Järva-Jaani Gümnaasiumi põhimäärus – Riigi Teataja\nJärva-Jaani Gümnaasiumi põhimäärus - sisukord\n§ 2 Asukoht ja tegutsemise kohad\n§ 3 Haldusala, tegutsemise vorm ja õiguslik seisund\n§ 5 Üldhariduskooli alusväärtused\n§ 11 Statsionaarne ja mittestatsionaarne õpe\n§ 12 Haridusliku erivajadusega õpilase õppekorralduse erisused\n§ 13 Terviseseisundist tulenev koduõpe\n§ 15 Õppekoormus ja päevakava\n§ 16 Põhikooli õpilaste arv klassis ja õpperühmas\n§ 17 Õpilase kooli vastuvõtmine\n§ 18 Õpilase koolist väljaarvamine\n§ 19 Õpilase hindamine\n§ 20 Põhikooli lõpetamine\n§ 21 Gümnaasiumi lõpetamine\n4 ÕPILASE ARENGU TOETAMINE JA ÕPPEKAVAVÄLISE TEGEVUSE KORRALDAMISE ALUSED\n§ 22 Õpilase arengu toetamine\n§ 23 Õppekavaväline tegevus\n§ 24 Pikapäevarühm\n§ 25 Kooli raamatukogu\n§ 26 Huvitegevus koolis\n§ 27 Õpilaste toitlustamine\n§ 28 Tervishoiuteenuse osutamine koolis\n§ 29 Vaimse ja füüsilise turvalisuse tagamine koolis\n§ 30 Õpilase ja lapsevanema teavitamine\n§ 31 Õpilaste õigused\n§ 32 Õpilaste kohustused\n§ 33 Lapsevanema õigused\n§ 34 Lapsevanema kohustused\n§ 35 Õpilase tunnustamine\n§ 36 Õpilaskond ja õpilasesindus\n§ 37 Varalise kahju hüvitamine\n§ 38 Koolitöötajad\n§ 39 Õpetajad\n§ 40 Koolitöötajate ülesanded, õigused, kohustused ja vastutus\n§ 41 Kooli õppenõukogu\n§ 42 Kooli vara\n§ 43 Asjaajamine\n8 RAHVUSVAHELISED SIDEMED JA MUUD KOOSTÖÖVORMID\n§ 44 Sõprussuhted ja koostöö\n10 PÕHIMÄÄRUSE VASTUVÕTMINE JA MUUTMINE\n§ 46 Kooli põhimääruse vastuvõtmine ja muutmine\n§ 47 Õigusaktide kehtetuks tunnistamine\nRT IV, 14.02.2015, 2\nMäärus kehtestatakse põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 66 lõigete 1 ja 2, § 27 lõike 5, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punkti 1 ja § 22 lõike 1 punkti 37, Järva-Jaani Vallavolikogu 23.12.2004. a määruse nr 17 „Järva-Jaani valla põhimäärus“ § 19 lõike 1 alusel.\nKooli nimi on Järva-Jaani Gümnaasium (edaspidi kool).\n§ 2. Asukoht ja tegutsemise kohad\n(1) Kool asub Järva maakonnas Järva-Jaani vallas.\n(2) Kooli aadress on Pikk tänav 1, Järva-Jaani alev, Järva-Jaani vald, Järva maakond, postiindeks 73301, e-posti aadress kool@jjaani.edu.ee.\n(3) Kool tegutseb võimlas aadressil Võimla tee 7, Järva-Jaani alev, Järva-Jaani vald, Järva maakond, postiindeks 73301.\n(4) Kool tegutseb Orina mõisas aadressil Mõisa tee 8, Järva-Jaani alev, Järva-Jaani vald, Järva maakond, postiindeks 73301.\n§ 3. Haldusala, tegutsemise vorm ja õiguslik seisund\n(1) Kool on Järva-Jaani Vallavalitsuse hallatav munitsipaalkool.\n(2) Kool on ühe asutusena tegutsev põhikool ja gümnaasium.\n(3) Õppimine koolis on õppemaksuta.\n(5) Mitme valla poolt ühiselt hallatava kooli (edaspidi ühiskool) asutavad vallavolikogud. Ühiskooli tegutsemise alused määratakse kindlaks vallavolikogude volitusel vallavalitsuste vahel sõlmitava halduslepinguga, milles määratletakse poolte õigused ja kohustused kooli pidamisel.\n(7) Kool teostab sisehindamist, mis on pidev protsess, tagamaks õpilaste arengut toetavad tegevused ja kooli järjepidev areng. Selleks selgitatakse välja kooli tugevused ja parendusvaldkonnad, millest lähtuvalt koostatakse kooli arengukava, milles määratakse kooli arengu eesmärgid ja põhisuunad.\n(1) Koolil on oma nimetusega pitsat, lipp, logo ja sümboolika, mille kasutamise korra kehtestab kooli direktor.\n(2) Kooli pitsat on sõõrikujuline, läbimõõduga 35 mm. Pitsati sõõri ülemisel äärel on kiri „Järva-Jaani Gümnaasium”, sõõri alumisel äärel kiri „Järva-Jaani vald”. Pitsati keskel kasutatakse valla vappi.\n§ 5. Üldhariduskooli alusväärtused\n(1) Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on kooli õpilaste, õpetajate, Järva-Jaani vallavalitsuse, õpilaste vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine.\n3) annab arvamuse kooli õppekava kehtestamiseks ja muutmiseks, sealhulgas nõusoleku muuta valik- ja vabaainete nimistut;\n(3) Hoolekogu moodustamine ja selle töökord on sätestatud Järva-Jaani vallavolikogu kehtestatud korras.\n5) sõlmib õpetajate ning teiste kooli töötajatega töölepingud;\n(6) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra kehtestab Järva-Jaani vallavolikogu, esitades selle enne arvamuse andmiseks kooli hoolekogule.\n(1) Riiklike õppekavade alusel koostab kool oma õppekava, mis on koolis õpingute alusdokument, milles tuuakse välja kooli eripärast tulenevad valikud riiklike õppekavade raames.\n(2) Kooli õppekava kehtestab kooli direktor. Kooli õppekava ja selle muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse avaldamiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.\n(4) Õpilase või piiratud teovõimega õpilase puhul vanema ja direktori või direktori volitatud õpetaja kokkuleppel võib kool arvestada kooli õppekava välist õppimist või tegevust, sealhulgas õpinguid mõnes teises üldhariduskoolis koolis õpetatava osana, tingimusel, et see võimaldab õpilasel saavutada kooli või individuaalse õppekavaga määratletud õpitulemusi.\n(5) Kool võib teha õpilast õpetades muudatusi või kohandusi õppeajas, õppesisus, õppeprotsessis ja õppekeskkonnas. Kui muudatuste või kohandustega kaasneb nädalakoormuse või õppe intensiivsuse oluline kasv või kahanemine võrreldes kooli õppekavaga või riiklikes õppekavades sätestatud õpitulemuste vähendamine või asendamine, tuleb õpilasele koostada riiklikes õppekavades sätestatud tingimustel individuaalne õppekava.\n(6) Kui haridusliku erivajadusega õpilasele koostatud individuaalse õppekavaga nähakse ette riiklikus õppekavas sätestatud õpitulemuste vähendamine või asendamine või kohustusliku õppeaine õppimisest vabastamine, võib individuaalset õppekava rakendada nõustamiskomisjoni soovitusel.\n(7) Kutsealase eelkoolituse läbiviimiseks põhikoolis teeb kool koostööd Järvamaa Kutsehariduskeskusega.\n(8) Gümnaasiumi õppesuundadest on üks seotud kutseõppega.\n(9) Koolis antakse kutsealast väljaõpet autojuhtimise erialal B-kategooria, vajadusel ka A- ja C1-kategooriate ulatuses.\n(2) Põhiharidust omandavatele õpilastele, kelle emakeel ei ole kooli õppekeel või kes koduses suhtluses räägivad õppekeelest erinevat keelt, korraldatakse eesti keele mittevaldamisel kohustusliku osana eesti keele teise keelena õpet individuaalse õppekava alusel õppekeele omandamise eesmärgil.\n(1) Koolis omandatava hariduse liik on kvaliteetne üldharidus, mille tase on põhikooli- või gümnaasiumiharidus.\n(2) Õppe korraldamisel lähtub kooli pidaja ja kool järgmistest põhimõtetest:\n§ 11. Statsionaarne ja mittestatsionaarne õpe\n(1) Koolis toimub statsionaarne ja mittestatsionaarne õpe.\n(3) Mittestatsionaarne õpe on täiskasvanud õppijatele suunatud õpe, kus õppetundide kõrval on võrreldes statsionaarse õppega suurem osakaal iseseisval õppimisel.\n§ 12. Haridusliku erivajadusega õpilase õppekorralduse erisused\n(4) Haridusliku erivajadusega õpilase õppe korraldamisel lähtutakse kaasava õppe põhimõtetest, mille kohaselt üldjuhul õpib haridusliku erivajadusega õpilane elukohajärgse kooli tavaklassis.\n(6) Hariduslike erivajadustega õpilastele õppe paremaks korraldamiseks võib koolis moodustada järgmisi rühmi ja klasse, et luua vajalikud tugiteenused õpilastele kellele neid ei ole võimalik tagada tavaklassis:\n2) klasse põhiharidust omandavatele käitumisprobleemidega õpilastele – klassi-täitumuse piirnormiga 12 õpilast;\n3) klasse õpiraskustega põhiharidust omandavatele õpilastele – klassitäitumuse piirnormiga 12 õpilast;\n4) klasse põhiharidust omandavatele lihtsustatud õppel olevatele õpilastele – klassi-täitumuse piirnormiga 12 õpilast;\n5) klasse tundeelu- ja käitumishäiretega põhiharidust omandavatele õpilastele – klassitäitumuse piirnormiga 8 õpilast;\n6) klasse põhiharidust omandavatele õpilastele, kellele üleriigiline nõustamiskomisjon on spetsiifilistest hariduslikest erivajadustest tulenevalt soovitanud õppida väikeklassis- klassitäitumuse piirnormiga 4 õpilast;\n7) klasse põhiharidust omandavatele kasvatusraskustega õpilastele – klassitäitumuse piirnormiga 12 õpilast;\n8) Järva-Jaani vallavalitsuse nõusolekul võib direktor moodustada ka hariduslike erivajadustega õpilaste klasse ja rühmi, mida põhimääruses sätestatud ei ole;\n9) kahest või kolmest hariduslike erivajadustega õpilaste klassist võib moodustada liitklassi, mille suurus määratakse lähtuvalt konkreetsete õpilaste hariduslikest erivajadustest, kuid see ei tohi olla suurem kui 12 õpilast.\n(7) Hariduslike erivajadustega õpilaste klassides ja rühmades õppe ja kasvatuse korraldamine ning õpilaste klassi või rühma vastuvõtmine või üleviimine ning klassist või rühmast väljaarvamine toimub valdkonna eest vastutav ministri kehtestatud tingimuste ja korra alusel.\n(8) Õpilasele, kes terviseseisundist tulenevalt vajab koolis pidevat jälgimist või abistamist, rakendatakse üleriigilise nõustamiskomisjoni soovitusel ning õpilase või piiratud teovõimega õpilase puhul vanema nõusolekul ühe õpilase õpetamisele keskendatud õpet.\n§ 13. Terviseseisundist tulenev koduõpe\n(2) Koduõpet korraldab kool valdkonna eest vastutava ministri kehtestatud tingimuste ja korra alusel.\n(7) Koolivaheajad kehtestab valdkonna eest vastutav minister.\n§ 15. Õppekoormus ja päevakava\n(2) Kooli päevakava kajastab õppetegevuste ning kooli õppekava toetavate õppekavaväliste tegevuste, nagu pikapäevarühmas, ringides korraldatavate tegevuste järjestust ja ajalist kestust. Kooli päevakava kehtestab direktor.\n§ 16. Põhikooli õpilaste arv klassis ja õpperühmas\n(2) Järva-Jaani vallavalitsus võib kehtestada käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud piirnormidest väiksema klassi täitumuse ülemise piirnormi.\n§ 17. Õpilase kooli vastuvõtmine\n(1) Kool on kohustatud põhikooli osas vastu võtma kõik selleks soovi avaldavad koolikohustuslikud isikud, kellele Järva-Jaani Gümnaasium on elukohajärgne kool.\n(2) Gümnaasiumiastmesse vastuvõtmise eeldus on põhiharidus või sellele vastav välisriigis omandatud haridus.\n(3) Õpilase kooli vastuvõtmise tingimused ja korra kehtestab kooli direktor. Korra eelnõu esitatakse enne kehtestamist hoolekogule arvamuse andmiseks.\n(4) Otsuse õpilase nimekirja arvamiseks teeb direktor vastavalt kehtestatud korrale.\n§ 18. Õpilase koolist väljaarvamine\n7) kui õpilasele on gümnaasiumis õppides ühe õppeaasta jooksul pandud kolmes või enamas õppeaines üle poolte kursusehinnetena välja „nõrgad“ või „puudulikud“;\n(4) Õpilase koolist väljaarvamine toimub valdkonna eest vastutava ministri kehtestatud korra alusel.\n§ 19. Õpilase hindamine\n(2) Õpilaste teadmisi, oskusi ja vilumusi hinnatakse viiepallisüsteemis, kus hinne „5“ on „väga hea“, „4“ – „hea“, „3“ – „rahuldav“, „2“ – „puudulik“ ja „1“ – „nõrk“.\n(4) Hindamise hindesüsteemist erineva hindesüsteemi kasutamise, hindamisest teavitamise, täiendavale õppele jätmise, järgmisse klassi üleviimise ning klassikursust kordama jätmise üldised tingimused ja kord sätestatakse riiklikes õppekavades ning täpsustatud tingimused ja kord kooli õppekavas, välja arvatud hindamisest teavitamine, mis sätestatakse kooli kodukorras.\n§ 20. Põhikooli lõpetamine\n(1) Põhikooli lõpetamise tingimused on sätestatud põhikooli riiklikus õppekavas ja lihtsustatud riiklikus õppekavas.\n(2) Põhikooli lõpueksamid on põhikooli ühtsete ülesannetega eksamid ja kooli kinnitatud materjalidega põhikooli koolieksamid. Põhikooli lõpueksamite ettevalmista-mise ja läbiviimise ning eksamitööde koostamine, hindamine ja säilitamine toimub valdkonna eest vastutava ministri kehtestatud korras.\n(3) Ühtsete põhikooli lõpueksamite õppeained, vormid ja ajad kehtestab valdkonna eest vastutava minister hiljemalt põhikooli lõpueksamitele eelneva õppeaasta 25. maiks.\n(4) Põhikooli lõpetamise tingimused täitnud õpilasele või eksternile väljastab kool õppenõukogu otsusel põhikooli lõputunnistuse. Põhikooli lõputunnistuste andmed kantakse hariduse infosüsteemi haridust tõendavate dokumentide alamregistrisse.\n(5) Põhikooli lõputunnistuse statuudi ja vormi kehtestab Vabariigi Valitsus.\n§ 21. Gümnaasiumi lõpetamine\n(1) Gümnaasiumi lõpetamise tingimused on sätestatud gümnaasiumi riiklikus õppekavas.\n(2) Gümnaasiumi lõpueksamid on riigieksamid ja gümnaasiumi koolieksam. Gümnaasiumi lõpueksamite ettevalmistamine ja läbiviimine ning eksamitööde koostamine, hindamine ja säilitamine toimub valdkonna eest vastutava ministri kehtestatud tingimuste ja korra alusel.\n(3) Riigieksamite ettevalmistamist ja läbiviimist, eksamitööde koostamist, hindamist ja säilitamist ning riigieksamitunnistuste väljastamist korraldab Haridus- ja Teadusministeerium.\n(5) Õpilasuurimuse ja praktilise töö ettevalmistamise ja hindamise tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister.\n(8) Gümnaasiumi lõpetamise tingimused täitnud õpilasele või eksternile väljastatakse gümnaasiumi lõputunnistus. Gümnaasiumi lõputunnistuste andmed kantakse hariduse infosüsteemi haridust tõendavate dokumentide alamregistrisse.\n4. peatükk ÕPILASE ARENGU TOETAMINE JA ÕPPEKAVAVÄLISE TEGEVUSE KORRALDAMISE ALUSED\n§ 22. Õpilase arengu toetamine\n(1) Õpetajad jälgivad õpilase arengut ja toimetulekut koolis ning vajaduse korral kohandavad õpet õpilase vajadustele vastavalt.\n(2) Õpilase võimete ja annete arendamiseks tuleb koolis selgitada välja õpilase individuaalsed õpivajadused, valida sobivad õppemeetodid ning korraldada vajaduse korral diferentseeritud õpet. Kool tagab õpilasele, kellel tekib ajutine mahajäämus eeldatavate õpitulemuste saavutamisel, täiendava pedagoogilise juhendamise väljaspool õppetunde.\n(3) Õpilasele tagatakse vähemalt eripedagoogi (sh logopeedi), psühholoogi ja sotsiaalpedagoogi (edaspidi tugispetsialistid) teenus. Tugispetsialistide teenuse rakendamiseks loovad võimalused volikogu ja vallavalitsus ning selle korraldab direktor. Direktor võib tugispetsialistide teenust tellida Haridus- ja Teadusministeeriumilt või riigi sihtasutuselt, kes pakub vähemalt igas maakonnas koolidele eripedagoogi ja psühholoogi teenust.\n(4) Õpilase arengu toetamiseks korraldatakse koolis vähemalt üks kord õppeaasta jooksul arenguvestluse, mille põhjal lepitakse kokku edasises õppes ja arengu eesmärkides.\n(5) Arenguvestluse läbiviimise tingimused ja korra kehtestab kooli direktor, esitades selle enne arvamuse avaldamiseks õppenõukogule ja hoolekogule.\n(1) Õppekavaväline tegevus on koolis korraldatud kooli õppekava läbimist toetav või muu õppekavaväline tegevus, mis ei ole kooli õppekava osa.\n(2) Õpilasel on õigus kasutada õppekavavälises tegevuses tasuta oma kooli rajatisi, ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid vastavalt kooli kodukorrale.\n(3) Koolil on õigus üürile anda ruume vaba aja tegevuste läbiviimiseks Järva-Jaani valla põhimääruses sätestatud tingimustel ja korras.\n§ 24. Pikapäevarühm\n(1) Kooli direktor võib Järva-Jaani vallavalitsuse nõusolekul moodustada koolis pikapäevarühmi põhiharidust omandavatele õpilastele.\n(2) Pikapäevarühmas korraldatava õppekavavälise tegevusena pakutakse õpilasele järelevalvet ning pedagoogilist juhendamist ja suunamist õppest vaba aja sisustamisel, koduste õpiülesannete täitmisel, huvitegevuses ning huvide arendamisel. Hoolekogu ettepanekul on kool koostöös kooli pidajaga kohustatud korraldama pikapäevarühma moodustamise.\n(3) Kooli raamatukogu töö toimub valdkonna eest vastutava ministri kehtestatud kooliraamatukogude töökorralduse alusel.\n§ 26. Huvitegevus koolis\nHuvitegevus on koolis toimuv või kooli korraldatud kooli õppekava läbimist toetav või muu õppekava väline tegevus. Huvitegevuses kasutatakse erinevaid õppevorme ja –meetodeid, sh ringid ja stuudiod.\n§ 27. Õpilaste toitlustamine\n(2) Toitlustamine toimub statsionaarses õppes põhi- ja keskharidust omandavate õpilastele vastavalt riigieelarvele.\n(3) Koolilõuna toetuse ühe õpilase kohta ning koolilõuna toetuse jaotamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus.\n(4) Koolilõuna toetuse kasutamise tingimused ja korra kehtestab Järva-Jaani vallavolikogu.\n§ 28. Tervishoiuteenuse osutamine koolis\n(1) Statsionaarses õppes põhi- ja üldkeskharidust omandavale õpilasele osutatakse koolitervishoiuteenust, mille hulka kuuluvad õe tegevused.\n(2) Koolitervishoiuteenust osutava õe tegevused ning nõuded õe tegevuste aja, mahu, kättesaadavuse ja asukoha kohta kehtestab valdkonna eest vastutav minister.\n(3) Koolis tagatakse koolitervishoiuteenuse kättesaadavus ning tehakse järjepidevuse tagamiseks koostööd kooli tervishoiuteenuse osutajaga, tagatakse ruumide ja mittemeditsiinilise sisseseade olemasolu koolis ja sellega seotud kulud kaetakse vallaeelarvest.\n§ 29. Vaimse ja füüsilise turvalisuse tagamine koolis\n(1) Koolis tagatakse õpilase koolis viibimise ajal tema vaimse ja füüsilise turvalisuse ning tervise kaitse.\n(2) Õpilaste ja kooli töötajate vaimset või füüsilist turvalisust ohustavate olukordade ennetamise, neile reageerimise, juhtumitest teavitamise ja nende juhtumite lahendamise kord sätestatakse kooli kodukorras kooli pidaja nõusolekul.\n(3) Hädaolukorrana käsitletakse sündmust või sündmuste ahelat, mis ohustab koolis viibivate isikute elu ja tervist, kahjustab oluliselt keskkonda või tekitab ulatuslikku majanduslikku kahju.\n(4) Hädaolukorras tagatakse kaitse õpilastele ja kooli töötajatele. Direktor korraldab kooli hädaolukorra lahendamise plaani korrigeerimise igal õppeaastal.\n§ 30. Õpilase ja lapsevanema teavitamine\n(2) Kool teavitab õpilast ja vanemat õpilase hinnetest. Kui õpilane või piiratud teovõimega õpilase puhul vanem ei ole andnud nõusolekut õpilase hinnetest teavitamiseks elektrooniliselt, on kool kohustatud teavitama õpilast ja vanemat õpilase hinnetest paberil vormistatud klassitunnistuse või õpinguraamatu kaudu.\n§ 31. Õpilaste õigused\n1) saada õppekavajärgset õpetust, valida õppeaineid koolis õpetavate valikainete piires;\n3) võtta osa klassivälistest üritustest, mis toimuvad vastavalt kooli üldtööplaanile;\n4) moodustada koolis õpilasesindus, samuti moodustada ühinguid, klubisid, stuudioid ja ringe, mille tegevus ei ole vastuolus kooli ja kodu kasvatustaotlustega;\n5) osaleda valitud õpilasesinduse kaudu koolielu probleemide lahendamises, gümnaasiumiõpilastel olla valitud hoolekogusse;\n6) saada koolist teavet koolikorralduse ja õpilase õiguste kohta, samuti esmast teavet õppimisvõimaluste kohta;\n7) saada sõidu- ja muid soodustusi Vabariigi Valitsuse ja vallavolikogu poolt kehtestatud ulatuses ja korras;\n8) pöörduda oma õiguste kaitseks õpetajate, õppealajuhataja, kooli direktori, sotsiaalpedagoogi, lastekaitse küsimustega tegeleva vallaametniku või lastekaitseorganisatsiooni poole.\n§ 32. Õpilaste kohustused\n1) osalema õppetöös vastavalt konkreetse õpilase jaoks kooli poolt ettenähtud päevakavale ja õppekorraldusele;\n3) täitma kooli kodukorra nõudeid.\n§ 33. Lapsevanema õigused\n1) tutvuda kooli päeva- ja õppekavaga;\n2) saada nõustamist pedagoogilistes küsimustes;\n3) osaleda kooli töös hoolekogu liikmeks valitud vanemate kaudu;\n4) õppenõukogu otsusega mittenõustumisel, samuti õpetamist ja kasvatamist puudutavate vaidlusküsimuste korral pöörduda kooli üle järelevalvet teostava asutuse poole otsuse õiguspärasuse kontrollimiseks.\n§ 34. Lapsevanema kohustused\n1) looma koolikohustuslikule õpilasele kodus õppimist soodustavad tingimused ja õppesosalemise eeldused;\n3) tutvuma koolielu reguleerivate õigusaktidega;\n5) kasutama meetmeid, mida talle pakub kool või elukohajärgne vallavalitus;\n6) pöörduma ise või kooli ettepanekul nõustamiskomisjoni poole;\n8) teavitama kooli õpilase õppest puudumisest ja selle põhjustest hiljemalt esimesel õppest puudumise päeval.\n§ 35. Õpilase tunnustamine\nÕpilastele avaldatakse tunnustust vastavalt valdkonna eest vastutava ministri määrusega kehtestatud õpilaste tunnustamise korrale ning vastavalt kooli direktori kinnitatud kodukorrale.\n§ 36. Õpilaskond ja õpilasesindus\n(5) Õpilasesinduse moodustamise kord, õpilasesinduse õigused, kohustused ja vastutus ning töökord sätestatakse õpilasesinduse põhimääruses. Õpilasesinduse põhimääruse koostab õpilaskond, tehes selleks vajaduse korral koostööd direktori või direktori määratud koolitöötajatega. Õpilaskond kiidab õpilasesinduse põhimääruse heaks õpilaskonna üldkoosolekul, kus osalevad VI – XII klasside õpilased.\n(6) Õpilasesindus esitab õpilasesinduse põhimääruse kinnitamiseks direktorile.\n(7) Õpilasesinduse valimise õigus on kõikidel kooli õpilastel. Esimese õpilasesinduse valimised korraldab direktor, lähtudes demokraatlikest põhimõtetest, kui iga klassikollektiiv esitab oma kandidaadid õpilaskonna üldkoosolekule, kus toimub kandidaatide tutvustamine ja hääletamine.\n§ 37. Varalise kahju hüvitamine\nVaralise kahju, mille õpilane on koolile tekitanud, hüvitab õpilane või tema seadusliku esindaja võlaõigusseadusega sätestatud korras.\n§ 38. Koolitöötajad\n(1) Koolitöötajad on direktor, õppealajuhataja, õpetajad, tugispetsialistid, teised õppe- ja kasvatusalal töötavad isikud ning muud töötajad.\n§ 39. Õpetajad\n(4) Õpetaja kvalifikatsiooninõudeks on käesoleva määruse § 38 lõike 5 alusel kehtestatud kvalifikatsiooninõuetele vastavad pedagoogilised kompetentsid.\n§ 40. Koolitöötajate ülesanded, õigused, kohustused ja vastutus\n(1) Koolitöötajate ülesanded, õigused, kohustused ja vastutus määratakse kindlaks käesoleva põhimäärusega, töökorralduse reeglite, töötaja ametijuhendi, töölepingu ja kollektiivlepinguga.\n(2) Töökorralduse reeglid ja ametijuhendid kinnitab direktor.\n§ 41. Kooli õppenõukogu\n(1) Koolil on õppenõukogu, mille ülesandeks on oma pädevuse piires õppe ja kasvatuse analüüsimine ja hindamine ning õppe- ja kasvatusalaste otsuste tegemine\n§ 42. Kooli vara\n(1) Kooli vara on Järva-Jaani valla munitsipaalomand.\n(2) Kooli vara moodustavad Järva-Jaani vallavolikogu poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks ja valdamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.\n(3) Koolil on oma eelarve, mille tulud moodustavad eraldistest riigi- ja vallaeelarvest, laekumistest eraõiguslikelt juriidilistelt isikutelt, annetustest ning kooli põhimääruses sätestatud kooli õppekavavälisest tegevusest saadud tuludest.\n(4) Riigieelarvest valdadele munitsipaalkoolide kulude katmiseks eraldatava toetuse arvestamise aluseks on hariduse infosüsteemi järgne õpilaste arv planeeritavale aastale eelneva aasta 10. novembri seisuga.\n(5) Kooli raamatupidamist korraldab Järva-Jaani vallavalitsus.\n§ 43. Asjaajamine\n(1) Kooli asjaajamine toimub direktori käskkirjaga kinnitatud asjaajamise korra alusel.\n(2) Kooli asjaajamise periood algab 1. septembril ning lõpeb järgmise aasta 31. augustil.\n(3) Kooli asjaajamiskeel on eesti keel.\n(4) Kool avalikustab kooli õppekava, põhimääruse, arengukava ja kodukorra oma veebilehel ja loob koolis võimalused nendega tutvumiseks paberil.\n(5) Kooli õppe- ja kasvatustegevuse alased kohustuslikud dokumendid on:\n3) eKooli klassipäevik;\n(6) Kooli õppe- ja kasvatusalastes kohustuslikes dokumentides esitatavad andmed ning dokumentide täitmise ja pidamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister.\n8. peatükk RAHVUSVAHELISED SIDEMED JA MUUD KOOSTÖÖVORMID\n§ 44. Sõprussuhted ja koostöö\n(4) Kool kuulub Eesti Mõisakoolide Ühendusse.\n(5) Kool kuulub Järvamaa Mõisakoolide Ühingusse.\n(6) Kool kuulub Tervist Edendavate Koolide võrgustikku.\n(7) Kool on B. G. Forseliuse Seltsi asutajaliige.\n(1) Kooli korraldab ümber ja kooli tegevuse lõpetab Järva-Jaani vallavolikogu, kuulates enne ära hoolekogu ja õpilasesinduse arvamuse.\n(2) Kooli ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsusest tuleb Haridus- ja Teadusministeeriumi, asukohajärgset maavanemat, kooli, vanemaid, õpilasi ja õpilaste elukohajärgseid valla- või linnavalitsusi teavitada kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis vähemalt viis kuud enne õppeaasta algust.\n10. peatükk PÕHIMÄÄRUSE VASTUVÕTMINE JA MUUTMINE\n§ 46. Kooli põhimääruse vastuvõtmine ja muutmine\n(1) Kooli põhimääruse kinnitab Järva-Jaani vallavolikogu.\n(2) Muudatused põhimääruses kehtestatakse volikogu poolt. Põhimäärus ja selle muudatused esitatakse enne kehtestamist arvamuse andmiseks kooli hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule.\n§ 47. Õigusaktide kehtetuks tunnistamine\nTunnistada kehtetuks Järva-Jaani Vallavolikogu 30. detsembri 2010 määrus nr 26 „Järva-Jaani Gümnaasiumi põhimäärus“.


