NÄDALA MÕTE. 1.11.2021\n„Teist alust ei saa keegi rajada selle kõrvale, mis on juba olemas – see on Jeesus Kristus“ (1Kr 3:11).\nUsupuhastuspühal (31. oktoobril) meenutame murrangulist maailmaajaloolist sündmust, mis levis nagu kulutuli ja muutis kogu maailma. Täpselt sellel päeval 1517. aastal naelutas Martin Luther Wittenbergi lossikiriku uksele oma 95 vaidlusteesi, mis kutsusid üles väitlusele kristliku usu üle. Sellest valla pääsenud reformatsioon ei olnud ainult kiriklik sündmus, vaid puudutas kogu ühiskondlikku elu. Seni oli Ameerika avastamine avardanud eurooplaste pilku välises vaates, nüüd osutus reformatsioon uusaja läbimurdeks sisulises mõttes – löödi mõrad keskaja kristlikku ühiskultuuri, mille asemel tõusid juhtivale positsioonile pigem pluralism ja erinevate individuaalsete vabaduste areng.\nLutheri haamrilöögid kajasid üle kogu Saksamaa ja leidsid vastukaja terves Euroopas. Algselt oli reformatsioon läänemaine sündmus, kuid peagi kostis selle löökide kõminat kaugemalegi. Usupuhastuse järglasena saabus XVIII sajandi „valgustusaeg“. Teaduse ja tehnika areng, mis järgnes Lääne-Euroopas, omandas aja jooksul globaalsed mõõtmed. Uusaegseid revolutsioone kandsid juba ilmalikud ideoloogiad – reformatsiooni tuum aga oli religioosne. Lutherit ja teisi usupuhastajaid liigutas kristluse puhtuse küsimus. Apostel Paulus oli sõnastanud mõõdupuu: „Teist alust ei või keegi panna kui see, mis juba on pandud, see on Jeesus Kristus!“ Ent nüüd, 1500 aastat hiljem tundus, et Kristusest kõrgemale on seatud teised autoriteedid: paavst ning erinevad kiriklikud kombed ja õpetused.\nReformatsioon mõistis ennast usu puhastamisena, kuid edaspidi hakkas see tähendama ka usu uuendamist – seda ka ümbertõlgendamise mõttes, et olla ajakohasem. Lihtne talupojamõistus aga ütleb, et kui miski päris ära uuendatakse, siis kaotab see oma mõtte. Seepärast peab tõeline usupuhastus olema ühtlasi enda usu puhastamine, millele võib kaasa aidata pilk väljastpoolt. Kiriklikus mõttes on reformatsioon läänekiriklik nähtus: pärast seda, kui 1054. aastal oli toimunud suur kirikulõhe ida ja lääne, ortodoksi ja katoliku kiriku vahel, tekitas usupuhastus uue lõhe läänes, kus eraldusid roomakatoliiklus ning protestantlikud kirikud. Eemale jäänud ortodoksi ehk õigeusu kirik on vaadelnud sündmusi kõrvalt ja väljendanud oma vaateid seoses reformatsiooni 500. aastapäevaga 2017. aastal.\nMida on meile öelda kõrvaltvaatajal, kes eelduste kohaselt peaks pisiasju paremini nägema? Mida üldse tähendab „ortodoksia“ või „õigeusk“? See tähendab kreeka keeles 'õiget austamist', s.t mitte suvalist austusavaldust, vaid õige usu ja õpetuse kohaselt joondumist Jumala suhtes. Mis on õige? Seda võidakse mõista erinevalt. Ortodokssed juudid järgivad võimalikult täpselt juudiusu õpetusi, ortodokssed luterlased – ka selline termin on olemas! – on püüdnud õigesti järgida Piiblit ja luterlikke usutunnistuskirju. Ortodoksi kirik püüab hoida õigeusklikku joont Jeesuse õpetuse järgimisel, nii nagu seda apostlikus pärimuses on sajandist sajandisse edasi antud. Ortodoksia ehk õigeusk ongi see usk ja õpetus, mille andis Kristus oma väljavalitud kaheteistkümnele jüngrile ehk apostlile.\nPõhimõtteliselt on ortodoksia ehk õigeusk seega üldkristlik tõde, mida ortodoksi või õigeusu kirik üritab omal moel puhtalt esile tõsta. Selleks on põhjust, sest Jeesus ei olnud tavaline inimene, vaid meie suhtes kõrgemal astmel. Ortodoksid rõhutavad, et Ta on Jumalinimene (theanthropos), s.t inimene, kelles võib takistusteta ilmuda Jumal, kes on kõikjal nähtamatult lähedal kui Looja ja igavene Vaim. Meie jumalasuhe on takistatud, oleme Temast võõrdunud: meie vaim, hing ja ihu on Jumala suhtes konfliktiseisundis ehk patune. Selline ei ole Kristus, kes sündis Püha Vaimu läbi ilma mehe abita neitsi Maarjast, evides sünnist saadik ainulaadset jumalasuhet. Pärast ristilöömist tõusis Ta üles surnuist, avades igavese elu kõigile inimestele, olles enne õpetanud ka jumalikku tarkust, kuidas meie võime jõuda Jumala juurde maises elus ja leida endale igavese elu jumalariigis.\nKristlik kirik on jälginud algusest peale, et Jeesuselt apostlite kaudu pärinevat usku ja õpetust ei moonutataks. Selleks koguti Pühakirja raamatud ning sellega tegelesid vanad kirikukogud, hüljates hereesiad ehk õpetused, mis tunnustavad ilmutatud usku ja õpetust ainult valikuliselt (kreeka hairein = 'välja valima'). Õigeusu ehk ortodoksi kiriku südameasjaks on praegugi algse usu ja õpetuse muutumatu edasiandmine – teisisõnu, nende eesmärk on sama, mis on olnud ka usupuhastusel ehk reformatsioonil.\nAga kui keegi arvab, et õigeusu või ka mõnes muus kirikus saavad olla kõik asjad korras, siis on see väärarvamus. See on, nagu ütleb metropoliit Stefanus, „fundamentalism, mis usub, et suudab kaitsta oma identiteeti“, pidades „ainuõigeks kõiki oma usu aspekte“. * Teisisõnu: kui me peame kinni oma usu alustest, siis ei ole see fundamentalism, sest kirikud on kogu aeg nii käitunud, uskudes apostliku õpetuse kohaselt Jeesusesse Kristusesse. Alles see, kui me peame „ainuõigeks kõiki oma usu aspekte“, on fundamentalism. Sellist tardumust aitab ületada ning vältida usupuhastus ehk reformatsioon.\nMillise sõnumi võiks anda õigeusklik vaatekoht reformatsioonikirikutele usupuhastuspühal? Sõnum on ikka sama, nagu see on olnud: „Teist alust ei saa keegi rajada selle kõrvale, mis on juba olemas – see on Jeesus Kristus!“ Õiget usku ehk ortodoksiat leidub kõikjal seal – ükskõik millises kirikus või konfessioonis –, kus sellest põhimõttest kinni peetakse. Nagu ütleb munkpreester Rafael (Noica): „Tähelepanu peab olema pööratud sellele, et saavutada õige vaateviis ja täpne arusaamine, sest selles ju õigeusk seisnebki. Kui mõistad asju valesti, oled hereetik. Me kõik, nagu ütles isa Sofroni (Sergei Sahharov), oleme mingil määral hereetikud: „Vaid üks meie seas oli õiget usku, aga Tema löödi risti. Muidugi pole me hereetikud selle sõna rangemas tähenduses, sest me ei tunnista hereesiat, me otsime tõde ja oleme tänu sellele siiski õigeusklikud.“ ** Sarnaselt on ka meiega: kus on sinu varandus, seal on sinu süda! Mida otsib ja igatseb meie hing, see oleme meie ise.\nTõsi, muutuv elu toob omad korrigeerimised, kuid eesmärk peab olema Kristusesse uskumine, mitte raskemate ususisude redutseerimine või algse ilmutusega sobimatute ümbertõlgenduste sissetoomine. Loomulikult ei saa keegi pidada ennast ainuõigeks, kuid see, mida taotleme ja tähtsaks peame, näitab, kes me õigupoolest oleme.


April 2015 - Anari ja Egle blogi Archive | Anari ja Egle blogi\nKuna 2014 aastal jäi meil Draakonite kontserdil käimata, siis sai see viga nüüd parandatud. Õnneks tuuritavad nad mööda maailma ringi ja võimalus nende kontserti väljaspool Eestis näha on tunduvalt suurem, kui Eestis olles. Meile lähim kontsert oli Kölnis, mis on 30 min rongisõidu kaugusel. Päev enne kontserdile minekut saime teada, et Deutsche Bahn on otsustanud ...\nBy Egle 22 Apr 2015 0 7\nNagu siin kombeks, saame ka meie oma korteri kätte täiesti möbleerimata kujul. Põrandad, vann ja kraanikauss jäävad küll sisse, aga kõik muu, sealhulgas köögimööbel, tuleb ise osta. See ei ole nali, kui mõnes kuulutuses on kirjas, et põranda saab soovi korral lisaraha eest üle võtta. Tõesti, selliseid kuulutusi jäi silma. Laminaat lisatasu eest - võimalik ...\nMeie hirmus konarlik teekond üürilepinguni\nBy Egle 18 Apr 2015 0 10\nLõpuks saame öelda, et see kõige õigem korter leidiski meid üles ja võime nüüd päriselt oma uut kodu sisustama hakata! Sisse kolime küll alles kuu aja pärast, aga sellest hoolimata on hirmus hea tunne plaanida ja valida, mis uude kodusse tuleb. Mis asja veel eriti ilusaks teeb, on see, et saime selle ühe ja ainsa ...\nFotopostitus: Düsseldorfis hakkas põhjamaalase suvi\nBy Anar 10 Apr 2015 4 7\nIlmaennustajad olid lubanud tänaseks number kahega algavaid kahekohalisi plusskraade. Esialgu mõtlesime, et väga meeldiv, tuleb mõnus soe kevad lõpuks kätte. Aga no see tänane 23 kraadi tundus põhjamaalase jaoks ikka selline suvine juuli rannailm. Päike kõrvetas kukalt ja no kevadest oli asi kaugel. Alates homsest kaob suvi küll mõneks päevaks ära, aga õnneks lubavad ilmatargad järgmise ...


