on! Laske nulli! Ausalt ka, see on enamasti tunduvalt seksikam, kui kiilanev pea. Muidugi on olemas juba ka juukse siirdamised ja tupeed ja mida kõike veel, aga miks mitte rokkida lahedat kiilakat pead?\nThe Rock… Bruce Willis… Jason Statham. Lihtsalt mõned nimed. Kamoon, ole sa mees või naine, sa saad aru, et nad on väga seksikad!\nAga pöördugem tagasi naiste jalgade juurde. See pole hügieeniga soetud enam ja kedagi haisema otseselt ei pane. Aga miks need vajalikud on? Miks iga naine ei raseeri? Kas see on laiskus lihtsalt? Mina kahjuks ausalt kaldungi arvama, et see pole mingi feministide power asi, vaid paljas laiskus! See on ju maru tüütu, iga 1-4 päeva tagant neid aina raseerida, suur ala ka veel. Ma saan aru, kui oledki kodune ja no las nad siis olla, kui partnerit ei häiri, aga lühkades nii välja minna… miks? Ma saan aru, et enda asi ja oma elu ja ärge vahtige, kui ei meeldi. Aga no mina tunneksin ennast ebameeldivalt näiteks eriti sit**e pluusiga välja minnes. Kas see ei tee sama välja? Mingi elementaarne viisakus vist võiks olla, et alasti ja rokaselt õue ei roni? 😀\nKellegiga voodisse minnes võiks ka sellised viisakusreeglid eksisteerida. Olen sõpradelt/tuttavatelt nii mõndagi hirmujuttu kuulnud, kuidas kõik on alguses super. Ja siis hakkad naist lahti riietama…\n“Noh, esimesena eemaldad pluusi, no okei, kaenla all on karvad… talume ära… kena rind ja ilus neiu. Siis eemaldad püksid… jalad ka raseerimata. Ei no hea pehme silitada, nagu oleks kassipoeg eksole? 😀\nSiis eemaldad rinnahoidja, koos rindadega. Asi kisub karmiks. Rindu pole, karvad on. Okei noh… ja siis eemaldad püksikud… ja siis mõtled omaette, kas asi on seda väärt. Kas talud ära selle võsas ekslemise selleks üheks korraks, sest järgmist kohtingut küll ei tule. Enamasti talud selle korra ära, sest seksi saab. Tugevad mehed nii kergelt alla ei anna! Aga teist korda sama reha otsa ka ei astu.”\nMinul isiklikult hakkab selliseid asju kuuldes maru kahju inimesest. Mõlemast tegelikult. Äkki sealt oleks tulnud väga äge suhe, aga selline shokeeriv asi lihtsalt lükkas inimeste vahele kiilu. Ja ega keegi ei julge enamasti näkku öelda ka sellist asja. Aga võiks ju, kui inimene muidu tõesti meeldib! Mina olen näiteks väga tänulik, kui mulle hästi ammu juba öeldi, et ma ennast sealt alt raseeriksin. Alguses ma olin muidugi pahane ja sõimasin lausa pedofiiliks inimest, et talle meeldib nii karvutu ja sile asi. “Ainult alaealistel on selline!” Aga salaja tegin ära ja vaatasin, et mis värk on ja endale oli alguses harjumatu, aga paari päevaga sain aru, et nii on hulga etem. Siis läksin ka vabandama ja ütlesin, et tal on õigus ja tänasin. Happy ending noh! 😀 Ja habemega naised…. sorry… isegi mina kitkun oma suht olematuid vurre…\nJuhul, kui partneril pole vastav fetish muidugi… Aga mõne fetish on näiteks teise raseerimine… 😉


Mõned kuud pärast abiellumist surnud NHLi mängija lesk avaldas südantlõhestava video - Jäähoki - Talisport - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nMõned kuud pärast abiellumist surnud NHLi mängija lesk avaldas südantlõhestava video\n15. aprill 2020, 17:12\nEmily Cave oma abikaasat kallistamas. FOTO: Instagram @em.cave\nMöödunud laupäeval suri maailma tugevaima jäähokiliiga NHLi mängija Colby Cave. Ta lahkus meie seast neli päeva pärast operatsiooni, mille eesmärk oli ajust eemaldada kolloidne tsüst. Pärast seda viidi ta meditsiinilisse koomasse, kust ta enam üles ei ärganud.\n25-aastase Cave'i surma tõttu on jäähokimaailm leinas. Olukord on seda traagilisem, et Edmonton Oilersi ridadesse kuulunud kanadalane abiellus mõned kuud tagasi oma kallima Emilyga.\nNaine jagas eile sotsiaalmeedias videot, kust on kuulda mehe abieluvannet. «Eelmisel nädalal kurtis Colby peavalu üle. Mul polnud aimugi, et tegemist on viimase õhtuga, kui teeme enne magamaminekut musi.\nNüüd kuulan ma tema vannet üha uuesti ja uuesti, et saada oma valule veidigi leevendust. Ma armastan sind, Colb. Aitäh, et tegid minust maailma kõige õnnelikuma abikaasa. Minu süda igatseb sinu järele,» kirjutas lesk videole saatekirjaks.\nCave mängis NHLis neli hooaega, esindades lisaks Oilersile Boston Bruinsit. Kokku käis kanadalane väljakul 67 NHLi mängus, saades kirja neli väravat ning viis väravasöötu.\nTema lähedastele on ühismeedias toetust avaldanud paljud hokilegendid. «Ta oli imeline mängija, keda ootas ees särav tulevik. Meie mõtted ja palved on tema abikaasa Emily ja kogu ülejäänud perekonnaga,» kirjutas ajaloo parim hokimängija Wayne Gretzky.\nColby Cave'i abieluvanne (video on ingliskeelne):