"Inimnäoline" Euroopa Liit lämmatab Kataloonia iseseisvuspüüdlusi - Uued Uudised\n13.11.2017 15.11.2017 Uued Uudised\nLaupäeval 11.11 marssis ligi 750 000 katalaani tänavatel ja nõudis arreteeritud Kataloonia poliitikute vahi alt vabastamist. Pärast 27. oktoobril toimunud Kataloonia iseseisvuse väljakuulutamist saatis Hispaania keskvalitsus laiali Kataloonia parlamendi, tagandas Kataloonia valitsuse ning peatas Kataloonia autonoomia.\nKataloonia endine president Carles Puigdemont – või siis president eksiilis – põgenes Brüsselisse. Kuid kaheksa endist Kataloonia valitsuse ministrit ja Kataloonia Rahvusassamblee ja ühenduse Omnium liidrit, kes oma kodumaalt ei lahkunud, arreteeriti ja neile esitati süüdistus mässus ja mässule õhutamises. Hetkel on nad eeluurimisvanglas. Avenue Marinale kogunenud meeleavaldajad leiavad, et tegemist on poliitvangidega ja nõuavad nende vabastamist.\nHispaania väljastas möödunud nädala reedel Puidgemonti vastu rahvusvahelise vahistamiskäsu. Praeguseks on uuriv kohtunik rahuldanud Brüsseli prokuratuuri eile pärastlõunal esitatud taotluse vabastada kõik viis isikut tingimisi. Neil on keelatud lahkuda Belgiast ja nad peavad astuma Belgias 15 päeva jooksul kohtu ette.\nPuigdemont kommenteeris Brüsselist oma vahistamiskäsku järgmiselt: „Olla koheldud nagu mõni kriminaal, nagu narkodiiler, nagu pedofiil, nagu sarimõrvar – ma leian et see on solvav.“\nTa lisas: „See ei ole poliitika, see on kohtute ära kasutamine poliitika huvides. Hispaania riik on kahjustanud demokraatiat.“\nKataloonia iseseisvuspüüde pidev hukkamõist EL-i liidrite poolt ja EL-i institutsioonide tahtmatus vastustada Hispaania politsei vägivaldset tegutsemist, paistab olevat aidanud kaasa sellele, et paljud on muutnud oma meelt ning Kataloonia tagandatud valitsuse välissuhete pressiesindaja avaldas arvamust, et EL ei ela praegust kriisi üle.\nRubriik: Maailm. Teemamärgistused: Kataloonia iseseisvus.