Katjonok: Hakkan vist vanaks jääma?\nVõi vähemalt tundub nii. Ma olen kuni siiani end ikka tundnud ja vaimusilmas ettekujutanud umbes 20 aastase noore emana, kelle jaoks on maailm valla veel ja kes ihkab pidu panna. Nüüd oma suure kontserdi ja Ööjooksu valiku vaimus, hakkan ma üha enam aduma, et ma vist hakkan vanaks jääma.\nEi tõmba mind kohe mitte kuidagi mingile suurele electro muusika kontserdile. Kujutaksin ette ennast pigem Mari Pokineni esinemisel. Ja noh, ma tõepoolest eelistan minna siis juba Ööjooksule, kohta mida ma armastan, tegema seda mida ma armastan. Käisime eile seda jumppapallot ostmas ja silmasin imeilusaid jooksu jalanõusi Elinale. Mu süda hakkas kiiremini põksuma, kui mõtlesin et me sel aastal ju koos osaleme. Lisaks sooviks tulla mu ema, kui mina minemas olen. Peale selle peaks olema Gunnari ema (ja ehk ka isa) seal samal ajal. Ühesõnaga kogu pere peaaegu!\nNo ja ma reaalselt ikka nutsin, kui ma olin juba öelnud, et lähen kontserdile sel aastal siis ja jätan jooksu ära. Jah, mõelge minust kui lollist, aga ma päriselt nutsin jooksule mitte minemise pärast. Vahtisin eelmise aasta videot ja pika peale sai otsus tehtud ja Gunnarile ka öeldud.\nMind teeb väga kurvaks, et Gunnar seal olla ei saa, aga mu süda on õnnelik, et ta enda asja nautida saab.\nJa noh, ma vaimusilmas kujutangi ette, kuidas ma oleksin seal kontserdil vanainimene noorte keskel. Kui lisada siia veel faktid, et ma ei joo alkoholi, ei suuda end tunda vabalt, pelgan ära eksida jne, jne, siis...jah, ma tunneks end seal tõenäoliselt ebamugavalt. Pealegi oleks mu mõttes koguaeg Elina ja Ööjooks, millest ma ilma jään.\nNii et ma siis olen vana ja lähen sinna, mis minu hingele pai teeb. Ma ei lähe sinna sel aastal enda aegu parandama, endast kõike andma, vaid ma tõepoolest lähen seda suurepärast üritust nautima.\nKontserdile lähen ma vaid siis, kui peaksin end näiteks vigastama nii et joosta ei saa (ptüi, ptüi, ptüi!). Loodame, et seda siiski ei juhtu.\nViimased jooksud on olnud päris ilusad ja mõistlikud. Eile sain ma tehtud 10km alla tunni. Täpsemalt 58min:08sek, samas kui pulss oli ilus ja eelmise aasta laktaaditestile vastav. Raske ei olnud ja tundsin end hästi. Kui nüüd pool aastat veel reaalselt treenida ka, siis oleks mõeldav oma aega korratagi, kui mitte parandada.\nTäna proovisin üle ma ei tea mis aja intervalli ja ka see tuli suurepäraselt välja! Usun, et natukene on mul veel raskuseks kaalu pihal, kuid kui see õigesse numbrisse saada, läheb üha lihtsamaks. Ja ega sojaemad ilmad ka mööda külge maha ei jookse. Praegu ongi selline tobe aeg, kus dressipluusi ja jakiga on raske ja palav ning müsiga hakkab pea vett jooksma, kuid õhemalt on külm ja mütsita jäätub higi pähe ära (sest ma jooksen siiani veel õhtuti, kui juba veidi jahedam on). Ma väga ootan seda kevadist aega, kui jälle lühikesed püksid ja maika saab selga tõmmata.\nNagu ma juba mainisin, siis ostsin fitnesspalli ka ära. Kõhulihaseid on sellega tõepoolest väga mõnus ja teistsugune teha. Mõjub kindlasti paremalt, kui maas ennast tõsta. Lisaks on asend koguaeg õige. Lapsele saab teha kiiga-kaaga ja temaga seal peal hüpata, nii et kõik on rahul.\nKui nüüd aga sellest vanaks saamisest rääkida, siis jah, ma lõpuks tunnen et ma olen täiesti normalses vanuses ema mitte enam noor. Ma tunnen, kuidas mind tõepoolest enam ei tõmba mingitele pidudele, joomingutele ja klubitamistele.\nKüll tunnen ma et vajan ma puhkust. Mingit vaheldust. Mulle väga meeldiks minna kellegiga lõunatama, õhtustama, niisama juttu ajama kohvitassi taha. Mulle väga meeldiks olla kaks-kolm päeva kuskil omaette ja vaikselt omi mõtteid mõelda, raamatut lugeda. Samas kujutan ma ette, et juba teisel päeval igatseks ma Elinat taga. Puhtalt juba selle pärast, et ma olen nii harjunud temaga olema. Ma lihtsalt ei oskaks muudmoodi.\nNüüd polegi enam aga muud, kui veel kolm päeva oodata ja saab näha, kas mu vaev ja higi on hakanud vilja ka kandma. Mis teie arvate, kuidas mul läinud sel kuul on?\nUuest kuust tulevad ka väikesed muudatused blogisse.\nKirjutas Kati at 22:33\nLabels: deadmau5, jooks, ma olen vana, mina, mõtted, treeningud, Ööjooks\nMa arvan, et see kuu ka ikka hästi läinud. Ja minu meelest on see ka sinu poolt hästi otsustatud, et lähed sinna kuhu süda kuulub :)\nMis sa blogiga mõtled tegema hakata? :O\n26. veebruar 2014 09:11\nTead, ma olen tegelikult juba ammu tahtnud öelda, et kuigi ma absoluutselt vihkan sporti, siis iga kord su blogi lugedes tuleb mul tahtmine kapist ikka jooksujalanõud välja võtta ja jooksma minna. Või ükskõik mida teha.\nÜhtlasi on su blogi ka ainukene selline spordiblogi mida ma viitsin lugeda. Ehk seetõttu, et sul ikka eksib ka natukene isiklikumat teemat sisse või noh, varem eksis vähemalt ja said kuidagi omaks :)\nJa mul on hea meel, et sa ööjooksu kasuks otsustasid, muidugi mine sinna kus süda olla tahab :)\nJa nüüd hakkan Mari Pokineni rõõmsalt youtubeist kuulama :)\n26. veebruar 2014 09:58\n:) teen teda veidi korralikumaks.\n26. veebruar 2014 10:27\nBritt, seda on küll tore kuulda. Eks ma siiani ikka proovin teda oma koduna hoida. Selline julmade faktide kirjuramine on ka nüri :). Ikka veidi muud juttu ka. Praegu lihtsalt selline aeg, kus pole muud :)\n26. veebruar 2014 10:30\nUsun, et sa ei kahetse oma otsust :)\nJa arvan, et kaal ikka vaikselt liigub.\n26. veebruar 2014 11:57


Reformierakonna linnapeakandidaat on Mati Mäetalu\nReformierakonna linnapeakandidaat on Mati Mäetalu (9)\nReformierakonna Kuressaare linna piirkonnaorganisatsiooni juhatus kinnitas eelseisvateks kohalikeks valimisteks Kuressaare linnapea kandidaadiks praeguse linnapea Mati Mäetalu.\nMäetalu sõnul on Reformierakond võtnud Kuressaares eesmärgiks panustada järgneval valitsemisperioodil lasteaedade renoveerimisse, tänavate korrashoidu ja muu taristu arendamisse ning soovib jätkata linnalt palka saavate inimeste töötasu tõstmist.\n“Saaremaa pealinna areng on olnud viimastel aastatel stabiilne ja märgatav ning Kuressaarel võiks tulevikus olla ambitsioon saada Lääne-Eesti üheks tugevamaks tõmbekeskuseks,” ütles Mäetalu, lisades, et järgmise nelja aasta jooksul tuleb Kuressaares renoveerida kehvas seisus lasteaiahooned, ehitada välja peatänav koos ringristmikega ning panustada tänavavalgustusse, kergliiklusteedesse ja muusse taristusse. Kuressaare linnapea kinnitas, et samuti on vaja päevakorda võtta kultuuri-, hariduse-, spordi- ja sotsiaalvaldkonna majanduslikult rasketel aegadel vähenenud toetuste taastamine.\nTänaseks Kuressaaret üle kahe aasta juhtinud Mati Mäetalu initsiatiivil on asutud taastama töötajate palkasid ning lõpetatud linna osalus Saaremaa Golfi AS-is. Eelmistel kohalike omavalitsuste valimistel Mäetalu ei kandideerinud. Ta asus linnapea kohale pärast senise linnapea Urve Tiiduse suundumist riigikogusse. Varem on Mäetalu kuulunud Kihelkonna vallavolikogusse.\nReformierakonda kuulub Mati Mäetalu 2009. aastast, ta on abielus ja kahe lapse isa.\nLisatud: 15.05.2013 / 06:14\nainut kolavad loosungid, tegelikkuses ei muutu midagi. Teeme, panustame, muudame……ja koik.\nLisatud: 15.05.2013 / 09:27\nRahvas armastab reformierakonda ja valib ta ikka uuesti. Ega hullemaks enam ikka minna ei saa.\nLisatud: 15.05.2013 / 10:34\nKui Reformierakonna linnapeakandidaat on Mati Mäetalu, siis peab nende pink ikka ääretult lühike olema.\nLisatud: 15.05.2013 / 11:00\nSäästu aeg – tuleb taburetiga läbi ajada. Kama, kes linnapea taburetil on- Asju juhib ikka hall kardinal.\nLisatud: 15.05.2013 / 15:23\nMitte mingisuguseid muudatusi oodata pole. Keskerakond ja IRL on linnas kadumas, nüüd sotsid selle Hansoga ehk saavad pisut hääli. Reformierakond saab jälle pooled kohad volikogus ja ajavad edasi oma asju. Vaevalt keegi viitsibki tugevat valimisliitu kokku panna. Inimestel üha suurem ükskõiksus selle poliitika vastu.\nLisatud: 15.05.2013 / 16:21\nOravaparteilased on nii mõttetud tegelased, et keegi tõepoolest ei viitsi sellistega enam jamada, kogu see poliitika on äärmiselt vastikuks läinud. Ja nii juhtub jälle, et kiiksukad võimule saavad, kurb aga tõsi.\nLisatud: 15.05.2013 / 16:19\nNoh, Urve on mängust välja jäetud?\nMa tõesti loodan, et kuressarlased soovivad, et asjad hakkaksid muutuma ja ei vali Reformierakonda.\nOmar Al Hussein Salaami\nLisatud: 15.05.2013 / 16:24\nMis sellest Urvest enam, ta ju nüüd muinasjutu sees ja sealt ta enam välja ei pääse. Sellel reformierakonna pildil on ikka kõik väga valesti, väga valesti.\nLisatud: 15.05.2013 / 16:41\nLooda sa, et reffisid tagasi ei valita. Mutikesed ütlevad, et nad ju nii ilusad ja räägivad nii kenasti – no kuda ma neid ei vali. Noored valijad on siit uttu tõmmanud ja otsustab mutikeste hääl.\nJa küll see Urve ning Jaanus tuuakse ka siia hääli püüdma.