Kui pooled on sõlminud parkimiskoha üürilepingu (parkimisleping), mille parkimistingimuste p 8 järgi on parkimise korraldajal õigus teisaldada sõiduk sõidukijuhi vastutusel ja kulul muu hulgas juhul, kui sõiduki parkimisel on rikutud parkimistingimusi ning parkimislepingu p-s 9 sätestatakse, et parkimistingimuste rikkumisel on parkimise korraldajal õigus kuni parkimistasu, leppetrahvi või muude sarnaste tasude või sõiduki parklast eemaldamise kulude tasumiseni sõidukit sõidukijuhi vastutusel ja kulul kinni pidada (sh lukustada sõiduki ratas), siis parkimistingimustes sätestatud parkimise korraldaja pandiõigus on kooskõlas VÕS-s üürileandja pandiõigust sätestava § 305 lg 1 esimese lausega. (p 12) Parkimislepingust tulenevat sõiduki teisaldamise õigust saab lugeda praegustel asjaoludel kohaseks õiguskaitsevahendiks. Kohus on hinnanud hageja käitumist (hageja rikkus parkimislepingut korduvalt ega näidanud üles soovi oma kohustusi kostja ees täita), samuti kostja käitumist ja tema alternatiivseid mõistlikke võimalusi oma õiguste tagamiseks. Sõiduki teisaldamine ei ole sõiduki parkijale koormavam võrreldes olukorraga, kus sõiduk jääb lukustatud rattaga kuni parkimise korraldaja nõuete rahuldamiseni parkimisalale seisma. Küll aga on sõiduki parkimisalal hoidmine võrreldes teisaldamisega koormavam parkimise korraldajale, sest sõiduk hoiab parkimiskohta kinni ega võimalda sinna teisi sõidukeid parkida. Hinnates sõiduki kinnipidamise ja teisaldamise kui õiguskaitsevahendi proportsionaalsust, ei saa silmas pidada üksnes asjaolu, et parkimisteenuse osutaja nõue parkimistasu jms saamiseks on üldjuhul kordades väiksem sõiduki väärtusest (vrd VÕS § 307 lg 1). Oluline on arvestada, millised on parkimisteenuse osutaja võimalused oma õiguste maksmapanekuks ja parkija võimalused sõiduki kinnipidamise ja teisaldamise vältimiseks (p 12).\n3-2-1-89-06 Riigikohus 15.01.2007\nVÕS § 14 lg 3 teises lauses reguleeritud lepingueelsetest läbirääkimistest tulenevate kohustuste rikkumise korral saab kahjustatud pool esitada kohustust rikkunud poole vastu kahju hüvitamise nõude tulenevalt VÕS §-st 115. Seejuures tuleb arvestada, et kahju hüvitamise nõue saab tekkida vaid kohustust rikkunud poole pahauskse käitumise korral. Ka juhul, kui leping osutub tühiseks VÕS § 15 lg-s 1 märgitud asjaoludel, võib oma kohustusi rikkunud pool vastutada kahjustatud poole ees VÕS § 14 lg 3 alusel. Läbirääkimiste pidamisena pahauskselt võib käsitada näiteks olukorda, kus poolel pole läbirääkimiste alustamisel tegelikku tahet ei läbirääkimiste pidamiseks ega lepingu sõlmimiseks ning läbirääkimisi peetakse eesmärgil, mis pole kooskõlas hea usu põhimõttega. Läbirääkimiste katkestamisena pahauskselt võib käsitada näiteks sellist käitumist, kus pool on esitanud teisele poolele valeandmeid lepingu sõlmimisega seonduvate asjaolude kohta ning teise poole pahausksest käitumisest teada saanud pool juhib rikkuja tähelepanu lepingu korrigeerimise vajadusele, mille peale rikkuja lõpetab pooltevahelised läbirääkimised, tuginedes iseenda rikkumisele. VÕS § 14 lg 3 ja § 15 lg 1 rikkumisest tuleneva kahju hüvitise suuruse arvestamine saab toimuda sama põhimõtte järgi, sest kummalgi juhul ei ole pooled veel kehtiva lepingu sõlmimiseni jõudnud, kuid hüvitatava kahju suurus võib erineda. VÕS § 14 lg-s 3 sätestatud kohustuste rikkumise korral tuleb kahjustatud isik asetada olukorda, milles ta oleks olnud, kui ta poleks läbirääkimistele tuginenud, ja kõrvutada seda kahjustatud isiku tegeliku varalise olukorraga. Seega saab hüvitada kahju, mis tekkis kahjustatud isikul lepingueelsetele läbirääkimistele tuginemisest. VÕS § 14 lg-st 3 ja § 15 lg-st 1 tuleneva vastutuse puhul ei saa asetada kahjustatud isikut olukorda, milles ta oleks olnud, kui läbirääkimised oleks lõppenud tulemuslikult ning kehtiv leping oleks sõlmitud ja täidetud. Sellise lepingu sõlmimata ja täitmata jätmisest tekkinud kahju hüvitamist kahjustatud isik nõuda ei saa. Seetõttu saab kõnealuste sätete rikkumisest tuleneva vastutuse eesmärgiks pidada usalduskahju hüvitamist. Oluline on siinkohal eristada VÕS § 14 lg-s 3 ja § 15 lg-s 1 sätestatud vastutust vastutusest, mis tekib poolte vahel kehtiva lepingu sõlmimisest. Nii ei saa vaidlusalustest sätetest tuleneva vastutuse puhul asetada kahjustatud isikut olukorda, milles ta oleks olnud, kui läbirääkimised oleks lõppenud tulemuslikult ning kehtiv leping oleks sõlmitud ja täidetud. Sellise lepingu sõlmimata ja täitmata jätmisest tekkinud kahju hüvitamist kahjustatud isik nõuda ei saa. Seetõttu saab kõnealuste sätete rikkumisest tuleneva vastutuse eesmärgiks pidada usalduskahju hüvitamist (eelkõige lepingueelsete läbirääkimiste ebaõnnestumise tõttu kasutuks muutunud kulutused). Usalduskahjuna saab käsitada näiteks kulutusi, mis on kantud seoses läbirääkimiste pidamisega enne kehtiva lepingu sõlmimist: läbirääkimistega kaasnenud sõidu- ja ajakulud, lepinguprojektide koostamise kulud jms.