Sinilillekampaania - Rakvere Haigla Sinilillekampaania - Rakvere Haigla\nAvaleht / Sinilillekampaania\nRakvere haiglas saab hakata geenidoonoriks\nKõik tasulised teenused\nAlgas viies Sinilillekampaania\n5. aprillil saab Tapa kesklinnas alguse viies Sinilillekampaania, millega kutsutakse Eesti kaitseväe ja Kaitseliidu veteranide toetamiseks kandma sinilillemärki.\nRakvere Haiglat toetatakse 2018. aasta sinilillekampaania “Anname au” raames ning kogutakse meie haiglale annetusi kuni 6000 euro ulatuses. Selle kampaania raames on Rakvere Haiglal plaanis soetada füsioteraapia laud.\nRakvere haigla on koostööpartneriks Lääne-Virumaa piirkonnas asuvatele Kaitsejõudude üksustele ja roteeruvatele välisriigi üksustele.\nFüsioteraapia laua abil on füsioterapeudil võimalik patsiente tulemuslikumalt ravida, kuna on võimalik panna sobiv laua kõrgus ja asend. Samuti aitab see läbi viia erinevate terviseprobleemidega inimestele efektiivsemat teraapiat.\nPakkudes ergonoomilisemat füsioteraapia vahendit saame kvaliteetsema tulemuse, mis võimaldab patsientidel kiiremini naasta igapäevategemiste juurde tagasi.\nSinilillemärke ja -käepaelu saab osta Selveri ja Rahva Raamatu kauplustes, Apollo raamatu- ja meelelahutuskeskustes, T-pileti kassades Tallinnas ja Tartus, MyFitness spordiklubides, R-kioskites ja Tallinna lennujaamas, Estraveli büroodes, Nordica lendudelt ning koostöös Itella Smartpostiga ka www.annameau.ee kodulehelt.\nSWIFT/BIC: FOREEE2X, IBAN: EE853300332168760002\naktiivne tegevus, doonorlus, EMO koostöö, naistenõuandla, personal, polikliinik psühhiaatria, puugihammustus rehabilitatsioon, teenused tunnustus täiendõpe uuring, üldine


Ole teadlik vähenenud töövõimega töötaja sotsiaalmaksu soodustustest - FMJ RAAMATUPIDAMISTEENUSED\nPalgakulu maksud on tööandja jaoks arvestatav kulu, seetõttu on eriti oluline olla teadlik ja pöörata tähelepanu nende vähendamise seaduslikele võimalustele. Eesti Töötukassa tasub ja arvestab vähenenud töövõimega töötaja eest sotsiaalmaksu kuumääralt, mis 2021.aastal on 584 eurot ehk sotsiaalmaksukulu tööandja jaoks 192,72 eurot kuus. Maksusoodustuse saamine sõltub ainult tööandja teadlikkusest küsida. Ja kuna pikendatud põhipuhkuse andmise kohustuse kohta ei saa ka mujalt infot, kui töötajalt endalt, siis ongi mõistlik selle kohta küsida juba tööle vormistamisel. Praktikas tuleb ikka aeg-ajalt ette, et raamatupidaja/palgaarvestaja on sellest soodustusest teadlik, aga info ei liigu ahelas töötaja-värbaja-palgaarvestaja.\n01.07.2016 jõustus Rahandusministeeriumi 31.detsembri 2003.aasta määruse redaktsioon, mis kehtestas riigipoolse sotsiaalmaksu maksmise uue korra. Selle kohaselt arvestab ja maksab Eesti Töötukassa vähenenud töövõimega töötaja eest sotsiaalmaksu kuumääralt, mis 2021.aastal on 584 eurot ehk sotsiaalmaksukulu tööandja jaoks 192,72 eurot kuus. Soodustuse rakendumiseks on vajalik tööandja esitatud ühekordne taotlus Töötukassas, mille\nesitamisel on tingimuseks, et:\n isikul on tuvastatud vähemalt 40-protsendiline püsiv töövõimetus (SMS §13 lg 15);\n töötajaga on sõlmitud tööleping (töövõtu-, käsundus- või muu võlaõigusliku lepingu alusel või juhatuse liikme tasu saava isiku eest riik sots.maksu ei maksa);\n töötaja on tööandjale tõendanud vähenenud töövõimet (esitab Töötukassa otsuse osalise või puuduva töövõime kohta või Sotsiaalkindlustusameti väljastatud pensionitunnistuse vastava märkega);\n töötaja on esitanud maksuvaba tulu arvestamise avalduse või mitme tööandja puhul\nkirjaliku avalduse, et just see tööandja saab kasutada Töötukassa makstavat\n(allikas: Eesti Töötukassa https://www.tootukassa.ee/content/toovoimereform/sotsiaalmaksu-huvitamine-vahenenud-toovoimega-inimese-eest)\nFMJ raamatupidamisteenused pearaamatupidaja Tiina Timmotalo sõnab „Praktikas tuleb ikka aeg-ajalt ette, et raamatupidaja/palgaarvestaja on sellest soodustusest teadlik, aga info ei liigu ahelas töötaja-värbaja-palgaarvestaja. Sest töötaja ei pea vajalikuks öelda, värbaja ei tea\nküsida või töötaja ütleb, aga info vastuvõtja ei oska seda vajalikuks pidada ja jääb edastamata.“ „Taotlust ei saa aga esitada tagasiulatuvalt, seetõttu on oluline info saada uuelt töötajalt kohe kätte ja lisada näiteks uue töötaja ankeeti (lisaks töölepingu jaoks vajalikele andmetele) ka küsimus vähenenud töövõime kohta. Keerulisem on vajalikku infot saada siis, kui töötajale määratakse vähenenud töövõime töölepingu kehtimise ajal, enamasti tulebki see\nalles siis välja, kui töötaja küsib pikendatud põhipuhkust, milleks tal on seadusest tulenev õigus“ möönab Timmotalo. Olgu märgitud, et Töötukassas sotsiaalmaksu soodustuse saamiseks esitatud taotlus ja pikendatud puhkuse võimaldamine ei ole omavahel seotud, esimene on tööandja võimalus, teine kohustus. Seega sõltub maksusoodustuse saamine ainult tööandja teadlikkusest küsida. Ja kuna pikendatud põhipuhkuse andmise kohustuse kohta ei saa ka mujalt infot, kui töötajalt endalt, siis ongi mõistlik selle kohta küsida juba tööle vormistamisel, sedasi saab kohe arvestada lisapäevadega puhkuse planeerimisel ja kasutada ka sotsiaalmaksu soodustuse võimalust.\nTeatavasti on veel erandjuhud, kui tööandja ei pea minimaalse sotsiaalmaksu kohustust\n1. töötaja saab riiklikku pensioni;\n2. töötaja kasvatab alla kolmeaastast last, või kolme või enamat alla 19-aastast last;\n3. töötaja on õpilane või üliõpilane;\n4. töötaja on olnud enne tööle asumist aasta jooksul vähemalt kuus kuud töötuna arvel;\n5. töötaja on tööl lühendatud tööajaga (7- kuni 17-aastased töötajad ja haridustöötajad);\n6. töötaja on terve kuu töölt ära järgmistel juhtudel:\n ta kasutab puhkust (sh rasedus- ja sünnituspuhkus), välja arvatud tasustamata\npuhkust poolte kokkuleppel;\n ta on ajutiselt töövõimetu ravikindlustuse seaduse tähenduses;\n ta esindab seaduses või kollektiivlepingus ettenähtud juhtudel töötajaid;\n ta osaleb streigis;\n ta on ajateenistuses või asendusteenistuses või osaleb õppekogunemisel.\n(allikas: Maksu- ja Tolliamet https://www.emta.ee/et/tulud-kulud-kaive-kasum/sotsiaalmaks/juhendid/erandjuhud-millal-tooandja-ei-pea-taitma minimaalse)\nKuna just algas kool, siis võiks Timmotalo sõnul enim tähelepanu pöörata punktile 3. Kui töötaja soovib vähendada koormust, võib põhjuseks olla tema õppima asumine, koormuse vähendamine võib tähendada aga seda, et töötasu jääb alla sotsiaalmaksu kuumäära (2021. aastal 584 eurot). Sel juhul saab tööandja kasutada erandjuhuna sotsiaalmaksu minimaalse kohustuse mittetäitmist ja arvestada maksu brutosummalt (Sotsiaalmaksuseadus §2 lg 4 p 4 ja\nRavikindlustuse seadus §5 lg 4 p 5). Palgakulu maksud on tööandja jaoks arvestatav kulu, seetõttu on eriti oluline olla teadlik ja pöörata tähelepanu nende vähendamise seaduslikele võimalustele.