Selleks et köögiviljad kenasti kasvaks, tuleb nende ümbert hävitada kõik konkurentsi pakkuvad taimed.Raivo Tasso\nTargu Talita käsiraamat aitab võidelda kahjuritega 03.05.2018\nTargu Talita uus käsiraamat on teejuhiks ravimtaimede maailma 19.04.2018\nKasutage peenravahedes ja suuremate taimede korral ka peenras kooremultši või peenrakattekangast. Mõlemad aitavad ka niiskust hoida.\nÕppige eristama umbrohtusid külvatud või istutatud noortaimedest.\nHävitage tärkav umbrohi võimalikult varakult.\nKitkuge pisikesed taimed välja kindlasti koos juurtega, vajadusel kasutage kõblast.\nKobestage puhastatud pinnas väikese reha või rohimiskäpaga.\nJuba täiskasvanud umbrohutaimi ärge jätke pärast väljatõmbamist peenrale, viige need kompostihunnikusse.\nRohimise ajal peaks muld olema parasniiske ja kohev.\nKõik taimed ei mahu kasvuhoonesse? Tee ise praktiline ja odav kasvulava


Peel 25 – Peel 35- Peel 50 on professionaalsed valmiskoorijad. Nad sisaldavad tasakaalustatud kombinatsiooni erinevatest AHA (glükoolhape, mandelhape, õunhape, piimhape jne) ja teistest aktiivainetest, mis töötavad koos tõhusamalt kui üksikute ainetena eraldi.\nRakkude uuenemine – see on naha peamiseks tervise ja ilu allikaks. Õige rakkude ainevahetus on oluline terve sarvkihi ja naha hüdratsiooni jaoks, et nahk oleks särav ja nooruslik.\nAktiivained– glükoolhape, mandlihape, õunhape, piimahape, salitsüülhape\nAktiivained– glükoolhape, mandlihape,veinihape, püroviinamarjahape, fütiinhape\nAktiivained– glükoolhape, püroviinamarjahape, mandlihape, fütiinhape,Boswella Serata puuvaik