\nVÕS § 15 reguleerib juhtumeid, kus poolte läbirääkimised on lõppenud ja pooled on lepingu sõlminud, kuid leping on tühine. VÕS § 15 lg 1 kohaselt saab juhul, kui leping on vorminõude eiramise tõttu tühine, kahjustatud lepingupoole ees vastutada vaid isik, kes on võtnud endale kohustuse valmistada ette lepingu sõlmimine või teavitada teist poolt lepingu ettevalmistamisega seotud asjaoludest. VÕS § 15 lg-d 2 ja 3 reguleerivad aga eelkõige olukordi, kus leping osutub tühiseks vorminõude täitmisega mitteseotud asjaolu tõttu, mida üks lepingupool või mõlemad teadsid või selle asjaolu ise põhjustasid. VÕS § 14 lg 3 ja § 15 lg 1 rikkumisest tuleneva kahju hüvitise suuruse arvestamine saab toimuda sama põhimõtte järgi, sest kummalgi juhul ei ole pooled veel kehtiva lepingu sõlmimiseni jõudnud, kuid hüvitatava kahju suurus võib erineda. VÕS § 15 lg-s 1 sätestatud kohustuse rikkumise korral tuleb aga kahjustatud isik asetada olukorda, milles ta oleks olnud, kui ta poleks uskunud vorminõuete tõttu tühise lepingu kehtivust, ja kõrvutada seda kahjustatud isiku tegeliku varalise olukorraga. Seega saab hüvitada kahju, mis kahjustatud isikul tekkis lepingu kehtivusele tuginemisest. VÕS § 14 lg-st 3 ja § 15 lg-st 1 tuleneva vastutuse puhul ei saa asetada kahjustatud isikut olukorda, milles ta oleks olnud, kui läbirääkimised oleks lõppenud tulemuslikult ning kehtiv leping oleks sõlmitud ja täidetud. Sellise lepingu sõlmimata ja täitmata jätmisest tekkinud kahju hüvitamist kahjustatud isik nõuda ei saa. Seetõttu saab kõnealuste sätete rikkumisest tuleneva vastutuse eesmärgiks pidada usalduskahju hüvitamist.\nVÕS § 14 lg 3 ja § 15 lg 1 rikkumisest tuleneva kahju hüvitise suuruse arvestamine saab toimuda sama põhimõtte järgi, sest kummalgi juhul ei ole pooled veel kehtiva lepingu sõlmimiseni jõudnud, kuid hüvitatava kahju suurus võib erineda. VÕS § 14 lg-s 3 sätestatud kohustuste rikkumise korral tuleb kahjustatud isik asetada olukorda, milles ta oleks olnud, kui ta poleks läbirääkimistele tuginenud, ja kõrvutada seda kahjustatud isiku tegeliku varalise olukorraga. Seega saab hüvitada kahju, mis tekkis kahjustatud isikul lepingueelsetele läbirääkimistele tuginemisest. VÕS § 15 lg-s 1 sätestatud kohustuse rikkumise korral tuleb aga kahjustatud isik asetada olukorda, milles ta oleks olnud, kui ta poleks uskunud vorminõuete tõttu tühise lepingu kehtivust, ja kõrvutada seda kahjustatud isiku tegeliku varalise olukorraga. Seega saab hüvitada kahju, mis kahjustatud isikul tekkis lepingu kehtivusele tuginemisest. VÕS § 14 lg-st 3 ja § 15 lg-st 1 tuleneva vastutuse puhul ei saa asetada kahjustatud isikut olukorda, milles ta oleks olnud, kui läbirääkimised oleks lõppenud tulemuslikult ning kehtiv leping oleks sõlmitud ja täidetud. Sellise lepingu sõlmimata ja täitmata jätmisest tekkinud kahju hüvitamist kahjustatud isik nõuda ei saa. Seetõttu saab kõnealuste sätete rikkumisest tuleneva vastutuse eesmärgiks pidada usalduskahju hüvitamist. Usalduskahjuna saab käsitada näiteks kulutusi, mis on kantud seoses läbirääkimiste pidamisega enne kehtiva lepingu sõlmimist. Kui pooled on sõlminud lepingu, olgugi et see on vormivea tõttu tühine, on nende jõudmine kehtiva lepingu sõlmimiseni märksa reaalsem, mistõttu võivad sellise lepingu kehtivust usaldava poole kulutused olla suuremad. Kahju hüvitamine hõlmab siinkohal ka tagasitäitmise kulusid.\nKostja tugines tarbijakäenduse vastuväidetele, hageja leidis, et kostja ühines kohustusega selle tagamise eesmärgil VÕS § 178 mõttes. Eelkõige eristab tagamise eesmärgil kohustusega ühinemist ja käendust see, et kohustusega ühinedes muutub isik võlgnikuks, käendaja kohustus on aga tagada põhivõlgniku kohustuse täitmist. VÕS § 34 järgi on tarbija isik, kes teeb tehingu, mis ei seondu iseseisva majandus- või kutsetegevuse läbiviimisega. Tarbija mõistet täiendab tarbijakaitseseaduse § 2 lg 1, mille kohaselt on tarbija füüsiline isik, kellele pakutakse või kes omandab või kasutab kaupa või teenust eesmärgil, mis ei seondu tema majandus- või kutsetegevusega.