Binondo kirikKohalikest monumentidest väärib vaatamist Binondo kirik (asukoht – Santa Cruz). Kultuurisõpru paeluvad ümbruskonnas kindlasti katedraal, kirikud ja muuseumid. Kohalikud poed ja söögikohad võimaldavad sisustada terve laisa pärastlõuna. Binondo on tuntud veel paljude teistegi vaatamisväärsuste poolest nagu Manila katedraal, San Agustini kirik ja Filipiinide üldhaigla.\n168 MallKõiki neid, kelle pangaarvel leidub ülearust raha, ootab sisseoste tegema 168 Mall (asukoht – Santa Cruz). Meie reisisõpradele meeldivad ka siinsed katedraal ja kirikud. Kohalikud poed ja söögikohad võimaldavad sisustada terve laisa pärastlõuna. Osturõõme tõotavad pakkuda ka Lucky Chinatowni ostukeskus ja Divisoria turg.\nLucky Chinatowni ostukeskusKõiki neid, kelle pangaarvel leidub ülearust raha, ootab sisseoste tegema Lucky Chinatowni ostukeskus (asukoht – Santa Cruz). Meie reisisõpradele meeldivad ka siinsed katedraal ja kirikud. Kohalikud poed ja söögikohad võimaldavad sisustada terve laisa pärastlõuna. Osturõõme tõotavad pakkuda ka 168 Mall ja Divisoria turg.\nPlaza San Lorenzo RuizKohalikest monumentidest väärib vaatamist Plaza San Lorenzo Ruiz (asukoht – Santa Cruz). Kultuurisõpru paeluvad ümbruskonnas kindlasti kirikud, katedraal ja muuseumid. Kohalikud poed ja söögikohad võimaldavad sisustada terve laisa pärastlõuna. Binondo on tuntud veel paljude teistegi vaatamisväärsuste poolest nagu Manila katedraal, San Agustini kirik ja Filipiinide üldhaigla.\nHiinalinn on sõbraliku atmosfääriga koht, mille visiitkaardiks on söögikohad. Häid ostuelamusi pakuvad Lucky Chinatowni ostukeskus ja 168 Mall. Populaarsete ja meeldejäävate turismiobjektide hulka ümbruskonnas kuuluvad näiteks Rizali park ja Manila Ocean Park (okeanaarium).\n• Manila (MNL-Ninoy Aquino Intl.), 11 km kesklinnast\n• Binondo kirik\nMilliseid ajaviitevõimalusi pakub Hiinalinn?


"Kuu ja Tähed"\nEhtekomplekt "Kuu ja Tähed" - kuukivi, sinine topaas ja hõbe (925)\nKuukivi parandab unetust ja seedimist, korrastab menstruatsioonitsüklit ning on abiks rasestumisel. See on suurepärane kivi sünnituse ja imetamise ajaks.\nTopaas on olnud väga hinnatud poolvääriskivi läbi aegade. Vanasti usuti, et topaas tugevdab mentaalseid võimeid ning hoiab ära hullumeelsuse tekke. Samuti kasutati seda silmanägemise parandamiseks ning usuti, et see kristall aitab võita kuningate ja muude võimulolijate soosingut. Sinine topaas on tõe, tarkuse, rahu, külluse ja rikkuse kristall. Ta aitab väljendada tõeselt oma tundeid ning mõtteid. Kui on tarvis kõnet pidada, siis sinine topaas aitab jääda rahulikuks neil, kes selle ees hirmu tunnevad. Sinine topaas avab sujuvalt kurgu- ja kolmanda silma tšakrad ning seeläbi aitab väljendada end selgelt.\nSinine topaas on abiks haige kurgu ja migreeni ravimisel. Samuti kasutatakse teda silmanägemise parandamiseks ning ta tugevdab närve ja seedimist.


Alyona Stadnik • 8. juuli 2016 kell 21:01\nOEG suuromanik Armin Karu on suurim kasusaaja börsiettevõtete dividentidest Foto: Andras Kralla\nTallinna börs ei paista sugugi halb võrreldes Skandinaavia ja teiste Balti riikide börsidega. Lisaks kasvule rõõmustavad börsifirmad dividendisaagiga.\nAasta võrdluses on Tallinna börs kõige paremas vormis, börsiindeks tõusis poole aastaga 9,89%. Tallinna börsile järgnes Riia börsiindeks tõusuga 5,38% ja Vilniuse börsiindeks tõusuga 5,68%. Skandinaavia börsid on aga languses: Helsingi börsiindeks langes esimesel poolaastal 7% ja Stockholmi börsiindeks 11,4%.\nTänavu Tallinna börsifirmadest välja makstav dividend on peaaegu võrdne 2008. aastal makstud dividendidega. Toona maksid börsiettevõtted välja 92,4 miljonit eurot.\nTallink maksab aktsionäridele dividendina välja 13 398 000 eurot ehk 2 senti aktsia kohta. Lisaks vähendatakse ettevõtte aktsiakapitali väärtpaberite arvestusliku väärtuse vähendamise teel. Selle tulemusena väheneb iga aktsia arvestuslik väärtus 0,6 eurolt 0,54 eurole ning selle arvel tehakse igale aktsionärile täiendavalt väljamakseid 0,06 eurot aktsia kohta. Seega kokku maksab Tallink aktsionäridele 53,59 miljonit.\nOEG maksab dividendidena välja ligi 22,77 miljonit eurot, millest 0,10 eurot aktsia kohta makstakse aktsionäridele 15. juulil ja 0,05 eurot aktsia kohta 14. oktoobril.\nMuu maailmaga võrreldes atraktiivne\nLHV privaatpanganduse portfellihaldur Kaius Kiivramees ütles, et suuremad Tallinna börsil noteeritud ettevõtted paistavad muu maailmaga võrreldes atraktiivsed, kui vaadata hinnakordajaid. „Ettevõtted on enamasti madala võlakoormusega, tugeva rahavooga ning kasumit jagatakse heldelt kaasinvestoritele – suurte dividendimaksete kaudu,“ ütles Kiivramees. Kuna Tallinna börsil pole väga palju välisinvestoreid, on siinsed hinnaliikumised võrreldes närvilisteks globaalsete turgudega rahulikud, ütles ta.\nLHV Panga analüütik Shana Gavron ütles, et Tallinna börsi firmade dividendi kogusumma pole näitaja, mida nad väga tihti vaataks – pigem ainult siis, kui tahetakse siinset börsi teistega võrrelda.\n"See number ei pruugi peegeldada kõikide ettevõtete tulemusi, kuna seal võib olla suurem osakaal mõnel väga suuri dividende maksval firmal. Sellepärast ei ütle see näitaja eriti palju firmade strateegiate kohta," ütles Gavron.\nPealegi, lisas ta, kui kasutada dividendide summat võrdlusalusena, võib tulemusi moonutada üks erakorraline dividendimakse. Seetõttu on tema hinnangul mõttekam börsi ja sealsete ettevõtete headust hinnata ühe firma kaupa.\nLHV analüütik Joonas Joost lisas, et kui liita kokku kõigi börsiettevõtete dividendid, siis see summa on lihtsustatud võttes funktsioon kahest muutujast – börsil olevate ettevõtete arvust ja ettevõtete arengufaasist (kasvavad ettevõtted vs. küpsemad dividendiettevõtted).\nKoore riisub Armin Karu ja Tallinna linn\nEestis on 16 börsiettevõtet, millest dividende maksab möödunud aasta eest 10. Kokku ulatuvad maksed 97,4 miljoni euroni.\nSuurim dividendisaaja on ka OEG nõukogu esimees Armin Karu, kes võtab eraisikuna ja oma ettevõtte Hansaassets kaudu välja 10,3 miljonit eurot.\nTeisel kohal on Tallinki suuraktsionär Infortar, kes saab dividendidena 20,3 miljonit eurot. Infortari suurimad omanikud on Enn Pant, Ain Hanschmidt ja Kalev Järvelill.\nKolmandal kohal on dividendisaajate seas aga Tallinna linn, kes saab dividende Tallinna Veest 6,2 miljonit eurot.


Hiiumaa Käsitööseltsi Meistrite Maja talgud\nHiiumaa, Hiiumaa vald, Kärdla linn, Vabrikuväljak 2\nTalgute eesmärk ja hüvang Kevadised hoovi koristustööd, majas vanade viimistluskihtide eemaldamine, koristus, poe sisse sättimine suveks. Talgute tulemusena on hoov korras ja hooajaks valmis. Maja sammuke renoveerimisel edasi astunud. Maja suviseseks Hiiumaa käsitööliste kauba müümiseks ja seltsimajaks valmis.\nTalgutööd Õue koristus, lehtede riisumine, kuivanud puude maha võtmine, okste põletamine, majas tubade põrandatelt uuemate viimistuskihtide eemalda mine (palju naelu), maja koristus ja pesemine, poe jaoks mööbli paika panemine, kauba sisse toomine, kauba välja panemine, seltsimaja sisse sättimine. Seltsimaja ja poe suveks avamine.\nKaasa võtta Kindad, rehad, naelte välja tõmbamiseks vajalikud riistad, 1 mootorsaag, hea tuju ;)\nTalgulistele pakutav Tegemist on Hiiumaa Käsitööseltsi igakevadiste talgutega. Hiiumaa käsitööselts saab sel aastal 20 aastaseks.Käsitööseltsil on 109 liiget. Meistrite Maja Vabrikuväljakul on kunagise kalevivabriku ühe meistri maja, maju on kokku kolm. Kunagise vabriku direktori majas asub Hiiumaa Muuseum. Maja on saadud linnalt pikaajalisele rendile ja selle renoveerimine on pooleli. Majas on planeeritud ruumid ühistegevuseks ja koolitusteks, seltsi liikmete toodete müügiks, rendipinnad käsitöölistele, kontoriruumid ja hoidlad seltsi asjadele. Hoovi on tulevikus planeeritud kuur, sepikoda, nõiaköök (väliköök, kus saab lõngu värvida ja teha muid koolitusi, ka toidu), lusthoone välikoolitusteks. Neljal suvel on majas peetud tegevuskeskust/käsitööpoodi ja korraldatud näitusi. Seltsimajast on saanud koht, kuhu tullakse klientidega kohtuma. Meil on mugav ja avar proovimisruum. Sageli tulevad inimesed siia nõu või abi otsima käsitööalastele küsimustele. 2017 tehti EAS toetusega ära välised tööd (laudis, vundament, katusekivid maha, kandekonstruktsioonide parandamine ja muutmine, osaline korstna parandus, eeskodade välised konstruktsioonid, maha said võetud majale ohtlikud puud). Sel aastal oleme Hiidlaste Koostöökogu LEADER projektiga saanud PRIAST toetust ja ära saavad tehtud vee-, kanalisatsiooni-, elektri-, ventilatsiooni- ja aspiratsiooni tööd. Samuti oleme saanud Muinsuskatselt toetust ja korda saab tehtud ka katus ja tehtud siseviimistlusuuringud TERA restaureerijate poolt. Meil on palju põnevaid tapeete ja mitmed seinamaalingud. Talgulistel on võimalus osaleda maja taastamisel ja hooajaks valmis seadmisel. Hoovi koristamine on ka väga oluline, kuna suvel on hoov mitmetel üritustel aktiivses kasutuses. Omaltpoolt pakume toredat päeva hea seltskonnaga. Talgulist ninaesise ja joogipoolise eest kannab hoolt Õie Laksberg hoolt, nii, et tühja kõhtu ja janu ei pea keegi kannatama. Pakutakse kadakamarja jooki, kalaäkist ja käkisepikut ;) Teretulnud on ka lapsed, kellel on hea võimalus osaleda järelvalve all lõkke tegemisel ja põrandast naelte välja sikutamisel.\nTalgujuht Nele Eller\nKogunemine Koguneme alates 10:00 Meistrite Maja juures Vabrikuväljak 2 Kärdla. Info Nele Eller nele.eller@gmail.com, mob 5166553