Miks parem külg tõmbab ja valutab selja alaseljas - Massaaž\nMiks parem külg tõmbab ja valutab selja alaseljas\nParempoolse alaseljavalu põhjused võivad olla erinevad. Ebameeldivad aistingud on põhjustatud selgroo rikkumisest ja selle degeneratsioonist. Valu ilmneb maksa, kopsude, seedetrakti haiguste, günekoloogiliste ja uroloogiliste probleemide korral. Rünnaku käik ja selle sümptomid iseloomustavad haigust, mille arst diagnoositakse pärast uuringut ja testimist.\nEsmane valu näitab selgroo ja lihaskoe muutusi, mõnikord mõjutab protsess selgroonärvide juuri. Sekundaarne vorm räägib siseorganite haigustest.\nkrooniline, kestab üle nelja kuu.\nRünnakud on väljakannatamatud, muudel juhtudel on kannatused kergesti talutavad. Reaktsioon valule avaldub individuaalselt ja sõltub patsiendi vanusest ja vaimsest seisundist. Eakaid inimesi iseloomustavad tõsised radikuliidiga kannatused, kuigi teist tüüpi valuimpulsside tajumine on nõrgenenud. Psühhosomaatikaga patsientidel väheneb tundlikkus, nagu radikuliidi puhul.\nValu lokaliseerimise tüübi järgi on:\nkohalik - tekib alaseljas;\nkiiritamine - impulsside edastamisel mööda närvilõpmeid;\npeegeldunud - koolikute tekkimise korral esinemiskoha vastas.\nKaks viimast tüüpi on ühendatud, kuna haige organ tekitab valusümptomi ja surub nimmepiirkonda tõusu.\nKõige sagedamini liigitatakse põhjused omandatud teguriteks, s.t. sõltuvad kahjustusest, traumast. Seljavalu ja valud on põhjustatud prostatiidist, veresoonte degeneratsioonist, neuroloogilistest probleemidest, naisorganite põletikust ja muudest haigustest. Valulikud rünnakud ilmnevad seedetrakti haiguste, ainevahetushäirete, neoplasmide korral pärast operatsiooni.\nTõsised koolikud tekivad iileumis paremal ja liiguvad apenditsiidi põletikuga samal küljel alaseljale. Valu täpset asukohta on mõnikord raske kindlaks teha.\nPeensoole patoloogia annab sageli impulsi seljale, samal ajal ilmnevad organi düsfunktsiooni täiendavad sümptomid.\nKoletsüstiit põhjustab vöökohas koolikuid ja alaselja valutab paremale tagasi ja alla. Mõnikord sarnaneb rünnak apenditsiidi põletikuga.\nPankreatiidiga kaasneb lisaks ebamugavusele seljas oksendamine, väljaheidete muutused, keel muutub kollaseks. Operatsioonijärgsed tüsistused põhjustavad valu suurenemist seljas ja kõhukelme piirkonnas.\nÜlekaalulisuse tõttu suureneb lülisamba koormus, sellised valud kaovad pärast kehakaalu langust meestel ja naistel.\nNakkuslik luuhaigus (tuberkuloos) annab piinava valu, mis paikneb nimmepiirkonnas.\nLihaskoe põletik suurendab lisaks kehatemperatuuri ja valu rünnakud intensiivistuvad pärast naha ja kiudude kaasamist protsessi.\nHealoomuliste ja pahaloomuliste kasvajate kasv mööda selgroogu provotseerib tugevat valu. Sümptomid erinevad sõltuvalt kasvaja asukohast.\nSeljavalu lokaliseerimine abaluude piirkonnas võib viidata bronhiaalhaigusele või kopsupõletikule. Kopsupõletik pikka aega ei anna valusaid sümptomeid, krambid häirivad, kui sellele lisatakse müosiit või pleuriit.\nKopsupõletiku tüüpilised sümptomid:\nkõrgendatud temperatuur, mis ei lähe eksiteele;\nhüsteeriline köha, mõnikord koos õhupuudusega;\nebameeldivad kipitustunne seljas, tunda sissehingamisel, köhimisel või liikumisel.\nHeli muutuste tuvastamiseks koputab arst kopse tagantpoolt. Fonendoskoobiga kuulates tuvastatakse rütmiline pragin, mis meenutab lume krõbinat jalgade all. Diagnoos selgitatakse röntgenpildi abil, tuberkuloos määratakse pärast uuringuid.\nParem alaseljaosa valutab seedeelundite probleemidega. Ägedast pankreatiidist annab märku terav vöövalu keha tagaosas ja esiosas. Inimene ei saa liikuda, tal on raske end lahti lasta, kõndida.\nNad annavad seljavalu ja valu, mis on seotud kivide ilmumisega sapipõies ja kanalites, elundi sulgurlihase talitlushäiretega. Rasvmaksa hepatoosiga võib pärast elundi suurenemist ja membraani venitamist ilmneda ebamugavustunne tagaküljel. Maksatsirroosist annavad haiguse hilises faasis märku koolikud ja varajases staadiumis pole ebameeldivaid ilminguid.\nHaige soolestik edastab valuimpulsse ka alaseljale, kuid sel juhul lisatakse täiendavaid sümptomeid. Mao limaskesta haavandiline kahjustus annab valu pärast toidu sissevõtmist või tühja kõhuga.\nPankreatiidist annab märku ka koolikute rünnak tagaküljel, kui on kahjustatud saba piirkonna kõhunääre. Samal ajal valutab see vasakus hüpohoones, mõnikord katab valulik tunne vööga keha tagaosa ja ülakõhu.\nNeerukoolikud ilmnevad uriini liikumisraskuste ja neeruvaagna ülevoolu korral. Mõnikord põhjustab nimmepiirkonna valu neeru isheemiat, millega kaasneb kapsli venitamine. Rünnak aktiveeritakse füüsilise koormuse ajal, mõnikord öösel või hommikul puhkeseisundis. Valu ilmub alaselja alla, kandub hüpohondriumile, kõhule ja reitele kusejuhi suunas. Sage urineerimistung ja ureetras esinevad koolikud.\nPüelonefriidiga kaasneva valuliku rünnakuga kaasneb temperatuuri tõus, nimmelihaste pinge. Puusaliiges on ümbritseva lihaskoe ulatusliku põletiku tõttu paindekontraktuuri faasis. Püelonefriiti ei iseloomusta müalgia varre närvide suunas.\nNeeruarterite tromboos annab märku alaseljavalust, lisaks on oksendamine, kõhukinnisus, temperatuur tõuseb, uriinis tuvastatakse verd. Vererõhk sageli tõuseb, diastoolne väärtus suureneb süstoolse väärtusega võrreldes märkimisväärselt.\nPerirenaalne hematoom algstaadiumis annab valuimpulsid abaluudele, supraklavikulaarsele piirkonnale. Seisundit raskendab intravenoosne verekaotus ja soole obstruktsioon. Lülisamba nimmepiirkonnas ilmnevad pastad ja lihaspinged.\nAlaselja valutab sageli selgroo düstroofia ja degeneratsiooni tõttu. Plaadid on vigastatud, kui tõstate raskusi või painutate neid üles. Rõngakujuline fibrosus tõuseb läbi tuum pulposuse pisarate ja ilmub hernia. Lülisamba ebastabiilsus põhjustab osteofüüte, sidemete ja liigeste kahjustusi.\nSakraalse valu statistika:\n80 - 85% - mittespetsiifilised valusündroomid probleemse lihase, lülidevaheliste liigeste, sakraalsete sidemete aparaatide tõttu;\n10 - 15% - radikulaarne impulss annab mööda närve, tuleneb juurte kokkusurumisest või seljaaju kanali kitsenemisest, millega kaasneb naha tundlikkuse vähenemine ja lihaste nõrgenemine;\nKuni 5% langeb spetsiifilistele ilmingutele luude (kasvajate, luumurdude), periartikulaarse, kaugema ja liigesstruktuuri patoloogiliste muutuste tõttu, mõnikord on lumbago seotud närvihaigusega.\nRetseptorite refleksreaktsioonid ärritusele põhjustavad lisaks kompressioondegeneratsioonidele ka valu. Valulikud rünnakud on autoimmuunsete süsteemsete haiguste ja müeloomi tagajärg.\nValude peamised põhjused:\nOsteoporoos on luukoe ebanormaalse kasvu tagajärg, mis on tingitud vähenenud koetihedusega kaltsiumi ja fosfori varustatusest. Lülisamba haiguste korral lähevad patsiendid kliinikusse - nad ei tegele enesega ravimisega.\nValu on seotud närvijuurte kahjustusega, mis ulatuvad seljaaju kanalist patoloogia või veresoonte kokkusurumise kohas. Lülisamba sisekanali stenoosi iseloomustab sisemise valendiku, külgmise tasku ja selgroolülide vaheline kitsenemine. Kõhre-, luu- ja koestruktuurid tungivad aladele, mis on ette nähtud seljaaju ja juurenärvide jaoks.\nSõltumata kahjustuse astmest ilmnevad sümptomid:\nsuund piki innervatsiooni piirkonda;\nsuurenenud sümptomid liikumisel, köha;\nvalu öösel une ajal;\nSeljaaju kokkusurumine viib alajäsemete halvatuse ja tuimuseni. Stenoosi tõttu on seljavalu paremal nimmepiirkonnas tavaline sümptom, esinemissagedus suureneb 50 aasta pärast. Kanali valendiku kitsenemine võib olla kaasasündinud ja see hõlmab selgroolülide kaare lühenemist ja paksuse suurendamist, selgroolüli suuruse vähendamist.\nGünekoloogilised probleemid tekitavad alaseljavalu. Tõmbed alakõhus ja nimmepiirkonnast koos emaka müoomi, adnexiidi, vulviidi, vaagnaelundite kasvajatega.\nTingimused ja haigused annavad sümptomeid:\nrasedatel naistel seljavalud, kuid valu ilmneb looduslike põhjuste tõttu ja seda seletatakse selgroo suurenenud koormusega;\nmenopausi korral on valud seletatavad organite verevarustuse halvenemisega hormonaalse tasakaaluhäire tõttu;\nvalu tekib tüdruku või naise kahtlusest, ravi viib läbi psühholoog või psühhoterapeut;\npärast abordi tõmbub emakas tahtmatult kokku ja annab ristluule impulsi.\nOperatsioonijärgse taastusravi käigus tekib põletik ja ilmnevad seljavalud. Menstruatsiooni ajal muutub hormonaalne taust, mis aitab kaasa ka ebameeldivate aistingute tekkimisele.\nLapse kandmise perioodil saab keha stressi. Reie ja ristluuli kondised liigesed on lõdvestunud, mis põhjustab raseduse kõikides etappides valutavaid valusid. Ebamugavustunne on seotud seljaaju sidemete suurenenud koormuse ja raskuskeskme nihkumisega. Valusündroomi vähendamiseks on vaja varustada keha vitamiinide, mineraalide ja toitainetega.\nRaseduse ajal tõuseb progesterooni tase kehas, hormooni kõrge kontsentratsioon viib sidemete ja lihaste lõdvestumiseni töö loomulikuks leevendamiseks. Progesterooni mahu suurenemine avaldab luukoele negatiivset mõju ja põhjustab valusid, põletust sabaluu piirkonnas.\nLihaste lõdvestumine (diastaas) põhjustab valu kannatamist. Suurenenud emakas surub istmikunärvi, tekib pigistamine, mis muutub põletikuks. Kui valu ilmneb looduslikel põhjustel, ei tohiks te muretseda, kuid tugeva ebamugavuse ilmnemine on põhjus arsti poole pöördumiseks.\nHea spetsialist diagnoosib selgroo haiguse täpselt, kuigi seda pole lihtne teha, kuna keha keskosas on palju elundeid, mis talitlushäire korral annavad valu.\nMüogeense valu tüüp tuvastatakse kompressiooni ajal valu sündroomi palpeerimise ja paljunemisega. Potentsiaalselt ohtlikes tingimustes määratakse kasvaja, põletiku ja nakkuse oht. Arst pöörab tähelepanu anamneesis olevale onkoloogiale, kaalulangusele, kui parem külg valutab seljast alaseljas rohkem kui kuu aega.\nAnküloseeriv spondüliit ja kompressioonmurd vajavad viivitamatut ravi, seega on oluline varajane diagnoos.\nEsimene lüli uuringute ahelas on terapeudi kabinet, kes suunab patsiendi kitsa spetsialisti juurde. Mõnikord teab inimene kehva tervise põhjust ja pöördub luumurru või ebaõnnestunud kukkumise korral iseseisvalt näiteks traumatoloogi juurde.\nNeuropatoloog tegeleb närvisüsteemi seisundiga, närvirakkude toimimise häirimisega, neuronite vaheliste looduslike ühenduste nõrgenemisega ning aju ja seljaaju põletikulised protsessid langevad tema juhtimisalasse. Siseorganite haigusi diagnoosib gastroenteroloog, uroloog või günekoloog.\nSpetsialist välistab esialgu eluohtlikud seisundid ja määrab vereanalüüsid. Nende abiga avastatakse vähk, ulatuslik põletik, müeloom ja muud patoloogilised muutused. Suure tõenäosusega haigused diagnoositakse esmase füüsilise läbivaatusega, mis koosneb patsiendi üldisest uurimisest.\nPalpeerimine viiakse läbi kõige probleemsemast piirkonnast ja lõpeb haigestunud alal. Siseorganid tunnevad kõhukelme kaudu lamades. Arst selgitab välja ebatüüpilised valulikud ilmingud, liikumise mõju, lumbago olemasolu ristluus, perineumis, tupes.\nNeuropatoloog selgitab välja lamamis- ja seiseasendi mõju valu intensiivsusele, aistingute tugevuse muutustele roojamise, söömise ja seksuaalvahekorra ajal. Arst intervjueerib patsienti varasematest puusa- ja selgroovigastustest, mõõdab kehatemperatuuri ja hindab patsiendi vaimset seisundit.\nInstrumentaalne diagnostika määratakse pärast esialgse järelduse tegemist. Levinud meetod on röntgenikiirgus, mille korral pildil olevate kudede tükid näivad tumedad, kuna laske vähem kiirte läbida.\nmagnetresonantstomograafia (MRI) tajub vesinikioonide liikumist, mille kontsentratsioon haigetes ja tervetes kudedes on erinev;\nkompuutertomograafias (CT) kasutatakse põiki ja kihtide kaupa kiiretoru abil pilti;\nlaparoskoopia on haruldane uuring, mille käigus lõigatakse kõhukelme ja asetatakse sisekontrolliks seadme sisemusse endoskoop;\nlaparotoomia hõlmab kõhukelme lõikamist ja siseorganite uurimist ilma seadet kasutamata.\nBiokeemilise koostise pildi saamiseks tehakse üldine vereanalüüs, kasutatakse uriini ja väljaheidete uuringu tulemusi. Seroloogiliste testidega tuvastatakse veres antikehad ja antigeenid. Mikrobioloogiliste proovide abil määratakse kindlaks nakkusetekitajate tüüp ja sond võetakse analüüsimiseks sondimeetodil.\nLõualuu atroofia: hambaravi taastamise võimalused\nSüst ilma valuta: "nutikad süstlad" päästavad patsiendi kannatustest\nKuidas küünte seeni hävitada\nFluconazole Pharmland 50 mg ja 150 mg kapslid