Saksameelse õpetlase mälestused - Ülo Tedre\nXIX ja XX sajandi vahetuse silmapaistev indoloog Leopold von Schroeder sündis 1851. aastal „tublis evangeelses maailmas, vanas Tartus, Baltimaades, selles vanimas ja ustavaimas koloonias, mis nii paljude teiste kõrval läks vastureformatsiooni segaduses Saksa riigile kaduma” (lk 275). Ta kasvas ja õppis samuti Tartus, mis on „kujunenud tänu saksa vaimujõule säravaks kultuurikantsiks” (lk 15). Kasvanud kaheteistlapselises peres – kolm õde surid küll lapseeas –, muutusid kuus venda ja kolm õde lähedasteks. Sestap pole imestada, et memuarist käsitleb eeskätt suhtlust omastega, abikaasaga ja tema sugulastega. Kaugemale jäävad sõbrad, veel kaugemale töökaaslased. Tegu näikse olevat enesekeskseimate mälestustega, mida olen lugema sattunud.\nAutor õppis Tartu ülikoolis võrdlevat keeleteadust. Andekana pälvis ta mitmeid stipendiume, mille õlul täiendas end Saksamaa ülikoolides, arenedes indoloogiks: 1874 Leipzigis, 1875 Jenas ja Tübingenis, 1878 Berliinis ja Jenas, 1880 ja 1881 taas Jenas. Õpetanud Tartu ülikoolis esialgu eradotsendina, hiljem korralise dotsendina, kaotas Schroeder seoses ülikooli venestamisega oma koha, siirdus 1894. aastal Innsbrucki ja sealt 1899. aastal Viini ülikooli, kus töötas surmani 1920. aastal.\nLugedes ülikooli venestamisest, kerkis mõte: kas venestamine ei olnud baltisakslastele sama hull või hullemgi kui eestlastele? Vabandan oma nõmedust, kui eksin, kuid ei ole ette juhtunud ühtki hõlvavamat käsitlust venestamisest baltisaksluse aspektist. Aga kindlasti oleks see väärt uurimisteema.\nTeadagi on paeluv lugeda ja tõdeda, kuidas ühes inimeses võitlevad n-ö kaks erinevat poolust. Nii siingi. L. von Schroeder oli juba lapsepõlvest peale ka kirjanduslikult andekas. Oma teadlastööle ei pühenda ta kuigi palju tähelepanu, seda enam aga kirjanduslikule loomingule. Esitatud üsna rohkete luulenäidete põhjal võib küll nentida nende siirust, aga luulet jääb paraku väheks. Nimetatud näidenditest ei oska midagi öelda, kuna pole lugenud. Sestap eelistagem teadlast. Aga eks ole ka loomulik, et inimest köidab rohkem hobi kui leivatöö või amet. Ja seda oligi Schroederile kirjandus. Sellest siis ka rohked arutlused kirjandusteemadel. Nagu autor ise, nii ka mina kriitikuna väldin Schroederi põhitööd. Esiteks on see mulle võõras ja teiseks lepin rahvusvahelise hinnanguga. Mõistagi huvitab eesti lugejat ennekõike see, mida on memuaristil öelda eestlaste kohta. Elas ta ju peaaegu kaks kolmandikku oma elust (1851–1894) Eestis. Tõsi, Märt Läänemets ütleb oma saatesõnas: „Ta ei räägi küll kuskil eestlastest halvustavalt...” (lk 326). See on tõsi, kuid pole kogu tõde. Eestlasi tema maailmas peaaegu ei olegi. Mälestustes on neid nimetatud ehk kümnel korral. Iseloomulik on lapsepõlvemeenutus Valguta mõisa toiduküllusest: „Metsast tõid eesti naised ja lapsed vastavalt aastaajale mõisa ohtralt maasikaid, vaarikaid ja mustikaid” (lk 35). Järgmisel leheküljel kirjeldatakse eestlaste jaaniõhtut – millegipärast 24. juunil – ja nenditakse: „See oli peorõõm, ent siiski tõsisevõitu, sünge, lausa melanhoolse kõrvalmaiguga” (lk 36). Mainitakse õpetaja Gustav Blumbergi, kes sünnilt eestlasena oli „omandanud täielikult saksa hariduse” (lk 37). Asjatult ootame „Kalevipoja” mainimist, kuigi autor korduvalt tunnistab oma huvi eesti müütide ja saagade vastu (nt lk 126). Edasi on nimetatud eestimaalast Carolus Mickwitzi, kelle ebamugavas tõllas sõideti vanasse Saksa hansalinna Tallinna (lk 70–71). Truudusvande andmisel Aleksander III-le Weimari saatkonnas selgus, et sealse vene kiriku