Kontserdid - YXUS ENSEMBLE\nKnudåge Riisager ning vene ja prantsuse modernism\n5. aprill 2017 kell 19 Nõmme Lunastaja Kirik / pilet 5 €\n6. aprill 2017 kell 11 Kunda Gümnaasium / tasuta\n6. aprill 2017 kell 13 Vasta Mõis / tasuta\nHARRY TRAKSMANN, JUTA ÕUNAPUU-MOCANITA (viiul)\nKAIJA LUKAS (vioola)\nKnudåge Riisager. Keelpillikvartett nr 2 op 8\nKnudåge Riisager. Keelpillikvartett nr 6 op 40b\nKnudåge Riisager. Puhkpillikvartett op 40a\nAlbert Roussel. Duo fagotile ja kontrabassile op 28\nJean Françaix. Divertisment fagotile ja keelpillikvintetile\nYxus Ensemble alustab 5. ja 6. aprillil uut kontserdisarja „Riisager & vene ja prantsuse modernism“, mille fookus keskendub taani helilooja Knudåge Riisageri kammermuusikale.\nRiisageri sünnist möödus 6. märtsil 120 aastat, oma esimesed eluaastad veetis ta Eestis, oma sünnilinnas Kundas, kus tema isa juhtis tsemendivabrikut. 1900. aastal siirdus Riisager Taani, olles seal aktiivne nii heliloojana kui ka ühiskondlikult ning töötas erinevates riigiametites ja organisatsioonides elu lõpuni.\nKäesoleva ja järgmise hooaja jooksul on Yxus Ensemble’l plaanis salvestada kõik Riisageri kuus keelpillikvartetti Taani firmale Dacapo Records. Kvartetid on loodud valdavalt 1920ndatel aastatel, mil Riisager õppis kompositsiooni Pariisis Albert Rousseli ja Paul le Flemi juures. Üksnes kõige viimane, 1943. aastal kirjutatud kuues kvartett pärineb veidi hilisemast ajast. Salvestus on tehtud vaid viiendast kvartetist, ülejäänud kvartette pole kunagi salvestatud ning üpris tõenäoliselt kõlab teine kvartett maailmaesiettekandes.\n1920. aastate modernistlikust vaimust on kantud ka Yxus Ensemble’i kontserdisari, mis lisaks Riisageri loomingule keskendub tema õpinguaastate muusikamaailmale, kus olulist rolli mängisid nii Les Six kui ka Stravinski, Prokofjev ja Honegger. Selle ajastu vaimu kannavad kindlasti ka vene modernistid, kelle muusika oli pikki aastaid Läänes praktiliselt tundmatu ja pakub kindlasti ka siinmail avastamisrõõmu. See on murranguline periood, mil Esimese maailmasõja vapustused ja Oktoobrirevolutsioon Venemaal muutsid oluliselt kogu senist maailmakorda ja -tunnetust. Prantsusmaale oli jõudnud jazzmuusika, Ondes Martenot ja Lev Termen lõid esimesed elektroonilised instrumendid. Alanud oli masinate ajastu, mis inspireeris paljusid heliloojaid, tuntumate nagu Honeggeri ja Antheili kõrval ka Mossolovi ja Riisageri. Vene mõjud on prantsuse kultuuris tuntavad, Pariis oli üks suurtest keskustest, kuhu pärast Oktoobrirevolutsiooni rändasid välja paljud vene kunstnikud ja teisitimõtlejad. Eelkõige on tolle aja muusikale väga suur mõju Stravinskil. Neoklassitsismist sai valdav suund aastateks, ka Riisager jääb elu lõpuni neoklassitsismile truuks. Oma osa on selles kindlasti Esimese maailmasõja kaosest tuleneval püüdlusel ja igatsusel väljakujunenud ja ajaproovile vastu pidanud väärtuste ja esteetika järele. Sajand hiljem oleme justkui ringiga tagasi, tehnoloogilise arengu turbulentsis teadvustuvad jälle tugevamalt elu põhiväärtused.\nKontsert ECMTA konverentsi raames\n10. detsember 2016 kell 19 Rootsi-Mihkli kirik,Tallinn\nMauricio Kagel. Match 2le tšellole ja löökpillidele\nErkki-Sven Tüür. Spectrum II orelile, trompetile ja löökpillidele\nErkki-Sven Tüür. Spectrum IV orelile ja tšellole\nErkki-Sven Tüür. Conversio viiulile ja klaverile\nArnold Schönberg. Weihnachtsmusik\n18. september 2016 kell 17 Kultuurikatel, Tallinn\nMADIS METSAMART, VAMBOLA KRIGUL, PETRI PIIPARINEN (löökpillid)\n4. september 2016 kell 19 Nõmme Lunastaja kirik\n6. september 2016 kell 19 Tallinna Pühavaimu kirik\nARDO RAN VARRES / EMP 2016\n9. aprill 2016 kell 19 Black Box Studio, Rohuneeme 1/7, Viimsi\n10. aprill 2016 kell 19 Black Box Studio, Rohuneeme 1/7, Viimsi\nArdo Ran Varres. “Käidi ja külvati varjude seemneid, sest valgus hakkas võrsuma”\nYXUS ENSEMBLE – SYNERGIE\n23. november 2015 kell 18 Rakvere muusikakool\n26. november 2015 kell 20 Kampnagel, Hamburg\n27. november 2015 kell 20 Hellerau, Dresden\nIris Oja, Harry Traksmann, Laur Eensalu, Leho Karin, Marrit Gerretz-Traksmann\nVeljo Tormis. “10 haikut”\nMalle Maltis. “A Match”\nErkki-Sven Tüür. “Synergie”\nGalina Grigorjeva. “Viimne märk”\nMirjam Tally. “Winter Island”\nArvo Pärt. “Aliinale”, “Fratres”, “Vater Unser”, “Mozart-Adagio”, “Es sang von langen Jahren”, “Peegel peeglis”, “My Heart’s in the Highlands”\n10. märts 2015 kell 19 Tubina saal, Tartu\n26. märts 2015 kell 19 Estonia kontserdisaal\nTAMMO SUMERA (heli, elektroonika)\n27. oktoober 2014 kell 19 ja 20.30 Kino HELIOS\n28. oktoober 2014 kell 19 ja 20.30 Kino HELIOS\n29. oktoober 2013 kell 20\n30. oktoober 2013 kell 20\n1. november 2013 kell 20\nLAURI KALDOJA, LEHO KARIN, TOOMAS VAVILOV, KARIN SARV\nARVO PÄRT “Creator Spiritus”\n22. juuni 2013 kell 20\nRistija Johannese kirik, Delbrück\n19. aprill 2013 kell 19 Niguliste kirik\nARVO PÄRT, GAVIN BRYARS, GALINA GRIGORJEVA, GUILLAUME DE MACHAUT\n24.-26. märts 2013\nKilkenny, Belfast, Dublin\nIiri Rahvuslik Kammerkoor\n2. märts 2013 kell 19 Vanemuise kontserdimaja\n3. märts 2013 kell 19 Estonia kontserdisaal\nHarry Traksmann, Juta Õunapuu, Torsten Tiebout, Leho Karin\nMihkel Peäske, Toomas Vavilov, Jana Peäske\nEmer Värk (videokunstnik)\nTÜÜR, REICH, VARRES, TULEV, MONTAQUE, REMME


Nutitelefon Honor View 10 Dual SIM, 51092KAK\nNutitelefon Honor View 10 Dual SIM\n• 20MP+ 16MP kahe objektiiviga põhikaamera\n• 13 MP esikaamera\n• Honor FullView ekraan\n• 4,5 A Honori SuperCharge kiirlaadimine\n• Huawei Kirin 970 masinõppe kiip\nHuawei Kirin 970 kiip tagab kiirema, võimsama ja kaasahaaravama nutitelefoni kasutamiskogemuse. Kiipi integreeritud masinõppe algoritmid õpivad tundma sinu käitumist ning tagavad selle, et nutitelefon oleks sinu jaoks tõesti asendamatuks abimeheks.\nKiirem kui varem\nTänu masinõppe tehnoloogiatele suudab EMUI 8.0 mõista seda, kuidas sa telefoni kasutad ning suunab nii ka oma ressursse muutmaks sinu toimingud kiiremaks.\nMängimise jaoks optimiseeritud Game Suite režiim tagab sujuvama ja kiirema mängimiskogemuse. Uninterrupted Gaming funktsioon filtreerib ja lülitab mängimise ajal välja ebaoluliste sõnumite ning kõnede märguanded.\nHonor View 10 muudab sinu suhtumist sellesse, mida sa nutitelefoni kaameralt oodata võiksid. Tänu kahe objektiiviga kaamerasüsteemile ning kiirema teravustamisele toob see sinuni alati võrratu pildikvaliteedi.\nStseeni- ja objektituvastus\nNutikat algoritmid kaamerasüsteemis võimaldavad Honor View 10-l tuvastada 13 erinevat tüüpi stseene ja objekte. Vastavalt tuvastusele kohandatakse seadistused täpselt nii, et tagada parim võimalik foto.\nStuudiokvaliteedis portreed esikaameraga\nMasinõppe tehnoloogiaga koos teeb Portrait pildistamisrežiim veelgi kaunemaid jäädvustusi - veelgi täpsem uduse tausta ning näo eraldamine.\nAku, mis kestab tunde ja mida laetakse vaid minutitega\nTäislaetud akuga saad Honor View 10 telefoni kasutada kuni 5,5 mängimiseks, kuni 19 tundi videote vaatamiseks või kuni 160 tundi muusika taasesitamiseks.\nportree, HDR, panoraam


Vikipeedia vaba entsüklopeedia "välisvaluuta turg-(Forex, FX või Valuutaturg) on ülemaailmne detsentraliseeritud või üle leti (OTC) turg valuutade kauplemiseks. See turg määratleb välisvaluuta vahetuskursid iga valuuta puhul. See hõlmab kõiki valuutade ostmise, müümise ja vahetamise aspekte jooksval või kindlaksmääratud hindades. Seoses kauplemise maht, see on kaugelt suurim turg maailmas, millele järgneb krediidituru. "\nFOREX on maailma suurim turg, mida tuntakse ka valuutaturul, millel puudub füüsiline asukoht, kõik Forex tehingud toimuvad Internetis. See on saadaval kogu maailmas kõigile kauplejatele, sõltumata elukohariigi, avatud ööpäevaringselt esmaspäevast reedeni. Kauplemisseanss kestab 8 tundi ja iga kauplemispäev koosneb kolmest kauplemissessiooni. Täpsed istungjärgu tunnid universaalaja järgi (GMT): Aasia alates 00:00 kuni 08:00 GMT, London alates 8,00 et 16,00 GMT, Põhja-Ameerikas alates 16,00 kuni 24,00 GMT. Forexi turu suurim eelis on selle likviidsus, tänu millele mis tahes vääringu müük ja ostmine ei ole probleemiks, olenemata sellest, milline on summa ja kellaaeg. Ainus erand võib olla tehinguid liiga madalad summad, mis on aktsepteeritud mõned maaklerid, kuid paljud Forex maaklerid võimaldavad teil kaubelda isegi väga väikestes kogustes. Forexi turul tegutsevad investorid kasutavad spekulatsiooniga seotud valuutakursside kõikumisi, tänu sellele meetodile on neil võimalus teenida olenemata sellest, kas vahetuskurss langeb või tõuseb.\nKeskmine käive Forex turul on üle $2 000 000 000 000. See on umbes kümme korda suurem käive kui see, mis on saavutatud kõigil teistel turgudel üle maailma. Väärib märkimist, et rohkem kui 90% tehingutest on spekulatsioonid, investori sissetulek või kaotus sõltub sellest, kas valuuta väärtuse kasv või vähenemine on edukas. Valuutakõikumiste kõikumisi mõjutavad mitmesugused tegurid. Õige teadmisega saate täpsemalt prognoosida hindade tõusu ja vähenemise hetki konkreetse valuuta puhul, peamised hinnakõikumisi määravad tegurid on järgmised:\nÜldine olukord riigis\nIgal valuutal peab olema vastukaal, mis määrab selle väärtuse, mistõttu valuutapaarid on loodud. Investeering Forex turul seisneb soodsa vahetada ühe valuuta teise, osta, kui selle väärtus väheneb, ja müük, kui see jõuab ülespoole trend ja selle väärtus ületab ostukulud. Hinna ostu ja müügi vahel on investori kasum. Kõige sagedamini vahetatud valuutad on USA dollar, euro, jeen ja nael. Kõige populaarsemad valuutapaarid Euroopas on ERO/USD, USC/CHF, EUR/CHF, USD/GBP, EUR/GBP. Need on kõige stabiilsemad valuutapaarid, kus suure osa kapitali kaotamise risk on tühine.\nEnne kui investeerite Forex-turule, peate meeles pidama, et igal seansil on erinev kauplemismaht, näiteks seanss Londonis ulatub umbes 50% kogu ööpäevasest kauplemismahust, ülejäänud 50% langeb kahele järgnevale istungile, seega on lihtne järeldada, et kõige rohkem raha voolab istungite ajal Londonis ja see on sel ajavahemikul, et saavutatakse suurim nõudlus ja suurim arv aktiivseid investoreid. See tähendab otse lihtsam teenida võimalusi, mistõttu Londoni seanss on kõige soovitatav seanss algajatele investoritele. Ameerika seansi ajal, investorid kaubelda peamiselt sama valuutapaaride kui ajal London istungil, kuid Ameerika seanss saavutab palju väiksem päevane maht (umbes 25%). Aasia seansi ajal registreeritakse suurim maht piirkondlikes valuutapaarides, nt USD/JPY, USD/AUD ja EUR/JPY.\nFOREX turg annab võimaluse teenida suurel hulgal raha kiiresti, kuid sellega kaasneb mõningat riski kaotada investeeritud kapital. Teadmised ja kogemused rahapaaridesse investeerimisel vähendavad oluliselt valede otsuste arvu. Investeerimine Forex turule annab edukatele investeeringutele suurema potentsiaalse tulu kui kõik muud varad, näiteks ettevõtte aktsiad, suurettevõtted või kaubad (nafta, kuld, hõbe). Forex turul investeerimise täiendav eelis on võimalus kasutada maaklerite pakutavat finantsvõimendust, mis suurendab oluliselt kaupleja potentsiaalset kasumit, kui tehakse tulutoov investeering. Kuid kasutades võimenduse süsteem on täiendav oht kaotada investeeritud kapitali kiiremini, nii et enne kui kasutada finantsvõimendust oma investeeringuid, loe artiklit meie kodulehel paremini mõista, kuidas võimendus toimib.