Risoom - leiti 147 faili - Annaabi.ee\nOtsingule " risoom" leiti 147 faili\nrisoom e. Maaalune vars, on peenike või jäme, harunev või harunemata, maa-alune või pindmine vars, mis moodustab nii juuri kui maapealseid osi. Neid omavad sellised taimed nagu kanna, iiris, rohtlaliilia, ülane, adoonis, kolmiklill, kalla ja lauk, maikelluke\nREFERAAT VÕSU XXX XXX 2009 TALLINN Võsu Taime maapealset osa nimetatakse võsuks. Taime võsu hakkab arenema seemnes olevast idapungast, mille tipus asub kasvukuhik. Võsu keskne osa on vars, mis kannab pungi ja lehti ning ka õisi ja vilju. Võsul saab eristada nii lehepungi kui ka õiepungi. Lehepungas on varjul algne vars lehealgmet...\n1. Milleks on taimel vajalik juur? 2. Nimeta juurevöötmed. 3. Mis on juurestik? 4. Milliseid ülesandeid varred täidavad? 5. Mis on õhujuured? 6. Mida nimetatakse võsuks? 7. Millistel taimedel on risoom ? (vähemalt 3) 8. Kus on varjul algeline vars lehealgmetega? 9. Millistel taimedel on puitunud varred? 10. Kus paiknevad juh...\nLoobu jõe projekt: Taimed 1)Kollane vesikupp (Nuphar lutea) väike vesikupp (III kategooria kaitse) lehe laius 8-22cm; ovaalsed; piklikum kui vesiroosil Keskmine vesikupp-hübriid järvedes, tiikides, aeglase vooluga jõgedel ravimite valmistamine (valuvaigisti, palaviku alandaja) risoom on kergelt mürgine äärmiselt leplik vee suhtes 2)Valge vesiroos (Nymphala alba) sugulasli...\na Võru Kesklinna Kool 2014 Maarja-sõnajalast • NB - maarja-sõnajala juur on väga mürgine • Mitmeaastane suvehaljas eostaim • Kõrgus kuni 1 m • Lehed on tavaliselt kuni 1 m pikad • Vars esineb maa-aluse risoomina • Levib peamiselt eostega kuid ka vegatiivselt risoomiga Eoslad on suhteliselt suured, neerja looriga, paiknevad lehtede alumisel küljel. Eosed on pruunid, kerajad või neerjad, suured. Valmivad juulist Levik ja kasvukohad • Levinud peaaegu kogu Euroopas ning Põhja-Ameerikas, vähem Kesk-Aasias, Eestis tavaline • Kasvab varjukais niisketes segametsades või võsastikes: laane-, salu-, lammi- ja lodumetsas. ...\nEesti taimestik - Põhikool Lae alla\nreaal Harilik nurmenukk (Primula veris) Referaat 04.04.2001 Harilik nurmenukk (Primula veris) Sugukond nurmenukulised, perekond nurmenukk. Viltuse risoomiga , paljude nöörjate juurtega mitmeaastane lühikarvane rohttaim. Kasvab kuivadel niitudel, loopealsetel, metsaserv...\nGümnaasium REFERAAT Ahtalehine põdrakanep Koostaja: Klass: 12A J...\nTallinna Tehnikaülikool Kaunis Kuldking REFERAAT TALLINN 2008 Kaunis kuldking, ladina keelne nimetus Cypripedium calceolus on Eesti ja Euroopa kõige suuremate õitega orhideeliik ja ühtlasi ka Eesti üks suureõielisemaid taimi üldse. Paljuski oma dekoratiivsuse tõttu on liik hävinud mitmetes maades ja nüüdseks kõikjal kaitse all. Kuldkingast on saanud üks looduskaitse sümbolei...\nSõnajalgtaimed Millised on sõnajalgtaimed? Sõnajalgtaimedel on lehed, varred ja juured, paljudel esineb risoom . Sõnajalgtaimede hulka kuuluvad kollad, osjad ja sõnajalad. Koldadel: - on hulgaliselt pisikesi lehti. - Eoslad on koondunud varre tippudesse, eospeadesse või asetsevad lehekaenaldes. Osjadel: - on lehed taandarenenud. - Maapealsed võsud on hästi eris...\nToitumisõpetus - Kutsekool Lae alla


STATIM Varuosad - priginaaltooted meie online kataloogis\nLeidke parimad populaarsete STATIM autovaruosade diilid\nSTATIM Tolmukaitse komplekt, amordid\nSTATIM Hüdrauliline survelaager\nSTATIM Liigend / -komplekt\nMiks peaksite ostma STATIM`i autotooteid?\nTurvaline tellimine 200 päeva jooksul Ärge enam kahelge internetist ostmisel! Kasutage Turvalise Ostmise lisavõimelust, kui tellite STATIM`i asendusosi, saate oma tellimuse tagastada 200 päeva jooksul alates ostu sooritamise kuupäevast.\nParima hinna garantii Soovite kokku hoida? Otsite parimaid hindu STATIM`i toodetele? Sellisel juhul vaadake meie pakkumisi ja veenduge ise, et selle brändi varuosade ja tarvikute hinnad on suurepärased.\nSTATIM Online Varuosad kataloog\nPehmendus: varuosade kataloog STATIM`lt\nMootor: varuosade kataloog STATIM`lt\nSidur / -ehitusosad: varuosade kataloog STATIM`lt\nVedrustus, hoob: varuosade kataloog STATIM`lt\nRihmad, ketid, pingutusrullid: varuosade kataloog STATIM`lt\nMootori jahutus: varuosade kataloog STATIM`lt\nLiigend, veovõll / veovõll: varuosade kataloog STATIM`lt\nRattalaager: varuosade kataloog STATIM`lt\nKlientide arvustused STATIM`i autovaruosade & toodete kohta\n3.7 Parima hinnanguga 2286 kliendi arvates\n5 tähega 582\n4 tähega 471\n3 tähega 1233\nJätke arvustus varem ostetud STATIM`i varuosade kohta\nParimad STATIM toodete pakkumised\nOtsite soodsaid asendusosasid oma autole parandus või hooldustöödeks? Ostke originaalseid STATIM tooteid meie poest ja säästke kuni 25%\nArtikli number: DS.128\nSTATIMTolmukaitse komplekt, Amordid\nArtikli number: A.068\nArtikli number: DS.163\nmitte varustusvariandile: Sportline\nArtikli number: A.219\nArtikli number: 100.148\nMeie hind 57,68 €\nArtikli number: DS.133


Jätkusuutlik ehitamine - passiivmaja | pro clima Eesti\nHome / Pädevus / Teadlikkus / Passiivmaja\nJätkusuutlik ehitamine - passiivmaja\nEnergiatõhusa ja mugava passiivmaja eelduseks on hoonekarbi õhupidavus. Passiivmajad ühendavad endas nelja asja, millel on tänapäeva ehituses keskne tähtsus: need on energiasäästlikkus, ökonoomsus, keskkonnasõbralikkus ja kõrgetasemeline elamismugavus. Järgides ehitamisel passiivmaja põhimõtteid, kus lisaks väga heale soojusisolatsioonile on kasutatud ülitõhusat õhutõkkekihti ning kõrgkvaliteetseid aknaid, on võimalik hoida kaitsvalt soojus majas.\nKvaliteetsetes soojustatud majades ei teki ruumidesse külmi välisseina nurki ega liigseid soojakadusid. Hooned kõrgema pinnatemperatuuriga välisseintega on mõnusa sisekliimaga ja tagavad parema elukvaliteedi.\nSoojatagastusega ventilatsioonisüsteem muudab soojuse taas kättesaadavaks, mis tagab hoones ühtlase värske õhu ja seda ilma tuuletõmbuseta.\nPassiivmaja kasutab olemasolevaid sisemisi energiaallikaid, näiteks inimeste kehasoojust või sissetulevat päikesesoojust. Koos hea soojustuse, väga hea õhupidavuse ja soojustagastusega tarbib passiivmaja kuni 90 protsenti vähem kütteenergiat kui tavapäraselt ehitatud hoone. Ja isegi keskmise uusehitusega võrreldes on kokku hoitud rohkem kui 75%. Passiivmaja kütteenergiakulu on umbes 1,5 l kütteõli elamispinna ruutmeetri kohta ja aastas (15 kWh / (m²a)) mitu korda vähem kui madala energiatarbega majad.\nPassiivmajast saab ehitusstandard\n17.novembril 2009 otsustas Euroopa Parlament, et alates 2020. aastast peaksid kõik uued hooned olema 'nearly zero energy buildings' (liginullenergiahoone), st kõik uusehitised ei tohiks tarbida taastumatut energiat. Selle rakendamine pole mitte ainult energiatõhus, vaid ka mugav ja odav. Juba saadaval olevate passiivmaja komponentidega on jätkusuutlik ehitamine kõigile majanduslikult võimalik.\nPro clima INTELLO on passivmaja komponendina esimene sertifitseeritud Hydrosafe õhutõkkesüsteem, mis paigaldatud kujul vastab kõikidele esitatud nõetele.\nKuidas toimib passiivmaja?\nKõik on saanud tunda seda põhimõtet ja mõistnud.\nPlaneerijad ja töötlejad võivad täielikult usaldada INTELLO funktsionaalsust konstruktsioonide realiseerimisel. Süsteemi ülimalt minimaalset õhu läbilaskvust INTELLO PLUS 0,00 m³/(m²h) või siis INTELLO 0,01 m³/(m²h) mõjutavad ka testitud liimimis-, pihustamis- ja ehitusteipide süsteemid: AEROSANA VISCONN, ORCON F ja CONTEGA SOLIDO SL tagavad lihtsa ja kindla ühenduse betooniga, TESCON VANA on kangaste ülekatete liimimiseks ja kõvade puidupõhiste plaatide (OSB) ühendamise jaoks. Need süsteemid tagavad usaldusväärse ühenduse. Kindla ja lihtsa ühenduse kaablite ja torudega tagavad edukalt testitud ja sertifitseeritud tihendusmansetid KAFLEX ja ROFLEX. Kõik testitud pro clima süsteemid vastavad kõige kõrgematele Darmstadtis loodud Passivmaja Instituudi phA nõuetele.\nSertifitseeritud pro clima õhutõkkesüsteem\nKaablite mansett kahele kaablile, Ø 4,8 – 12 mm, sise- ja välistingimustesse\nTorumansetid ühele torule, Ø 50 – 90 mm, sise- ja välistingimustesse\nTorumansetid ühele torule, Ø 100 – 120 mm, sise- ja välistingimustesse\nSüsteemi INTELLO PLUS sertifikaat\nSüsteemi INTELLO sertifikaat\nMansettide KAFLEX ja ROFLEX sertifikaat\nSüsteemi AEROSANA VISCONN sertifikaat


Kuulutusi: 187 Kuvatud: 61 - 70 Leht: / 19\nTõstukid, müük 16.01.19 Tallinn\nTÕSTUK YALE MR14, kasutatud; Müüa kasutatud tõstuk YALE MR14, toodetud 2009.a, tõstejõud 1400kg, tõstekõrgus 6800mm, 1 aastat vana aku 48V / 620Ah, kaasa laadija RTM-2, kahvlite hüdrauliline külgliikumine, kahvlite hüdrauliline kallutamine, koormatugi, elektromagne...\nTÕSTUK YALE MR14, kasutatud; Müüa kasutatud tõstuk YALE MR14, toodetud 2008.a, tõstejõud 1400kg, tõstekõrgus 6800mm, 4 aastat vana aku 48V / 620Ah, kaasa laadija RTM-2, kahvlite hüdrauliline külgliikumine, kahvlite hüdrauliline kallutamine, koormatugi, elektromagne...\nTõstukid, müük 16.01.19 Eesti\nMAZ - -89, odomeetri näit 0, diisel, toodetud 01.1989\nTõstukid, müük 15.01.19 Viljandimaa\nTõstukid, müük 15.01.19 Lääne-Virumaa\nEESTIKEELNE, kasutatud; MÜÜA TÕSTUK 3,5T TÖÖKORRAS.\nNISSAN 25, odomeetri näit 0, tühimass (kg): 3800, kandevõime (kg): 2500; vahetuse võimalus, Asub Suur-Sõjamäel.\nTõstukid, müük 15.01.19 Tartumaa\nELEKTRITÕSTUK BALKANCAR 1T, kasutatud; 1T tõstejõuga korrastatud elektritõstuk, väga heas korras Varta aku, tõstekõrgus 4.5m.