teener oli hoopis luterlasest eestlane Buschmann (lk 109). Pikemalt, kümne reaga, peatutakse eestlaste laulupeol: „Minagi olin eestlaste sõbrana peokomiteesse valitud.... Nautisin peo sündmusterikkaid päevi ja rõõmustasin sõprade üle, keda olin eestlaste hulgast leidnud” (lk 178). Paraku jäävad need sõbrad kõik anonüümseiks. Eraldi peab siin märkima osalemist ÕES-i töös. Nimetada võib ettekannet ÕES-is „Eestlased kui vanaindogermaani pulmakommete säilitajad”, millest kasvas uurimus „Die Hochzeitsbräuche der Esten und einiger anderer finnisch-ugrischer Völkerschaften in Vergleichung mit denen der indogermanischer Völker”. Juba Viinis elades avaldas Schroeder TA aruannetes artikli „Germanische Elben und Götter beim Estenvolke”. Kahtlemata on neil eesti folkloristikas oma koht, kuigi tänapäeval ei pruugi kõigi järeldustega sajaprotsendiliselt nõustuda. Ent meenutagem prof Kaarle Krohni sõnu: laenu ja ainult laenu leiame igast rahvaluuleteosest.\nNiipaljukest on Schroederil öelda eestlastest. Ja see näitab kas süvenematust või ükskõiksust oma elukeskkonna ühe tahu vastu. Ta oli läbini saksameelne. See algas kodust: „Mu isa, kellel olid väga sügavad ja tugevad saksa-patriootilised tunded.... tahtis meis samasuguseid tundmusi äratada....” (lk 63), ja süvenes ülikoolis. Astunud aastal 1870 Livoniasse, ütleb ta korporatsiooni kohta: „Asi, mida meie hulgas kõige tähtsamaks peeti, oli loomulikult olla „korralik mees”, s.t. läbini aus, truu oma veendumustele ja julge. Sinna juurde käis aga seegi, et tuli olla täiesti saksameelne, täpsemalt baltisaksa meelsusega” (lk 79). Korduvalt mainitakse mälestustes Balti kodumaad. Maailmasõja puhul märgitakse rõõmustavat sündmust: „1918. aasta kevad oli mulle ja mu lähedastele ülimalt suure tähtsusega. See tõi kaasa kogu Liivimaa ja Eestimaa vabastamise saksa vägede poolt” (lk 320). Kuigi minuealisi lugejaid, kes veel mäletavad siin elanud baltisakslasi, see saksameelsus irriteerib, võib arvata, et nooremaid lugejaid see ei sega, pigem mõjub eksootiliselt. Teos ongi kultuurilooliselt huvitav, kuigi on raske esile tõsta ühte või teist osa.\nParaku peab nurisema tõlkija või toimetaja töö üle. Kuidas on võimalik, et vaarisa Johann Schroederi isa Friedrich (1669–1713) oli sündinud enne kui vanaisa Heinrich (snd 1692)? Kas on segi aetud nimed või aastaarvud (lk 15)? Mark ei ole kohanimi, seega „Hus des Nordmark” ei saa tõlkida „Nordmarkist”, vaid „Põhjapiirilt” (lk 25). Kui on kasutatud truisti (lk 30, 56 jm), miks siis järsku truilt (lk 38)? Minu teada ausgebrannt ei ole ’pimestav’ (lk 49). Leichenphantasie’d ei saa tõlkida ’matusefantaasiaks’ (lk 52). Muide, pealkirjade tõlked on sageli ümberütlevad või lausa valed (kõigil ei jõua siin peatuda). Livonia on muidugi korporatsiooni nimetus, kuid tema liige on ikkagi livoonus, mitte livonus (lk 78 jj). Kas tõlget saab välja töötada (lk 163)? Seletust vajaks „Rigveedas” esinev jook nimega sooma (lk 264). Sellevõrd asemel peaks vist olema seevõrd (lk 276, 15. rida alt); „mälestuseks meistri sündi” asemel mõistagi „mälestamaks meistri sündi” (lk 291). Muidugimõista avaldan protesti totra aarja vastu. Jäägu ikka aaria. Ooperiaariaga ei saa see ju kuidagi segi minna, kontekst on niivõrd erinev.\nKokkuvõtteks võib öelda, et teos on hästi kirjutatud, kergesti loetav ja küllaltki huvitav. Raamat on lugemisväärne, mitmedki lõigud lausa nauditavad