Näpunäiteid oma pere kodu hooldamiseks sel aastal - kommunaaluudised: Interneti-äri, hulgi- ja B2B turuuudised\nNäpunäiteid oma pere kodu hooldamiseks sel aastal\nToimetaja valik Võib 1 2021 Võib 2 2021 Rayanne Morriss Ajaveeb, Toimetaja valik, Tervishoid\nRegistreeri, et jälgida autorit\nLõpeta ühe toa korraga koristamine.\nAlustage hoiukastide kasutamist.\nLooge häid harjumusi, hoidke oma torustikku, looge selleks ettenähtud mängualad.\nKui olete oma ja teie pere jaoks elu lihtsustamiseks otsinud lihtsaid koduhooldusmeetodeid, siis jõudsite õigesse kohta. Ehkki see kõlab tavaliselt lihtsalt, võib kodu kauni sisekujunduse säilitamine - eriti kui läheduses on lapsi ja lemmikloomi - pettumust valmistada. Kuid paljudel inimestel on see õnnestunud väga vähese vaevaga ja pole põhjust, miks ka teie ei peaks. Sel aastal on puhas, tervislik ja korrastatud pere kodu omamiseks palju näpunäiteid ja näpunäiteid, millest peamised on järgmised:\nKuni olete valmis, saate valida ühe ülesande, näiteks moppimise, tolmu pühkimise või tolmuimejaga töötamise ning ülesande rakendamise oma kodus igas toas.\nLõpetage ühe toa korraga koristamine\nPaljud inimesed peavad mõistlikumaks ja aja kokkuhoidlikumaks koristada ainult kööki, magamistube ja muid räpana tunduvaid kohti majas. Kahjuks loob selline lähenemine sageli lõputu puhastustsükli, mis hõlmab sama asja kordamist. Tõhususe saavutamiseks peate proovima kogu maja korraga mopida või tolmu pühkida. Kuni olete valmis, saate valida ühe ülesande, näiteks moppimise, tolmu pühkimise või tolmuimejaga töötamise ning ülesande rakendamise oma kodus igas toas. Nii ei pea te homme ega ülejärgmisel päeval üht teist tuba koristama ega leidma end koristustoiminguid edasi lükkamas.\nHooldage oma sanitaartehnilisi seadmeid\nPerekodu hooldamine hõlmab selliste alade hooldamist, mida te ei näe, näiteks torud, septikud ja maa-alused kanalisatsioonitorud. See tagab, et teie sanitaartehnilised tööd jätkavad korralikult, et vältida ebameeldivaid lõhnu, varukoopiaid, saastunud vett, hallitust, kulukaid remonditeenuseid ja nii edasi. Aja jooksul torud roostetavad ja ummistuvad ning kinnitusdetailid, nagu ka paagid, määrduvad. Kui torujuhtmesüsteemi selliseid osi ei kontrollita ega hooldata, võib teie ja teie pereliikmete elu talumatuks muutuda. Torustiku halva hoolduse üks suurimaid tagajärgi on halb õhukvaliteet, kuna pidevad lekked võivad põhjustada niiskust ja hallitust, mis halvendab sageli õhukvaliteeti kodus. Samamoodi on paljud majaomanikud pidanud viivitades maadlema lörtsise, haisva muru, kahjurite ja varukoopiatega. elamu septiku puhastamine teenused. Selliste probleemide vältimiseks ja muuks, saate oma torustiku eluiga pikendada ja säästa tohutult, planeerides regulaarselt torustiku hooldusteenuseid.\nTeil võib olla väike karp väikseimate esemete jaoks, nagu plussmänguasjad, legotükid, väikesed instrumendid ja nii edasi, ning suured karbid oma suurte mälestusesemete, riiete ja tööriistade jaoks, mida te sageli ei kasuta.\nLooge üks või kaks määratud mänguala\nKui teil on lapsi, siis võib teil olla keeruline oma kodu puhtana ja korrastatuna hoida selle segaduse ja õnnetuste tõttu, mida lapsed mängides kipuvad tekitama või kogema. Nende mänguaegade piiramise asemel peaksite oma kodus oleva ohutu tsooni mängualaks muutma. Koht peaks olema vaba haavatavatest või habrastest seadmetest ja väärisesemetest. Te ei saa piirata vigade hulka, mida teie lapsed võivad teha, kuid saate kontrollida nende tekitatud segadust, luues neile kodu jaoks korraldatud ja puhtuse säilitamiseks turvalise mänguala. Pidage meeles, et õpetage neile pärast iga mängukorda oma mänguala (de) korrastamist, et neil tekiks harjumus maja puhtana ja korrastatuna hoida.\nAlustage hoiukastide kasutamist\nJärgmisena peate oma asjade korrastamiseks kasutama kaste või salve. Sellised panipaigad on olulised, kuna need tagavad, et kõigil teie kodus olevatel raskesti mõistetavatel esemetel on kodud. Teil võib olla väike karp väikseimate esemete jaoks, nagu plussmänguasjad, legotükid, väikesed instrumendid ja nii edasi, ning suured karbid oma suurte mälestusesemete, riiete ja tööriistade jaoks, mida te sageli ei kasuta.\nLooge harjumus pärast toiduvalmistamist oma töölaudu puhastada\nKöögipinnad on putukate, näiteks prussakate, lemmikkoht, mis võib mõnedel inimestel põhjustada allergia ja astma. Sellised pinnad kipuvad olema ka Campylobacteri nimelise bakteri tavaliseks peidukohaks, mis vastavalt Centers for Disease Control ja ennetamine (CDC), põhjustab kõhulahtisust ja muid terviseprobleeme. Terviseprobleemide ennetamiseks ja kodu puhta ja värske hoidmiseks peaksite oma tööpinnad pesema ja desinfitseerima iga kord, kui olete toiduvalmistamise lõpetanud. Las igaüks teie kodus mõistab selle tegemise olulisust ja laske neil meetme rakendamisel osaleda.\nSel aastal ei tohiks teil olla keeruline oma pere kodu hooldada. Alustamiseks alustage kogu maja koristamist ühe toa asemel korraga, kasutage hoiukaste, looge harjumus pärast toiduvalmistamist puhastada oma countertops, hooldage torustikku ja looge selleks ettenähtud mängualad.\nEsiletõstetud pildiallikas on Pexels.\nKommuuniuudised pere kodus säilitada\nRayanne Morriss töötab praegu Oregoni osariigi ülikooli bakalaureusekraadi suunas. Ta armastab kirjutada, lugeda, reisida ja maalida. Talle meeldib sõprade juurest uusi kohvikuid leida ja koos abikaasaga toiduvalmistamise oskusi laiendada.\nLaske oma häält kuulda! Liitu juba täna registreerudes tasuta kontole.\nEetiliste etikettide turg, suurendades teadlikkust keskkonnasäästlikkusest\nGlütseriini nõudlus suurendab farmaatsiaturu kasvu\nKuidas tehnoloogia suudab muuta riigiteenuseid\n5 viisi, kuidas kogeda rohkem muusikat\n3 lihtsat nõuannet manuaalse auto sujuvaks juhtimiseks\nKuninganna Baltistani - Fearless Pro Freedom Fighter ja Insightful Woman on surnud\n6 parimat digitaalse turunduse strateegiat teie ettevõttele\nKuidas planeerida täiuslikku ööd\n5 omadust Edukatel meeskondadel peab olema\nIRS saadab kirju rohkem kui 36 miljonile perele, kes võivad kvalifitseeruda lapse igakuiste maksukrediitide saamiseks - maksed algavad 15. juulist\n3 klienditeenindust parandavat teenust\nVõrdõiguslikkuse eestkõneleja Greshun De Bouse kiidab riikliku CAPHPACHi päeva MI MI ohvitsere Eastpointet\nTervislike hüvede ja peene maitsega infundeeritakse ülemaailmset pakendatud teeturgu\nRõivaste ostmine ja müümine - hulgi- ja B2B turu madala hinnaga juht\nJaapani B2B müügi hulgimüügi ja B2b turu madala hinnaga juht\nOsta ja müü kommide hulgimüügi / B2B turu madala hinnaga juhti\nOsta ja müüa soodsalt - hulgi- ja B2B turgude odavate hindade liider\nIndia ostu-müügi hulgimüügi- ja B2B turgudel madalate kulude liider\nTööstusosade hulgimüük ja B2B turg madala hinnaga juht\nKuidas luua rakendust oma keskkonnasõbralikule ettevõttele\nVPS vs. pilvemajutus - 5 kõige erinevamat probleemi, mida peate teadma\n5 meeskonnasporti, mida sel suvel proovida\n7 emotsionaalse intelligentsuse nõuannet juhtidele\nTI allkirjaga räppari riiklik Doe B päev 13. juuni\nParimad äritelefonide plaanid Singapuris\nMohammad Ashraf Uddin teadvuse jõud oma karjääris\nKui oluline on alusharidus ja kuidas saate vanemana aidata\nParimad seiklusreiside sihtkohad\n5 supertoitu, mida peate oma dieeti lisama\nIRS tuletab välismaal elavatele ja töötavatele maksumaksjatele meelde 15. juuni tähtaega\nParimad tavad vaktsiinide kandmisel ühest kohast teise\nPõhjused, miks loovus on filmitegemisel oluline\n10 ainulaadset ja lõbusat kingitust teie tütrele\n4 karjääriressurssi pürgivatele juristidele