Teenuste väliskaubanduse väärtus ületas kriisieelse taseme | Statistikaamet\nPostitatud 14. detsember 2021 9:54\nTeenuste väliskaubanduse bilansi ülejääk oli 509 miljonit eurot, mis suurenes võrreldes eelmise aasta kolmanda kvartaliga 343 miljoni euro võrra.\nStatistikaameti juhtivanalüütik Evelin Puura sõnul jõudis teenuste eksport rekordtasemele ja seda mõjutas enim transporditeenuste hindade ning mahtude suurenemine. „Teenuste eksport ja import on oluliselt suurenenud nii Euroopa Liidu kui ka liiduvälistesse riikidesse. Teenuste eksport liikmesriikidesse moodustas 62% ja import neist 71% teenuste väliskaubandusest,“ lisas Puura.\nTeenustest eksporditi kõige rohkem transporditeenuseid ja muid äriteenuseid ning telekommunikatsiooni-, arvuti- ja infoteenuseid. Võrreldes 2020. aasta kolmanda kvartaliga suurenes enim ehk 214 miljoni euro võrra transporditeenuste ning 187 miljoni euro võrra muude äriteenusete eksport. Transporditeenuste eksporti mõjutas kõige rohkem kaubavedu maanteel ja merel. Enim ehk 29 miljoni euro võrra vähenes ehitusteenuste eksport.\nEesti suurim teenuste ekspordipartner oli Soome, kuhu osutati enim transpordi- ning muid äri- ja reisiteenuseid, järgnesid Rootsi ning Ühendkuningriik. Kõige rohkem suurenes eksport Ühendkuningriiki ning USA-sse, mõlemasse kasvas enim telekommunikatsiooni-, arvuti- ja infoteenusete eksport.\nKõige rohkem imporditi transporditeenuseid, telekommunikatsiooni-, arvuti- ja infoteenuseid ning muid äriteenuseid. Võrreldes eelmise aasta sama perioodiga suurenes enim transporditeenuste ja muude äriteenuste ost. Transporditeenuste impordi kasv oli 247 miljonit eurot ning muude äriteenuste kasv 106 miljonit eurot.\nTeenuseid imporditi enim Saksamaalt, kust osteti sisse transpordi- ning telekommunikatsiooni-, arvuti- ja infoteenuseid. Suurimate partneritena järgnesid Soome ja Läti. Kõige enam kasvas teenuste sisseost Iirimaalt ning seda 39 miljonit euro võrra, sealt osteti rohkem telekommunikatsiooni-, arvuti- ja infoteenuseid. Samas aga vähenes taoliste teenuste ost enim Saksamaalt, 44 miljoni euro võrra.\nEesti teenuste väliskaubandus kvartalite kaupa, 2017–2021\nEesti peamised teenuste väliskaubanduse partnerid, III kvartal 2021\nKOKKU 2087 100 44 KOKKU 1578 100 23\nEL-27 1290 62 32 EL-27 1114 71 11\nEuroala 19 riiki 1021 49 29 Euroala 19 riiki 896 57 4\nEL-i välised riigid 797 38 70 EL-i välised riigid 463 29 68\n1. Soome 348 17 -3 1. Saksamaa 215 14 -45\n2. Rootsi 173 8 34 2. Soome 133 8 -1\n3. Ühendkuningriik 145 7 81 3. Läti 101 6 19\n4. Saksamaa 123 6 54 4. Leedu 97 6 52\n5. Läti 120 6 40 5. Rootsi 88 6 7\n6. USA 108 5 116 6. Ühendkuningriik 78 5 22\n6. Leedu 103 5 63 7. Poola 70 4 84\n8. Venemaa 86 4 83 8. Iirimaa 69 4 130\n9. Šveits 70 3 56 9. Venemaa 67 4 72\n10. Holland 60 3 50 10. USA 58 4 132\nTeenuste eksport ja import teenuse liikide järgi, III kvartal 2021\nKOKKU 2087 100 44 1578 100 23 509\nTöötlemisteenused (SA) 76 4 138 22 1 144 54\nHooldus- ja remonditeenused (SB) 48 2 -6 25 2 -26 23\nTransport (SC) 618 30 53 565 36 78 54\nReisiteenused (SD) 173 8 5 172 11 24 1\nEhitus (SE) 93 4 -24 19 1 -56 74\nKindlustusteenused ja pensionifondid (SF) 4 0 100 8 0 60 -4\nFinantsteenused (v.a kindlustus ja pensionifondid) (SG) 26 1 63 27 2 17 -2\nIntellektuaalse omandi kasutamise tasud (SH) 15 1 400 14 1 8 0\nTelekommunikatsiooni-, arvuti- ja infoteenused (SI) 407 20 83 376 24 -18 30\nMuud äriteenused (SJ) 583 28 47 325 21 48 258\nIsiku-, kultuuri- ja meelelahutusteenused (SK) 31 1 19 17 1 42 15\nValitsemissektori kaubad ja teenused (SL) 13 1 30 8 0 33 6