Täna avatakse Vabaduse väljaku ääres Raidkivimuuseum - Reisijuht\nTäna avatakse Vabaduse väljaku ääres Raidkivimuuseum\n„Raidkivimuuseum ühendab maa-aluse Tallinna ja meie raidkivipärandi ning bastionikäikude väljakupoolses otsas asuvasse Raidkivimuuseumisse pääseb peatselt otse Vabaduse väljakult“, ütles Tallinna Linnamuuseumi direktor Kalmar Ulm.\nMuuseumi Kiek in de Kök ja Bastionikäigud juhataja Toomas Abilise sõnul on suurepärane, et nüüdsest on ajaloolise Ingeri bastioni alused käigud kogu ulatuses külastajatele avatud.\nUus, Tallinna Linnamuuseumi raidkivikogu esitlev Raidkivimuuseum on kujundatud 17. sajandi lõpust pärit Ingeri bastioni käigu seni suletud osasse, kus nüüd on väärikat eksponeeritud seni hoidlates varjus olnud dekoratiivsed ja põnevad Tallinna raidkivifragmendid: portaalid, dekoratiivsed sambad, peremärkide ja sümbolitega etikukivid, reljeefidega aknapaled alates 15. sajandist.\nÜle kahesaja raidkivi koondav väljapanek kannab nime "Varemete linn" ning selle tervikuks liitmisel on kandev roll meeleolu looval valgusel ja erinevatel teemakambritel. Kuraator Risto Paju ning kujundaja Jaagup Roometi koostöös sündinud ideekavandi kohaselt kujundatud käigus saab külastaja jalutada läbi raidkivide galerii "Paradiisiaia", „Sammaste-“, „Surma-“ ja „Päikesesaali“. Ideekavandi vormistasid sise- ja ehitusprojektiks sisearhitekt Maarja Varkki ja arhitekt Helle-Triin Hansumäe.\nBastionikäikude Vabaduse väljaku kõrval asuvad kasematid olid suletud ja veega täidetud, nüüdseks tagavad võimsad seadmed raidkividele sobiva ja külastajatele vastuvõetava keskkonna, käikudes valitseb aasta ringi ühtlane temperatuur +10 kuni +12 kraadi. Bastionikäikude viimase osa - kokku sadakond meetrit – renoveerimiseks ja sinna raidkivide ekspositsiooni loomiseks eraldati linnaeelarvest kokku 409 729 eurot.\nRaidkivimuuseum avatakse pidulikult Tallinna päeva avaüritusena 13. mail kell 12, kõigile külastajatele on uksed lahti alates teisipäevast, 17. maist.\nAlgul pääseb Raidkivimuuseumisse Kiek in de Köki ja Bastionikäikude muuseumi kaudu ainult giidi saatel, peatselt avatakse aga ka sissepääs üksikkülastajatele otse Vabaduse platsilt, vabadusristi alt.\nAlates 17. maist saavad huvilised osaleda ekskursioonidel, mis tutvustavad bastionikäikude ajalugu ning vastavatud Raidkivimuuseumi. Giidiga ekskursioonid toimuvad eesti, inglise ja vene keeles kell 10.30 – 16.30, ekskursiooni pikkus ca 1 tund 10 min. Grupi suurus on kuni 20 inimest, grupi koostamiseks palutakse eelnevalt registreerida tel 644 6686 või e-kirjaga aadressil kok@linnamuuseum.ee\nFoto: Raidkivimuuseumis on eksponeeritud seni hoidlates varjus olnud põnevad Tallinna raidkivifragmendid: portaalid, sambad, reljeefidega aknapaled, peremärkide ja sümbolitega etikukivid alates 15. sajandist. Foto: Jaan Künnap.


MIDA RÄÄGIB VEREGRUPP sinu tervise ja iseloomu kohta? | Buduaar\nMIDA RÄÄGIB VEREGRUPP sinu tervise ja iseloomu kohta?\n2016. aasta 28. aprill 16:33\nJaapanlased hoiatavad, et A-veregrupi inimestel on kalduvus haigestuda nn tsivilisatsioonihaigustesse: infarkti, ateroskleroosi, suhkruhaigusesse, neerukivitõppe, kasvajatesse.\nB-veregrupi omanikud jäävad oma tervise poolest kahe eelnimetaud veregrupi vahele ja neil on teistest sagedamini täheldatud suhkruhaigust või kroonilist väsimust.\nMis iseloomustab erineva veregrupiga inimesi?\nB-veregrupp lubab loota vastupidavat seedetrakti ja tugevat immuunsüsteemi. Soovitatav on süüa palju rohelist, mune ja väherasvaseid piimatooteid. Piirata tasuks aga maisi, arahhise, tatra ja seesamiseemnete tarvitamist – need aeglustavad ainevahetust ja seedeprotsessi. Kasuks ei tule ka kanaliha, mereannid, tomatid ja kõikvõimalikud vorstikesed. Teraviljadest tasuks eelistada riisi ja nisu. Väga soovitatav on juua rohelist teed.