Emakakaelavähki haigestumisel ei ole seost pärilikkusega, seega võivad olla ohustatud kõik naised.Foto: Vida Press\nEestis on emakakaelavähki haigestumus ja suremus üks suuremaid Euroopas. Igal aastal saab siin keskmiselt 150 naist esmase emakakaelavähi diagnoosi ning umbes 60 naist sureb haiguse tõttu.\nVaatamata meditsiini arengule ja riiklikele pingutustele pole emakakaelavähi esinemissagedus Eestis vähenenud. Kahjuks jõuavad sõeluuringule vaid pooled kutsutud naised.\nEmakakaelavähi ennetamiseks tuleks kindlasti osaleda sõeluuringus. Eestis kutsutakse emakakaelavähi sõeluuringule 30–55-aastaseid naisi iga viie aasta järel. „Sõeluuring on tõhus viis avastada vähieelseid seisundeid või varases staadiumis vähk enne, kui haigus on hakanud levima ja kaebusi tekitama,“ sõnas Ida-Tallinna keskhaigla naistearst Gabor Szirko.\n„Kahetsusväärselt palju on aga naisi, kes ei käi uuringutel mitte kunagi või jõuavad arsti juurde siis, kui haigus on juba välja kujunenud. Emakakaelavähi-eelne seisund võib kesta 10−20 aastat, kuid on ka kiiresti arenevaid vorme. Vähieelsete seisundite avastamise korral on emakakaelavähk hõlpsasti ennetatav,“ lisas dr Szirko.\nRiiklikud sõeluuringud täidavad eesmärki siis, kui uuringutes osaleb üle 70 protsendi sihtrühmast. Eestis on osalemise määr paraku väiksem, uuringul käib keskmiselt 50‒55 protsenti kutse saanutest. Mullu osales haigekassa andmetel emakakaelavähi sõeluuringul 50,1 protsenti ravikindlustatud naistest.\nEmakakaelavähki haigestumisel ei ole seost pärilikkusega, seega võivad olla ohustatud kõik naised. Haigestumuse kõrgaeg on 40. ja 50. eluaasta vahel, kuid haigus tabab üha enam ka nooremaid. Emakakaelavähi peamised tekitajad on inimese papilloomiviiruse (HPV) suure riskiga tüved. „HPV levib puutekontakti kaudu, ka sugulisel teel, ja nakkusallikas on papilloomiviirusega nakatunud teine inimene,“ selgitas dr Szirko.\nHPV-l on üle saja tüve, millest osa põhjustab healoomulisi, kuid osa pahaloomulisi muutusi nahal või limaskestadel. „HPV nakkuseta emakakaelavähki ei teki, kuid HPV võib põhjustada ka teisi vähiliike, nagu suu-, neelu- või pärasoolevähk, mis võivad esineda nii naistel kui ka meestel,“ sõnas dr Szirko.\nEmakakaelavähi-eelsete seisundite varaseks avastamiseks kasutatakse PAP-testi, millega saab leida emakakaelal rakumuutusi, mis võivad viia vähi tekkimiseni. „Regulaarne PAP-uuring on oluline ka seetõttu, et emakakaelavähi varased sümptomid jäävad tihti märkamatuks ega tekita muutusi enesetundes,“ sõnas dr Szirko.\nKuna ligi 80 protsenti inimestest nakatub papilloomiviirusega vähemalt kord elu jooksul, soovitab dr Szirko kaitsta end HPV vastu vaktsineerimisega. „Vaktsiin annab kaitse viiruse ohtlikumate tüvede vastu, kuid kindlasti ei asenda tavapärast PAP-testil põhinevat emakakaela uuringut. Ka pärast vaktsineerimist tuleb külastada regulaarselt naistearsti,“ selgitas ta.\nKuna ligi 80 protsenti inimestest nakatub papilloomiviirusega vähemalt kord elu jooksul, soovitab dr Szirko kaitsta end HPV vastu vaktsineerimisega. Foto: Pixabay\nTasuta sõeluuring võiks olla kõigile kättesaadav\nSõeluuringutele kutsutakse vaid ravikindlustatud inimesi, seega jääb osa naisi neist kõrvale. Enamasti jõuavad need naised arsti juurde alles siis, kui on tekkinud juba tõsised kaebused. „Naistearstina pooldan igati seda, et tasuta uuring oleks kättesaadav kõikidele Eesti naistele olenemata ravikindlustuse olemasolust. Nii oleks võimalik jõuda ka nendeni, kes on ravikindlustuse puudumise tõttu arsti juurde minekut aastaid edasi lükanud,“ kommenteeris Lääne-Tallinna keskhaigla naistekliiniku juhataja ja naistearst Piret Veerus.\nJuba teist aastat pakub Lääne-Tallinna keskhaigla Tallinna linnavalitsuse toel üleeuroopalisel emakakaelavähi ennetamise nädalal ravikindlustamata naistele võimalust osaleda tasuta sõeluuringus. „Eelmisel aastal oli tagasiside väga positiivne: küsiti, millal peaks taas kontrolli tulema ning kas oleks võimalik osaleda ka rinnavähi sõeluuringus. Selle väikese projekti põhjal võib öelda, et vähemasti ravikindlustamata naiste huvi sõeluuringute vastu oli suur,“ rääkis dr Veerus.\nKa haigekassa leiab, et haiguste ennetamiseks või aegsaks avastamiseks peavad sõeluuringud olema kättesaadavad kõigile. „Vähkkasvajad ohustavad nii kindlustatud kui ka kindlustamata inimesi, mistõttu plaanib haigekassa juba järgmisel aastal hakata tasuma ka ravikindlustamata inimeste vähisõeluuringute eest,“ kinnitas haigekassa esmatasandi ekspert Made Bambus.\nDr Szirko ja dr Veerus panevad inimestele südamele, et tervise eest hoolitsemine on iga inimese enda kätes. „Riikliku tervishoiusüsteemi ülesanne on luua sõeluuringuteks võimalused, neid rahastada ja tagada kvaliteet, kuid inimese ülesanne on kasutada suurepärast võimalust ja osaleda sõeluuringus,“ tõdes dr Szirko.\nKuidas osaleda sõeluuringus?\nSõeluuringule on kutsutud naised, kelle sünniaasta kuulub uuringu sihtrühma. Sel aastal on oodatud ravikindlustatud naised sünniaastatega 1965, 1970, 1975, 1980, 1985 ja 1990.\nMullu hakkas vähi sõeluuringute register saatma kutseid meilitsi, kasutades eesti.ee teavitusteenust. E-kutse saavad kõik sõeluuringu sihtrühma kuuluvad naised, kelle isikukood@eesti.ee aadress on suunatud isiklikule meiliaadressile või märgitud rahvastikuregistrisse.\nKui vähi sõeluuringute registris ei ole infot meili edasisuunamise kohta, saadetakse paberkutse rahvastikuregistris märgitud aadressile.\nSaatekirja sõeluuringule leiab patsiendiportaalist www.digilugu.ee.\nSõeluuringul osalemiseks ei pea kutset ootama jääma. Sihtrühma kuuluval inimesel tuleb lihtsalt helistada sobivasse tervishoiuasutusse. Sõeluuringuid tegevate raviasutuste kontaktid leiab haigekassa kodulehelt. Registreerumisel kontrollitakse sünniaastat ja ravikindlustuse kehtivust. Uuringule tuleb kaasa võtta isikut tõendav dokument.\nPIINLIK LUGU: kas mul on suguhaigus? (1)\nKeha 30. juuli 2021 05:00\nXxx 25. veebruar 2020 22:04\nolen mees ja laste isa 26. veebruar 2020 10:24\nSvetlana Sinimeri 25. veebruar 2020 17:10


Vanade rehvide utiliseerimine - Biker.ee foorum\nTänane kuupäev on 25 Sept 2020, 22:00\nVanade rehvide utiliseerimine\nLugemata postitus Postitas simp » 28 Juul 2016, 11:06\nKäisin eile tallinnas jäätmejaamades, nemad hetkel rehve vastu ei võta. (paljassaare pole väidetavalt 3 nädalat juba ühtegi rehvi vastu võtnud)\nUurisin linnavalitsusest järgi ja tuleb välja, et jäätmejaamade lepingud on läbi saanud ja nad ei peagi hetkel rehve vastu võtma. Mõnda alternatiivset lahendust linnavalitsusest ei tulnud. Sellest ka küsimus, kus hetkel vanu rehve vastu võetakse?\nMetsa ei taha ka nagu viia\nRe: Vanade rehvide utiliseerimine\nLugemata postitus Postitas demineerija » 28 Juul 2016, 11:14\nsimp kirjutas: ... kus hetkel vanu rehve vastu võetakse?\nMTÜ Eesti Rehviliit käest saad kõige täpsemat informatsiooni sel teemal.\nLugemata postitus Postitas simp » 28 Juul 2016, 11:44\nTänud, käin uurin sealt maardust.\nHuvitav on see, et linna infotelefon seda maardu kohta ei teadnud mainida.\nLugemata postitus Postitas Maaks » 28 Juul 2016, 11:51\nEnne kui hakkad Maardu poole kimama infoks, et suvaline rehvivahetusettevõte peaks nad sult vastu võtma. Küll mitte tasuta! Rehvi taaskasutuse tasu on hetkel vist ~2€/rehv, aga kokkuvõttes ilmselt ikkagi odavam kui Maardusse kimamine paari rehvi pärast.\nLugemata postitus Postitas StreetMoto » 28 Juul 2016, 15:36\nEi saa hetkel kuskile väga viia. Firmadelt peatati vastuvõtt juba maikuus, sest Maardus pole enam ruumi ja tükeldada neid ei jõuta. Mitmed kohad, kes eraisikutelt peaksid tasuta vastu võtma on ka lõpetanud vastuvõtu, sest lõplik sihtkoht ehk Maardu on ka nende jaoks täis. Hetkel võtab Rahumäe jäätmejaam veel eraisikutelt aga sealne plats on ka suht silmini. Ei usu, et praguses olukorras üksi rehvivahetusettevõte mingi raha eest võõraid rehve vastu võtaks ja endale kuhja koguks.\nKokkuvõttes - seis on pupu selle rehvimajandusega hetkel vähemalt Tallinnas ja lähiümbruses. Viimane paarinädala tagune info rehviliidult oli, et äkki sügisest saab jälle miskit vastu võtta...\nLugemata postitus Postitas simp » 29 Juul 2016, 13:01\nNeemel täielikult õigus, maardust vaatas vastu selline pilt:\nAvastasin, et Tallinna kodulehel olev info on ilmunud sinna ilmselt pärast minu uurimist, aga seegi info on vananenud....\nTähelepanu! Rehvide vastuvõtt Paljassaare, Suur-Sõjamäe ja Pääsküla jäätmejaamades on ajutiselt peatatud. Tallinna Keskkonnaamet otsib lahendust. Vabandage ebamugavuste pärast.\nMTÜ Eesti Rehviliit võtab elanikelt tasuta vastu vanarehve kogumispunktis, mis asub aadressil Lao 5, Maardu, Harju maakond, tööpäeviti 09.30- 16.00. Täpsem info tel.: 56 236 697. MTÜ Eesti Rehviliit kogumispunktide aadressid leiad siit.\nMTÜ Rehviringlus kogumispunktide aadressid leiad siit.\nViimati muudetud: 28.07.2016\nVõtsin ühendust ka keskkonnainspektsiooniga, eks ole näha mis vastus sealt tuleb.\nLugemata postitus Postitas franz125 » 29 Juul 2016, 14:03\nSeniks kuni lahendust otsitakse võib vahelaona kasutada Vabaduse platsi.\nLiitunud: 07 Juun 2016, 08:47\nTsikkel: 07. Honda CBR1000RR\nLugemata postitus Postitas waSTe » 29 Juul 2016, 15:28\nviige sinna kus on rehviringluse kogumispunktid.Tirema'id,tabasalu jäätmejaam jne.\nma ei imesta kui järgmisteks talgudeks on metsa-alla viidud rehvide kogus mitmekordne.\n"Sa ei vaja terapeuti kui omad tsiklit, ükskõik millist."\nLugemata postitus Postitas simp » 29 Juul 2016, 16:39\nTallinna lehel on ka pisike muudatus sisse viidud\nTähelepanu! Rehvide vastuvõtt Paljassaare, Sõjamäe ja Pääsküla jäätmejaamades on ajutiselt peatatud. Tallinna Keskkonnaamet otsib lahendust. Vabandage ebamugavuste pärast.\nMTÜ Eesti Rehviliit kogumispunktide aadressid leiad siit.\nViimati muudetud: 29.07.2016\nLugemata postitus Postitas joel » 20 Juun 2019, 16:49\nKogusin majapidamisest kokku pärakärutäie erinevaid suuremõõdulisi ja ohtlikke jäätmeid ja viisin Tartu Jaama tn. jäätmejaama. Muu hulgas oli koormas ka 3-4 kulunud sõiduauto rehvi ja 2 tsiklirehvi. Jäätmejaamas näitas tädi näpuga konteineril olevale sildile "sõiduautode rehvid" ja keeldus tsiklirehve vastu võtmast muul viisil kui ainult olmeprügina kaalu järgi vastavalt hinnakirjale. Olmeprügi konteiner on mul kodus ka, mille tühjendamise eest niikuinii tasun, seega jätsin tsiklirehvid ära andmata. Aga rehvide pooleks saagimine ja kodus jupphaaval 240 l konteinerisse toppimine ei tundunud ka probleemile õige lahendus olevat ning metsa alla ei tahtnud samuti viia. Oma nõutuses pöördusin kõikvõimsa interneti poole ja jõudsin peagi Rehviringluse lehele https://www.rehviringlus.ee/vastuvotu-tingimused kus täitsin ankeedi avaldamaks soovi oma kahest kasutatud tsiklirehvist vabanemiseks. Peagi saabus e-kirjaga saateleht Kuusakoskisse ja tõepoolest, selle ette näitamisel võeti mu kaks tsiklirehvi tasuta vastu. Võib-olla peaks mu küsimus pigem "rumalate küsimuste" rubriigis olema, aga milleks on vajalik selline jabur bürokraatia? Kui eesmärgiks on vältida rehvide metsa alla sattumist, siis peaks nende ära andmine olema tehtud võimalikult lihtsaks. Kui autorehve saab jäätmejaama viia, milleks on kõigi teiste (tsikli- jalgratta jne) rehvidega selline kadalipp tarvis läbida? (jah, Kuusakoski konteineris oli muuhulgas ka peotäis jalgratta rehve).\nLugemata postitus Postitas franz125 » 20 Juun 2019, 17:46\nIlmselt ajas tädi näpuga lihtsalt järge ja aju keeldus arusaamast et asi sisulislt sama.Eks kuskil mingi nomenklatuurijunn ei tulnud selle peale et mootorrattad ka liiklusvahendid on ja rehve kasutavad.Tallinnas probleeme pole olnud kuigi vastuvõtja on umkeelne mutt\nLugemata postitus Postitas Madlobster » 20 Juun 2019, 18:09\nkui sulle ikka pannakase silt rinda "Яаатмеяаама Директор Натaша Пубащкина" no arva ära, mis edasi saab\nViimati muutis Madlobster, 21 Juun 2019, 00:28, muudetud 2 korda kokku.\nLugemata postitus Postitas romulus » 20 Juun 2019, 19:02\nMul täpselt sama seis olnud samas jäätmejaamas. Mul iseenesest ei ole midagi selle vastu, et raha küsitakse. Aga selle vastu on, et asi olmeprügisse lendab. Tookord ei olnud aega tegeleda, aga tegelikult võiks uurida LV-lt või Rehviliidult või kesiganes Jäätmejaama teenust tellib - miks motika rehve vastu ei võeta. See on samahea tükk taaskasutatavat kummi, kui autorehv.\nTänanud: 831 korda\nLugemata postitus Postitas Macintosh » 20 Juun 2019, 20:37\n20 Juun 2019, 17:46\nKui see oli Rahumäe jäätmejaamas siis seal võetakse ametlikult eraisikutlet rehve vastu. Kuni 8 sõiduauto rehvi korraga.\nKohad kuhu rehve viia leiad siit:\nhttps://www.rehviringlus.ee/leia-kogumi ... es=private\nLugemata postitus Postitas Jesper » 20 Juun 2019, 22:48\nSee jäätmejaama jupijumalate isetegevus on ka Tallinnas kahjuks üpris tavaline asi... ma näiteks tahtsin paar aastat tagasi Rahumäele anda normikohase koguse mootoriõli ja siis veel ziljon tühja õlipudelit, banaan hakkas jäurama et teda ei huvita kas anumas on 1l või 50ml, tema vaatab sildi järgi. Noh, ma muidu olen küll rahumeelne tegelane, aga rumalaid talun halvasti - tegin seal kohapeal kõne linnavalitsusse, jamasin tükk aega et õige inimene liinile saada ning uskumatu lugu, aga mõistus ikka lõpuks võitis, kodanikule tutvustati veidi tema tööülesandeid.\nViimased paar korda on samas väga meeldivas õhkkonnas möödunud, niiet tasub ikka vajadusel kära teha, muidu kasvab tegelastel oks nii laiaks et peavad oma prügijaama väravast külg ees läbi käima hakkama.\nLugemata postitus Postitas claw » 21 Juun 2019, 00:21\nJutt käib ju Tartu Jaama tänava jäätmejaamast ja see mutt (igavene T*RA!!!) on tuntud ka linnavalitsuses juba. See ongi mingi peast hälvik, kes vist mujale ei kõlba. Kapi viid sinna - mööbel, tasuta. Kapi seest tulnud peegel, mis kildude vältimiseks on kapi küljest eemaldatud - olmeprügi, läheb raha alla. Ma olen ikka arvamust avaldanud talle, mis ma temast arvan. Linnavalitsusest kuulsin ka, et lihtsam on turu tn viia asju, kui selle vändaga arvutama hakata seal.\nÜldiselt, vii turu tänavale, seal sellist imbetsilli ei ole.\nJa teine variant - kui tädi ütleb, et olmeprügi - läheb mul koju konteinerisse kohe. Nahh keegi plärtsuma hakkab, tädi on "spetsialist", tema teab, ju siis võib panna.\nLugemata postitus Postitas Ivoonu » 21 Juun 2019, 09:12\nTuru tänaval läks mul mööbel puidujäätmetesse (tasuta), kapi küljes olnud peegel läks raha eest ehitusjäätmetesse.\nJaama tänavas tsikli rehve ja (auto)õhukumme tasuta vastu ei võetud. Nii need rattarehvid mul nüüd aia ääres vedelevadki.\nLugemata postitus Postitas cossie » 21 Juun 2019, 10:45\nMul oli juhus kus jaamas võeti vastu lääne tsiklirehv aga vene omaga saadeti minema. Korraga viisin, eitea kas seda kummi ei saa enam ümber töödelda või mis???\nLugemata postitus Postitas sinilind123 » 21 Juun 2019, 13:37\nMaksin ka raha tartu jäätmejaamas paari tsikli ja jalgratta rehvi eest. Tundus suhteliselt tobe, et neid niisama ei võeta. Suur raha polnud, aga põhimõtteline küsimus, et mis ta siis autorehvist erinev on.\nLugemata postitus Postitas reimps » 21 Juun 2019, 13:57\nTartus ikka si** elu, elektrirattad keeratakse per*e, prügi vastu ei võeta, merd ka pole..\nLugemata postitus Postitas claw » 21 Juun 2019, 15:00\n21 Juun 2019, 13:57\nTartus ikka si** elu, ...merd ka pole..\nSee on pluss ju? Palju sa seal külmas haisvas meres ikka töllerdad?\nLugemata postitus Postitas Maaks » 21 Juun 2019, 15:31\nEga jama sellega veel piirdu: madal puust linn, maakad uimerdavad teedel, linna on >180km\nEDIT: Teemast kah natuke.\nTsiklirehve (asfaldi rehve siis) ei maksa ära vista, nendest tuleks plätud teha