Astrid Lindgren soovib päästa lehmi\nAvaldatud 22. septembril 1985 Rootsi ajalehes Expressen\nSuvi on peaaegu läbi. Ilmad on tõesti olnud ilusad, hoolimata mõnest vihmasabinast. Minu lemmikpilt suvest, mille võtan endaga kõledasse sügisesse kaasa, on künkal asuv kasesalu – kõige kaunim, imelisem paradiis – koos rohelise karjamaa, kannikeste ja karikakardega, siin-seal punavate maasikmarjadega. Kuid tegelikult on siin veel keegi: üks mäletsev vissi. Ta kõnnib ringi, näkitseb rohtu – vaatepilt, mis meenutab pastoraali – ning ma mõtlen: „Armas Mustik (kindlasti on see su nimi), mul on nii hea meel sind näha! Siin sa oled, kõnnid ringi, nagu üks tavaline rahulolev lehmake meie maal! Sa pole mõistetud vangistusse nagu paljud su õed-vennad, sa pole lihtsalt üks „tootmisühik“ meie laudas. Võib-olla sa ei tea seda, aga sina oled õnneseen!“\nMida ma praegu öelda tahan, on see, et kui kõik suured ja väikesed vissid, notsud ja kanad siin maal, kes on ilma jäetud nn inimõigustest, suudaksid põgeneda suurfarmidest ja -lautadest ning organiseerida midagi loomade kohtu taolist, võib-olla just siin kaskede vilus, siis milline verdtarretavalt vali kaebuste laine vallanduks kogu maal! Sellise karje tagajärjel puruneksid lihatootjate liidu hoonete aknad! See kaiguks kui haamrilöök kõigi Rootsi inimeste kõrvus, mis raputaks neid tardumusest üles ja paneks mõtlema selle peale, kas ikka on õige ja ilus kohelda loomi nii, nagu seda tehakse siin maal, kus me tegelikult armastame loomi.\nKuid kahjuks selline asi nagu loomade kohus võib juhtuda vaid muinasloos. Siiski, me seisame silmitsi kurva tegelikkusega ja ma tahan rääkida sellest veidi pikemalt.\nJah, rootslane tõesti armastab loomi. Ma veendusin selles, kui lugesin kirju, mida saadeti mulle hulgaliselt eelmisel kevadel pärast mu lehmade kaitse lühikirjutist.\nKuid inimesed üldiselt ei tunne seda teemat nii põhjalikult, et sekkuda, häält tõsta ja öelda, et asjad ei peaks üldse olema nii, nagu need hetkel on!\nIgatahes üks kirjasaatja – kutsume teda Leenaks – oli selle teemaga väga kursis.\nLeena töötab loomakirurgina ja tal on veiste meditsiini doktorikraad. Ta oli näinud tapamajades ja suurfarmides piisavalt palju kannatavaid, hirmunud loomi, põduraid, ärevaid vissisid ja notsusid, kes olid määratud eluaegsesse vangistusse. Ta on väga pettunud ja pahane, seistes silmitsi „meie julmusega elu suhtes“.\nMiks siis esineb sellist ebaõiglast kohtlemist, mis iga aastaga laieneb? Kes või mis sunnib loomasõbralikke Rootsi talunikke osalema sellises seadustatud loomadevastases julmuses?\nVastus sellele on kasum! Kasum nõuab suuri ohvreid ja igalt „tootmisühikult“ püütakse saada üha suuremat ja suuremat tulu. Loomulikult peab Rootsi põllumajandus olema kasumlik, see on iseenesestmõistetav. Kuid kas ei ole sellisest kasumi tagaajamisest saanud hullus, mis kasumi tühistab? Kas poleks aeg otsida uusi meetodeid?\nSellises kahetsusväärses arengus ei saa süüdistada ainult üksikuid talunikke. Neil on niigi raske selle olukorraga toime tulla ja nende kasumiosa pole eriti suur. Talunikku, kes püüab sellele vastu seista, peetakse reaktsionääriks. Tal on oht sattuda konflikti lihatootjate liidu ja põllumajandusministeeriumiga, eriti kui talunik ei ole majanduslikult täiesti sõltumatu.\nLihatootjate liit väidab põikpäiselt, et nende loomakestega on hällist hauani kõik korras, sest ega nad muidu ei oleks nii tootlikud. See liit investeerib auahnelt suuri summasid uuringutesse, et saada kõige paremat toitu. Ent kas nende uuringute fookus pole mõnikord veidi kallutatud? Miks ei näita kõik need loomad seal täistuubitud suurfarmides välja, et kõik on parimas korras? Miks hakkavad sead üksteisel sabasid otsast hammustama? Seda ei saa kuidagi pidada rahulolu tunnuseks, pigem väljendab see suurt ärevust.\n„Noh,“ vastab lihatootjate liit, „siis on aeg alustada uuringuid ja ...“ Mitte nii nagu võiks arvata, et töötatakse välja geniaalne plaan, kuidas sigade keskkonda parandada ja nende ärevust vähendada. Üldsegi mitte – nad tahavad hoopis, et teadlased muudaksid notsu tuimaks, kui ta sabast ilma jääb.\nSigu on tõenäoliselt vaja muuta veel tuimemaks, kui nad tapale viiakse. Mitte nii, nagu nüüd, mil nad on hirmunud, täis ärevust ja kokku surutud suure hulga teiste saatusekaaslastega, kes on samamoodi hirmust kanged, kui neisse elektrivool juhitakse, kuni nad lõpuks ja kindlalt ärevusest pääsevad.\nKui vabastada segadust tekitavad notsud stressist, siis saab rahustada kitsas sulus nende naabreid, kes ei oska väljendada hirmu teisiti kui sabasid otsast hammustades. Neid võib rahustada näiteks ravimiga Hogpax. See muudab nad rahulikumaks ja taltsaks ning vähendab sabast ilma jäämise hirmu.\nNüüd ma mõistan, miks seakarbonaad ei maitse enam nagu varem.\nLeena ei looda enam, et sigade tapmise ja kanade puurispidamise vallas midagi muutuks. Kuid tema arvates oleks jõuline protest praegu ainuke võimalus, kuidas päästa vissid kitsaste laudaolude eluaegsest vangistusest. Tegelikult usub ta, et on vaja seadusi, mis annaksid piimalehmadele õiguse viibida suvekuudel värskes õhus karjamaal. Niimoodi on ehk võimalik tagada ka see, et noorloomad – mullikad ja pullid – saavad tunda suveajast põgusat rõõmu, kui pääsevad ajutiselt välja lauda ebamugavalt põrandalt ja täistuubitud lahtrist, kuhu vaesed loomad on surmatunnini surutud. Laske neil näha päikest, kasvõi üksainus kord, pääseda eemale mürarikastest ventilaatoritest. Laske neil kordki hingata sõnnikuhaisu asemel värsket õhku. Nende niigi lühike elu möödub kinniste seinte vahel. Töökaitse seaduse järgi ei tohi töötaja sõnnikuhaisu sisse hingata, aga meie vissid peavad selles veetma kõik oma elupäevad.\nVõib-olla te mõtlete: kas see pole tülgastav olukord? Kas ei võiks lasta loomadel muundada karjamaa rohtu suurepäraseks valguks (ja samal ajal hoida rohumaid võssa kasvamast)? Kas ei peaks loomad kasvama loomulikus tempos, selle asemel, et sulgeda neid lahtritesse, kus puudub liikumisvõimalus, ja nuumata niivõrd, et nad kasvavad topeltkiirusega? Lisaks manustatakse neile antibiootikume, et vältida kopsupõletiku puhanguid, paiseid ja liigesevaevusi, mis neid sellistes oludes kimbutab?\nMa küsin veel kord: kas selline olukord ei ole tülgastav? Kas on arukas, õigustatud toppida meie veiseid kõrini teravilja täis, samas kui meil on nälgivaid inimesi, kes vajavad toitu? Ning peale selle on keeruline toodetud lihamägedest lahti saada. Kas me peame tegema lehmakesest maani ulatuvate udaratega lihamäe, „tootmisühiku“, kes ei suuda ennast enam liigutadagi?\nMinu arvates peaksime meie, tarbijad, alustama boikotti ja andma teada, et me ei aktsepteeri sellist halva kvaliteediga liha ning et me ei osale sellistes kannatustes, mida meie koduloomadele põhjustatakse.\nLoomulikult müüdavat liha kontrollitakse ning see on seaduse järgi sertifitseeritud ega kahjusta seega meie tervist. Kuid siiski hakkan ma mõistma, miks biifsteek ja veisekarbonaad ei ole enam endise maitsega.\nNüüd väidavad kasumi kummardajad, et tarbija ei taha maksta kõrgemat hinda, mis kaasneb sellega, kui neist meetoditest loobuda. Tõesti? Ma tean vähemalt ühte sellist inimest. Ja ma usun, et ka paljud teised oleksid valmis maksma hea liha eest pigem veidi rohkem, ostma seda sagedamini kui kehva kvaliteediga liha, mis tegelikult ei tulegi palju odavam.\nInimene, kes tahab osta paremat liha, peab pöörduma väiketootja poole. Neid ikka veel on, kuid kui meie, tarbijad, ei tõsta häält ega anna soovist teada, siis mitte enam kauaks.\nKasumi kummardajad ei mõista sellist rünnakut tänapäeva põllumajandusettevõtetele. Nemad kinnitavad endiselt, et loomad on kinnistes suurfarmides väga heas olukorras.\nHea küll, tõestagu siis seda! Lähme vaatame, kui rahulolevad lehmad seal on! Palume televisioonil sinna minna ja teha dokumentaalsari!\nEi, kasumi kummardajad ei taha sellest midagi kuulda. Ja see on arusaadav. Nii võib tekkida oht, et meist kõigist saavad taimetoitlased ja mis juhtub siis nende kasumiga?\nMuide, kellele ja kuhu see kasum läheb? Talunikud saavad sellest vaid väikese osa.\nNähtavasti on ülim aeg Rootsi põllumajanduspoliitika läbi vaadata. Muuta seda nii, et kohalikud talunikud lähtuvad veisekasvatuses tõelisest sisetundest, et mis on õige ja sobiv.\n1990. aastal anti välja raamat „Min ko vill ha roligt“ („Mu lehm tahab lõbutseda“). See sisaldab Astrid Lindgreni ja loomaarsti Kristina Forslundi 1980. aastate ühisartikleid, mis juhtisid tähelepanu tööstusliku loomapidamise puudustele ja farmiloomade halbadele elutingimustele. Paljuski tänu nendele artiklitele võeti Rootsis 1988. aastal vastu uus loomakaitseseadus.


BRIDŽINURK nr. 613\nTänane jaotus mängiti von Zedtwitz Life Master Pairs’i finaalis tänavusel suvisel Washingtoni NABC-l. Enda arust äraviskeprobleemi ette sattunud West valis lahenduse välistamismeetodi abil. See valik ei klappinud küll kokkulepitud kaitsesignaalidega, kuid osutus õigeks.\nWest ründas ♠4-ga. Lauast tuli väike, Ostilt ♠8 ja Süd võttis ♠10-ga. Järgnesid ♦ÄES ja West pidi midagi viskama. Kartes, et musta masti äravise võib minna maksma tihi, otsustas West visata ärtut. Kuna signaalidena oli kokku lepitud itaalia äravise ja Lavinthal, siis tekkis tal siin uus probleem: ♥5 näidanuks väärtusi ärtus, ♥8 aga huvi pada käigu vastu. Otsustanud, et ♥5 vise tihikaotuseni ei tohiks viia, viskas West ♥5. Selle peale lülitus Ost kohusetundlikult ♥10-le. Westi signaali uskuma jäänud Süd pani väikese ja Ost jätkas ♥3-ga. Süd laskis taas läbi, West võttis ♥S-ga ja käis pada Osti ässale. Nüüd ilmus lauale ♥2. Mida teha? Vastast usaldanud Süd pani ♥Ä-a ja West viskas ristit. Üheta alt!\nAlgatuseks tuleb üks risti lauda lüüa, siis ärtu löögiga kätte tulla, trumbid maha tõmmata ja ristiga välja visata. Kui risti on 4-3 ja tihi võtab Süd, on ta sissevisatud ja peab käima ühte laua kahvlitest. Ei juhtu aga Südil neljast ristit olema, jääb üle proovida ruutu lõikust. Kogu jaotus võib olla näiteks järgmine


Pirita kauaoodatud pumptrack sai lõpuks valmis – Sport | GoodNews\nAvaleht Sport Pirita kauaoodatud pumptrack sai lõpuks valmis\nFoto: Albert Truuväärt (Pealinn)\nPirital avati trikirattarada, mille Pirita elanikud valisid Tallinna kaasava eelarvega rahastatavaks projektiks.\n„Kuigi Pirita pumptrack’i äärest võeti ehitamise ajaks pandud piirded maha alles täna, on ratturid käinud rada juba proovimas. Esimesed sõitjad olid platsis kohe, kui asfalt rajale maha sai. See näitab, et pumptrack on Pirital väga oodatud ja on tänuväärne, et kogukond andis ühise panuse, et Piritale uudne vaba aja veetmise võimalus tuleks,” ütles Pirita linnaosa vanem Tõnis Liinat.\nTeist sellist pumprada Eestis pole ja ratturid on rajast vaimustunud. „Kui tavaliselt on pumprajad ovaalsed, siis Pirita pumptrack meenutab kujult ristikheinalehte või näpuvurri, mis lisab sõitjatele põnevaid võimalusi,” märkis Liinat.\nPumptrack koosneb kurvidest ja lainetest. Pumptrack’il sõitjal tuleb imiteerida pumpamist: rattaseljas peab ratast künkast üles tõmbama ja alla sõites kiiruse suurendamiseks suruma. Pumprajal võib sõita jooksuratta, tõukeratta, jalgratta ja BMX-iga ning rula ja rulluiskudega. Rada sobib kasutamiseks nii lastele kui ka vanematele inimestele ja seda olenemata nende oskustest.\nRaja kasutamise reeglid on kirjas infotahvlil. „Kindlasti peaksid sõitjad kandma kiivrit ja kaitsmeid ning alla kaheksa-aastased kasutama rada lapsevanema järelevalve all,” ütles linnaosavanem.\nPumptrack’il sõitmine on tasuta. Pumptrack asub Pirita spordikeskuse lähedal Pirita jõe ääres. Pumptrack’i rajamine läks maksma 83 480 eurot (käibemaksuga). Selle projekteeris ja ehitas Hevent Ehitus.\neelmine Jaapani kunstnik joonistas Eesti olümpiasportlasi\njärgmine Selgus Tokyo paraolümpiamängudele sõitev Eesti koondis