Kui kallist autot endale lubada? Leia endale auto, mis oleks taskukohane. - mogo.ee\nKui kaalud auto ostmist, siis tasub endalt kõigepealt küsida, milline sõiduk vastab Sinu ootustele ja mille ostmine ei käi rahaliselt üle jõu. Auto ostmine algab vajaduste kaardistamisest. Kuhu pead iga päev sõitma, milline on aastane läbisõit, kes ja mitu inimest autoga sõidab, kus autot pargitakse? Auto valimisel on soovitatav hinnata lisaks auto mugavusele ka ohutust. Kui vajadused on selged ja on kindel soov auto osta, siis on mõistlik soetada taskukohane sõiduk. Auto mahutamine enda igakuisesse eelarvesse ei ole aga lihtne ülesanne ja on keeruline täpselt määratleda auto taskukohasust. Lisaks auto maksumusele peab arvestama ka jooksvate kuludega, mistõttu võib üsna pea selgeks saada, et auto omamine on kallis ja paljudele üle jõu käiv lõbu. Selleks, et Sul oleks lihtsam aru saada, kui kallist autot saad endale lubada, oleme kirja pannud põhilised mõttekohad, millega arvestada enne auto soetamist.\nMis on Sinu eelarve auto jaoks?\nTööta välja üldine eelarve, mida saad auto jaoks kulutada. Üldine eelarve ei tähenda ainult seda, kui palju tunned, et saad kulutada, vaid jaguneb üldjuhul järgmiseks:\nKui suur on kogusumma, mida soovid auto peale kulutada?\nKui palju on Sul vaba raha sissemakseks?\nKui palju saad endale lubada kulutada igakuiselt tagasimakseteks?\nKõigepealt hinda, mis võiks olla kogusumma, mida on Sul võimalik auto ostmiseks kasutada. Auto kogumaksumus, kus ei ole arvestatud igakuiseid jooksvaid kulusid. Kui oled kogusumma läbi mõeldud, siis vaata üle, kui palju oled kõrvale pannud ja kas kõrvalepandud rahaga saad auto kohe välja osta või vajad auto ostuks finantseerimist.\nKui selgub, et vajad finantseerimist, siis järgnevalt löö kokku, kui palju on Sul vaba raha laenu sissemakseks. Mõnel juhul pole sissemakse vajalik, kuid sissemakse summa aitab teha igakuised tagasimaksed väiksemaks.\nPeale seda, kui sissemakse summa on selge, arvuta välja igakuine tagasimakse summa, mida saad endale lubada. Siin tuleb kindlasti ka arvestada intressidega, kuna mõjutab oluliselt kogukulu, eriti pikemaajaliste laenude puhul.\nMillised on auto jooksvad kulud, millega peab arvestama?\nLisaks auto ostmisega seotud kuludele on vaja arvestada märkimisväärne väljaminek auto omamisega seotud jooksvate kulude peale. Üldjuhul käivad jooksvate kulude alla järgnevad kulud, kuid võib tekkida ka muid kulusid:\nKõiki neid kulusid arvesse võttes teeb see kokku üsna kopsaka summa, mis tuleks samuti iga kuu eelarvesse lisada. Lisaks võivad need suuresti mõjutada seda, millist autot saad endale lubada.\nVeendumaks, et igakuine tagasimakse summa ja jooksvad kulud on taskukohased, pane arvatav summa vähemalt kaks kuud kõrvale ilma seda kasutamata. Kui näed, et antud summat ei läinud tarvis olulisteks kulutusteks, siis on aeg auto ostuga edasi liikuda.\nKui oled uue auto ostuks eelarve paika saanud, aga ei leia sobivat sõidukit, siis anna meile sellest teada kirjutades mogo@mogo.ee, saame Sind otsimisel aidata. Mogol on üle 200 usaldusväärse sõiduki müügipartneri üle Eesti.\nKui soovid teada, kui suure summaga saab Mogo Sinu uue sõiduki ostu rahastada, siis täida taotlus. Taotluse esitamine võtab ainult mõne minuti ja ei kohusta Sind millekski!


Contra naine on mees motorshowmagazine.ru\nRomantiline jutustus “Jõuluks koju” algab Pärnus elava Anne-Mari neljanda lapse sünniga. Pool aastat tagasi avastas naine, et ta Soomes töötav mees polegi enam vaid tema mees. Ootamatult jäi naine ilma senisest elust ja kodust. Kas selline lugu saab kuidagi romantiliselt ja positiivselt lõppeda? Kas ema koos nelja lapsega jõuab jõuludeks koju? Jõuluks koju on Heli Künnapase sarja Mõni õhtu romantikat esimene raamat. Künnapas on varem avaldanud romaani Homme on ka päev ning mitmeid noorteraamatuid. Igapäevastest tegemistest kirjutab autor blogis: http://minuiluselumaal.blogspot.com Jõuluks koju ilmus 2016a detsembris järjejutuna Delfi naisteka lehekülje.\nContra naine on mees. Ternua ternua ziga недорого - купить на Soft56!\nRagne on Pärnu-Jaagupis elav 6 lapse ema, kes töötab Pärnus kvaliteedijuhina. Abielu rekkajuhist abikaasaga ei ole kõige õnnelikum, sest mees ei osale kuidagi pere tegemistes. Perekondlikule õhtusöögile eelistab mees pigem koos sõpradega olemist. Kõik laste ning majapidamisega seonduv on samuti Ragne õlul. Täielik supernaine, nagu kõrvaltvaatajatele tundub. Ühel päeval saab aga Ragne günekoloogilt ootamatu diagnoosi. Ellujäämise nimel peab naine oma elu ja suhteid korrastama hakkama. Kuidas ta seda teeb, saad lugeda raamatust. ,,Mina, supernaine, jään ellu! on Heli Künnapase romantiliste lühiromaanide sarja ,,Mõni õhtu romantikat viies raamat. Kõik sarja teosed on eraldiseisvalt loetavad.\nМишель Дуглас Jõuluingel\nJõuludeks koju… Kord olid Sol Adams ja Cassie Campbell lahutamatud ning hoidsid rasketel aegadel kokku. Cassie üritas kümme aastat tollasest suhtest üle saada ja oma eluga edasi liikuda, kuid nüüd tuli Sol jõuludeks koju, nägusam kui eales varem… ja naine ei suuda mehest eemale hoida – või unustada oma mälestusi… Noorik uueks aastaks? Sol näeb, et Cassie on muutunud – naine on nüüd lesk ja hoolitseb väsimatult teiste eest. Kuid ta tunneb naist liiga hästi – mees näeb valu ja igatsust Cassie rõõmsa naeratuse taga. Kas ta suudab tungida naise hingevalu allikani ja teha sellest jõuluinglist oma armastatud abikaasa?\nValerie Russel Vaata oma hinge\n#contra naine on mees #roger boutet de monvel les anglais a paris 1800 1850 avec 16 gravures classic #26522000 #бра kapal #danesi #luxury metal lion toe handsome men shoes #red blue black gold victorian classic #машина шлифовальная угловая sparta 94802 #sela b 1 60 chinchilla хром sela b 1 60 ch cr #kp 52 sil #download 7163 320x480 #pino silvestre #new autumn winter outdoor waterproof men fishing jacket suit warm plus velvet #vs 1676 #gk 74 snn #master 2670 60 10 #dgd 17 okl #4213 53 246 #flex tracks fire car with bridge and #between sisters #63771 #98812 #тонер tn 512c a33k452 #1 2hp 16l min 220v stainless steel #kcs185 1500 #7711 35 ni balls #4 tortuga беж вес 4 9кг #набор бит berger 1 4 45 предметов #907606 #lc ael 770 a #pasteri el_96481 #лейка душевая hansgrohe raindance select s 120 26530400 #new simple travel bag handbag suitcase men women fashion luggage crossbody bags #maikes new design genuine leather watch band fashion strap bracelet purple #торшер mantra organica mn_5146


AASALINE VAIP NARMA DENVER 80X150 LINEN - Kodu ja sisustus - Kõik tooted - bauhof.ee\nAASALINE VAIP NARMA DENVER 80X150 LINEN\nTootja tootekood DEN0005\nhttps://www.bauhof.ee/et/sisekujundus/aasaline-vaip-narma-denver-80x150-linen-706178 4406429 AASALINE VAIP NARMA DENVER 80X150 LINEN https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/7/0/706178_D1.jpg 11.99 17.59 EUR InStock /Sisekujundus /Sisekujundus/Vaipkatted /Pakkumised /Pakkumised/Kõik vaibad -40% /Kõik tooted/Kodu ja sisustus /Kõik tooted/Kodu ja sisustus/Vaipkatted /Kõik tooted/Kodu ja sisustus/Vaipkatted/Vaibad • Praktiline koridorivaip, valmistatud Eestis. • Pealispind on kergesti hooldatav. Tagakülg kaetud libisemisvastase lateksiga. • Mõõtmed on 80 x 150 cm. • 14-päevane tagastusõigus Narma Denver vaip on mõõtmetega 80 x 150 cm, paksus u 0,5 cm. Praktiline koridorivaip on valmistatud Eestis, Narma vaibavabrikus. Madalaasalise lõngaga pealispind on kergesti hooldatav. Tagakülg on kaetud turvalise, libisemisvastase lateksiga. Overlok õmblusega ääristus. Sobib kõikidesse siseruumidesse. Materjal: 100% polüpropüleen. add-to-cart 1 tk 40% 11,99 https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/7/0/706178_Q1.jpg https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/7/0/706178_Q2.jpg\nAASALINE VAIP NARMA DENVER 80X150 LINEN on lisatud ostukorvi


Magusasõltuvus, mis mu hauda viib | Perearst | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nMagusasõltuvus, mis mu hauda viib 29.06.14 / Perearst\nMa ei saa kuidagi jagu oma magusasõltuvusest, ei julge koguseid öeldagi, ehk ütlen, et olen oma maitsemeele nii ära rikkunud, mu toit ainult kommidest , jogurtist ja kohupiimakreemidest koosnebki. Asi oli hull juba 15 aastat tagasi, kuid kogused muudkui suurenevad ja suurenevad. - kehakaal on ka 30 kilo paisunud. Kust alustada, perearst käsib küll alla võtta, aga talle teeb asi rohkem nalja (eks ma räägingi seda läbi huumori, aga tegelikkuses on asi naljast ülikaugel). Kuhu pöörduda, et saaks mingigi tõuke? Kas tasuta toitumisnõustajaid ka on? Kes ka mind mõistaks...ma tõepoolest kaevan ise endale hammastega hauda!!! Perearst kirjutab rohud kõik välja, mida tahan, aga tõsist abi pole saanud, sest keegi lihtsalt ei usu, et asi on katstroofiline...\nMõistan muret. Ühest lahendust on raske pakkuda. Ikka koostöö hea psühholoogiga, osalemine vastavates ravirühmades, kus mängitakse läbi vastava häire põhjustanud sündmus, Teie puhul siis tõesti varases lapsepõlves olnud sündmused. Ehk aitab. Aitaks ka magusasõltuvuse asemel mõne uue ja ohutuma sõltuvuse kujundamine- see võib olla midagi täiesti teisest valdkonnast- liikumine velotrenažööril nt. Vabanevad organismi enda poolt toodetud mõnuained võivad vähendada magusavajadust, peale trenni muidugi normaalne toit, midagi valgulist ja palju vedelikku ( 1 l vett, lahustada 1 tl soola ja 3-4 tl glükoosi). Selline ülekaal annab ka mõtte kaaluda magu vähendavat lõikust. Toitumisnõustajad töötavad diabeedikabinettis, sinna saab minna nt perearsti suunamisega, kuigi ka pereõde ja perearst oskavad anda suurepäraselt nõu mida ja kuipalju peaks sööma.\nAntidepressantidega on nii, et mõni võib iseenesest põhjustada magusanälga ja söömistungi, teine seda pidurdada. Sobiva ravimi leidmine võtab aega ja vaja lihtsalt proovida.\nUsun, et kõiki neid soovitusi rakendades on võimalik Teie murele leida ka lahendus.