2010: filtreerimine, isikupärastamine, optimeerimine | Martech Zone\nOleme üle pakutud sotsiaalmeedia, otsingu ja postkasti teabest. Mahud kasvavad jätkuvalt. Sõnumite ja märguannete õigeks suunamiseks on minu postkastis vähemalt 100 reeglit. Minu kalender sünkroonib minu Blackberry, iCal, Google'i kalendri ja Pungel. mul on Google Voice ärikõnede haldamiseks ja Sa saad minu telefonile otsekõnede tegemiseks.\nJoe Hall kirjutas täna, et privaatsusprobleemid ja nende kasutamine Google'i isikupärastatud andmed võivad viia nende enesehävitamiseni. Ma armastan Joe postitusi, kuid ei nõustu sellega kogu südamest. Google'i kasutamist jätkates soovin, et nad kasutaksid kõiki viimaseid andmeid, et pakkuda mulle isiklikult suunatud sujuvat vastust. Ma ei taha tulemusi läbi kahelda ... anna mulle vajalik vastus.\nTwitter on muutumas juhitamatuks ... on liiga palju ettevõtteid, kolleege, spetsialiste ja teenuseid, mida tahan jälgida, kuid infovoog on nüüd tuletõrjevoolik. Õnneks Feedera tuvastas selle kui võimaluse ... et saaksin sellest lähtuda:\nMinu prognoos 2010. aastaks on see, et tootlikkus sobib sellega filtreerida, optimeerima ja personaliseerida saab raevuks. Ettevõtete jätkuv jätkamine vähendab ressursse minimaalselt. Meie tootlikkus peab tõusma, olenemata sellest, kas usume, et meil on selleks võimekust või mitte.\nFacebook ja LinkedIn on kopeerinud Twitteri värskendustest teatamise elustiilistiili. Blackberry jäljendab seda kogemust minu telefonis hääle, e-posti ja facebookiga. Kuigi ma armastan oma Maci ja armastan seda, kui uhke on iPhone'i liides, kasvab minu töökoormus jätkuvalt. Mul pole vaja ilusat ... mul on vaja produktiivset. Voogesitusliidesed aitasid 2009. aastal, kuid nüüd on need kontrolli alt väljas ja mul on vaja abi, et need kokku tõmmata minu jaoks asjakohasteks juppideks.\nSel nädalal olen hakanud ChaChaga koostööd tegema. Varem pole ma nende teenust kasutanud; olen aga nüüd oma aadressiraamatusse lisanud 242242, et saaksin küsimustele tekstisõnumeid saata ja ühe asjakohase vastuse saada. Juba on palju rahulolu ... sõidu ajal saan küsida oma sihtkoha aadressi, telefoninumbrit, kaupluse lahtiolekuaegu jne. Ma ei pea veebisaidil otsima, filtreerima ja seejärel navigeerima. Mul on vaja lihtsalt vastust ... ühte vastust.\nMa pole ainus. Asjakohasemate ja üksikasjalikumate küsimuste arv kasvab kiiresti ka Google'is. Usun, et otsingu suundumus jätkub selles suunas - parimate tulemuste jaoks filtreerimise teenused muutuvad väärtuslikumaks.\nSelle tulemusel on minu prognoos 2010. aastaks hulgaliselt uskumatuid tööriistu, mis aitavad ettevõtetel ja tarbijatel veebikogemusi filtreerida, optimeerida ja isikupärastada. See on veel üks löök turundajatele - see tähendab, et nende sõnum peab olema rohkem asjakohane, õigeaegne ja oluline ... muidu filtreeritakse see ära.\nSildid: 2010kalenderkalendri sünkrooniminefiltreeridaGoogle Voicejoe saaloptimeerimapersonaliseeridaprognooseyoumail\nDetsember 12, 2009 kell 8: 52 PM\nDetsember 13, 2009 kell 8: 38 AM\nOlen täiesti nõus, et Twitter võib kergesti muutuda juhitamatuks ja et selliste tööriistade, nagu siin käsitletud, ees on helge tulevik.


Merendus (magistriõpe) < Sisseastuja < Eesti Mereakadeemia < Asutused < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil!\nTel: 613 5554\nMob: 5300 2816\nkairi dot raspel at ttu dot ee\nVastuvõtu- ja õppenõustamistalitus\nTelefon: 620 3530\nvastuvott at ttu dot ee\nmartinjuurma554 at gmail dot com\nÕppekava kood: VAAM\nKui Sul on soov täiendada oma teadmisi tasemeõppes ning omandada magistrikraad, saada mitmekülgseks spetsialistiks, kes suudab pakkuda praktilistele probleemidele tulutoovaid lahendusi, parandada konkurentsivõimet tööturul ja olla kursis uute ideedega, siis oled oodatud Eesti Mereakadeemia magistriõppesse!\nÕppekava maht: 120 EAP\nÕppekeel ja õppevorm: eesti keel\nTasuta/tasuline õpe: nominaalkoormusega õpe tasuta (30 EAP semestris)\nTeaduskond: Eesti Mereakadeemia\nDokumentide vastuvõtt: 26. juuni - 5. juuli (kuni kell 15.00) SAISis ja kohapeal vaata täpsemalt siit\nVastuvõtutingimused: TTÜ sisseastumistingimused\nKaubandusliku meresõidu õigus, Laevade prahtimine ja agenteerimine, Laevanduse töökorraldus ja ökonoomika, Sadamate ekspluatatsioon, Laeva hüdrodünaamika ja sõiduomadused, Laeva remondi organiseerimine ja planeerimine, Laevandusfirma juhtimine, Ohutuse ja turvalisuse juhtimine laevanduses\nMerenduse õppekava eesmärgiks on võimaldada merendusvaldkonna spetsialistidel süvendada erialaseid teadmisi ja kutsealast pädevust. Omandatud teadmised ja oskused annavad eeldused tööks juhtivatel ametikohtadel merenduses, nii avalikus sektoris kui ettevõtluses ning õpingute jätkamiseks doktoriõppes.\nÕppekeskkond ja võimalused\nAuditoorne töö toimub Tehnikaülikooli ja Mereakadeemia kaasaegsetes auditooriumites.\nAkadeemia raamatukogus on lai valik erialast õppekirjandust, nii õpikuid, teaduskirjandust kui ka ajakirju.\nÕppekava lõpetanutel on võimalus jätkata õpinguid doktoriõppes.\nMerendusklaster Eestis ja Euroopa riikides\nRahvusvaheline avalik mereõigus\nRiskide haldamine merenduses\nKvaliteedi ja tootlikkuse juhtimine\nEriõppe moodul L (Laeva tehniline ekspluatatsioon ja laevajuhtimine)\nLaeva hüdrodünaamika ja sõiduomadused\nLaeva juhtimise optimeerimine\nLaeva remondi organiseerimine ja planeerimine\nOhutuse ja turvalisuse juhtimine laevanduses\nKaasaegsed laevaremondi tehnoloogiad\nEriõppe moodul M (Meretranspordi juhtimine)\nKaubandusliku meresõidu õigus\nLaevanduse töökorraldus ja ökonoomika\nKeskkonna reostuse vältimine ja reostustõrje\nTööpraktika ettevõttes või laeval\nItella Logistics OÜ, müügispetsialist.\nMiks õppida merendust?\nOma otsust ma ei kahetse - kogenute ja asjatundlike õppejõudude poolt läbi viidud loengud ja nendes läbitud praktilised, reaalsest elust ajendatud ülesanded olid huvitavad, kaasahaaravad ja eesmärgipärased.\nMiks õppida Mereakadeemias?\nMerendusalase kõrghariduse omandamiseks Eestis on minu arvates ainuõigeks valikuks merehariduse õppele spetsialiseerunud Mereakadeemia, kus läbi erinevate õppemeetodite jagavad teadmisi oma ala spetsialistid.\nM/V Auto Baltic, Esimene mehaanik.\nMerendus tuleb valida selle pärast, kuna Eestil on jätkusuutlik mereruum!\nValida tuleb Eesti Mereakadeemia, kui Sind huvitab töö merel v?i tahtmine Eesti Merenduses kaasa rääkida ning tegusid teha!\nÕppekava (õppeinfosüsteem OIS)


Õnnetu lugu: vanaema kakao põhjustas lastele raske mürgituse | Buduaar\n2015. aasta 6. aprill 00:00\nMis võiks olla veel parem kui armsa vanaema tehtud kuum šokolaadijook? Kui aga juhtub nii, et kakao, mida vanaema serveerib, pärineb aastast 1990, võib asi üsnagi halvasti lõppeda … See sündmus leidis aset paar kuud tagasi Itaalias! Mrs Rosetta, kes on 77aastane, pakkus külla tulnud lapselastele ja nende sõpradele kakaod, mille ta oli ostnud 1980ndatel aastatel ja mis oli aastakümneteks kappi seisma jäänud.\nMis võiks olla veel parem kui armsa vanaema tehtud kuum šokolaadijook? Kui aga juhtub nii, et kakao, mida vanaema serveerib, pärineb aastast 1990, võib asi üsnagi halvasti lõppeda …\nSee sündmus leidis aset paar kuud tagasi Itaalias! Mrs Rosetta, kes on 77aastane, pakkus külla tulnud lapselastele ja nende sõpradele kakaod, mille ta oli ostnud 1980ndatel aastatel ja mis oli aastakümneteks kappi seisma jäänud.\nMrs Rosetta tahtis oma lapselapsi üllatada ning kui nad külla tulid, leidis ta kapinurgast kakaopakikesed, millest ta nii endale kui ka oma lapselastele piimavahused kakaod valmistas. Muidugi ei vaadanud ta pulbri säilivuskuupäeva ning mõni aeg pärast kakao joomist hakkas kõigil halb ja neile tuli kiirabi kutsuda. Õnneks ei lõppenud juhtum väga traagiliselt, ent lapsed pidid siiski lausa kolm nädalat haiglas veetma. Vanaema sai haiglast üsnagi kiirelt koju ning tema tervisele kakao nii traagiliselt ei mõjunud. Lapsed kannatasid tõsise kõhulahtisuse all.\nHiljem selgus, et nende kakaopakikeste säilivuskuupäev oli 5. juuni 1990. aasta!\nMeedia väitel kaalutakse vanaemale süüdistuse esitamist, kuid arvestades seda, et ta ei teinud seda tahtlikult, võib loota, et seda siiski ei tehta.\nSiit aga kasulik meeldetuletus – isegi kakao võib halvaks minna ning selle joomine võib tõsiseid tervisehädasid põhjustada!