Jaanus Nessler tõi Lossi galeriisse ateistide ikoonid - Arhiiv - Sakala\nJaanus Nessler tõi Lossi galeriisse ateistide ikoonid\n15. november 2002, 18:33\nJaanus Nessler ütleb oma nurganäitust silmitsedes, et tema maalitud pildid on spetsiifilise huumoriga.Praegu Karksi-Nuias elav karikaturist Jaanus Nessler riputas nädala algul Lossi galeriisse üles oma elu teise õlimaalinäituse.\nKuigi õlimaale on Jaanus Nessler teinud juba ammu, jõudis ta oma esimese näituseni alles tänavu jaanipäeva paiku. Siis sättis ta oma pildid koondpealkirjaga «Ikoone ateistidele» näitusmüügile Tartu galeriisse Legend.\nTaaralinnas oli kunstniku teoste päralt terve galerii. Et Viljandi on aga väiksem koht, otsustas ta koos Lossi galerii perenaisega siin oma näitusmüügi koondada ruumi ühte nurka. Mees nimetabki siinset väljapanekut hellitavalt nurganäituseks.\nNessler tunnistab, et soovis kõigepealt oma pilte viia Kilpkonna galeriisse, kuid seal oli näituste ajakava juba kevadeni kindlaks määratud.\n«Mõtlesin siis, et näitus tuleb ikka varem teha. Pildid on ju valmis  mis nad kka niisama seisavad," räägib ta.\nPealkiri moodustab maalist poole\nJaanus Nessler ütleb, et Tartus oli tal väljas 30 pilti ja kolmandiku neist müüs ta ka maha.\n«Algul käisin ja kurtsin kunstnikele, et nii vähe ostetakse  saali ei ostetagi tühjaks. Nemad aga ütlesid: "Hull oled peast! Sul on vaid kolm nädalat eksponeerimisaega ja sa oled nii palju pilte maha müünud. Mõnel teisel mehel ripub näitus mitu kuud ja ta ei müü midagi!"," muigab Nessler.\nViljandisse pani ta üles maalid, mis Tartu näituselt mingil põhjusel välja jäid või mis on tehtud pärast seda.\nPildid on maalitud puidule ning kunstniku sõnul tuleb neid võtta kui ikoone.\n«Need on spetsiifilise huumoriga, pooleldi sotsiaalsetel teemadel,» nendib ta oma nurganäitust silmitsedes.\nVäga palju loevad Nessleri piltide puhul pealkirjad: pealkiri ja idee moodustavad kunstniku enda selgituse kohaselt maalist poole.\nNii saabki galerii seinalt lugeda selliseid pealkirju nagu «Pianist õpib vilistama», «Must lammas juhib karja, karjust ja lambakoera» ning «Nurjunud lõikuskuu ehk Leinav surm».\nKarikatuurid "Pikris" ja "Poomisõpikus"\nJaanus Nessler ütleb, et ta tähtsustab oma piltide pealkirju ilmselt seetõttu, et ta on kunstnikukarjääri jooksul rohkesti karikatuure joonistanud.\nJõhvi laste kunstikooli lõpetanud mees töötas oma karjääri algul ettevõtetes kunstnikuna ja kunstiringi juhendajana. Kuigi ta on kaks korda ka ülikooli astunud, ei ole ta kordagi õpingutega lõpuni jõudnud.\n1989. aastal hakkas Nessler joonistama karikatuure ajakirjale «Pikker» ning pääses selle esikaanelegi.\n1999. aastal andis osaühing Greif välja tema karikatuuridega raamatu «Väike poomisõpik», millele on tekstid kirjutanud Van Holte ja tsitaadid valinud Erkki Kõlu.\nTegemist on üsna skandaalse teosega  raamatu materjal oli valmis juba 1997. aastal, kuid kirjastused keeldusid seda trükkimast, sest see sisaldas poomissilmuse tegemise õpetust.\nVarem andis Nessler mõnda aega koos Jüri Pino, Erkki Kõlu ja Urmas Nemvaltsiga välja ka satiiri, huumori ja karikatuuri nädalalehte. Kokku tehti seda kaheksa numbrit.\n«Nüüd peaks tulema uus karikatuuriraamat koos naljakate jutukestega, kuid edaspidi püüan siiski jääda õlimaalide juurde,» kõneleb kunstnik.\nÄraelamiseks õppis ehitust\nJaanus Nessler tunnistab, et ainult piltide loomisest jääb enese äraelatamiseks siiski väheks. «Et päris leivaraha saada, tuleb natuke ka ehitada,» muigab ta.\n«Kui algas keeruline aeg, rahvas hakkas vaeseks jääma ja ARS-i poodidest enam pilte ei ostnud, pidin midagi ette võtma,» jutustab mees. "Läksingi siis tööle firmasse Jõhvi Restauraator."\nNessler räägib, et seal pidi iga mees kõike teha oskama. «Kord olin abiks ühel meistril ja õppisin tema tööd, teine kord töötasin jälle teise meistri juures. Lõpuks saingi enam-vähem kõigega hakkama.»\nPraegu tegutseb Nessler omapäi ning käib ehitamas põhiliselt tuttavatele. «Ühele sõbrale on vaja vannituba, teisele jälle sellist kööki, mida teistel ei ole,» tutvustab ta oma tööd.\n«Niimoodi ma aga töötada ei saa, et tehakse midagi suure karjaga ja keegi lipsuga mees jagab käske,» tunnistab mees ja tõdeb, et selline tööstiil loovisiksusele ei sobi.\nKarksi-Nuias elab Jaanus Nessler alates septembrist. Kui kauaks ta sinna jääb, ei oska ta öelda. «Olen kosmopoliit ja liigun pidevalt ringi.»\nViljandi on mehele tuttav juba lapsepõlveajast: kuigi ta on sündinud Jõhvis, veetis ta kõik oma suved Viljandi lähedal Ojakääru talus vanavanemate juures ning külastas ka Uueveskil elanud onupoegi.


Mäng Ilus Lumivalgeke. Play online tasuta\nLumivalguke Mood Rütm Barbie kleit üles Winx Racing Girls Sõit poistele Lapsed rassi Laste riietuda tüdrukutele Intelligentne Vaata esemed Kohvik Retseptid tüdrukutele Köök Meik Maniküür\nMäng Ilus Lumivalgeke Online\nMängu kirjeldus: Lumivalgeke tahab olla ilus ja atraktiivne. Ta tellis parimad kleidid, mis tuli tema täna ja ta on valmis proovima . Sinu ülesanne - leida iga kasutatav vastavalt tema parukas tema kleit , mis on täpselt lähenemine värvi tarvikud ja isegi kindaid , milleta ta kunagi läheb välja jalutama .\nLumivalgeke tahab olla ilus ja atraktiivne. Ta tellis parimad kleidid, mis tuli tema täna ja ta on valmis proovima .\n© playgame24.com - free online mängu Ilus Lumivalgeke ().\nPlay online flash mäng Ilus Lumivalgeke tasuta. Ära unusta Hinda seda mängu Ilus Lumivalgeke ja jagada seda mängu oma parimad sõbrad.


16.09.2014|Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium\n71 protsenti eestimaalastest on kuulnud rahvusvahelise raudteeühenduse Rail Balticu kavandamisest ning 68 protsenti vastajatest toetab selle elluviimist, selgub Faktum & Ariko läbi viidud värskest avaliku arvamuse uuringust. Vanuserühmade lõikes on teadlikkus Rail Balticust madalaim 15-...\n10.09.2014|Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium\nPärnu maakonnas algavad Rail Balticu geotehnilised uuringud\nTäna, 10. septembril alustatakse Rail Balticu geotehniliste uuringutega Pärnumaal, Häädemeeste valda jääval trassilõigul. Uuringutega analüüsitakse raudtee aluspinnase geotehnilisi omadusi ning nende teostamine on eeldus ohutu ja töökindla raudteetrassi planeerimiseks. Tööd algavad Häädemeeste...\n26.08.2014|Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium\nSel nädalal, 25.-26. augustil Tallinnas toimunud Rail Balticu seminaril vahetasid kogemusi raudteede planeerimise ja ehituse eksperdid ning Eestis Rail Balticut ettevalmistav meeskond. Peamised teemad olid seotud raudtee eelprojekti koostamisega, millega esmajärjekorras alustatakse Lõuna-Pärnumaal...\n14.08.2014|Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium\nEile toimunud Rail Balticu juhtkomitee kohtumisel otsustati põhjalikult läbi analüüsida ning lisada trassialternatiivide hulka Harju maavanema pakutud uus trassialternatiiv Harjumaal. Vastavalt planeerimisseaduse põhimõtetele on trassialternatiivide võrdlustulemuste koondamise ning avalikustamise...\n04.08.2014|Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium\nRail Balticu trassi kulgemises Läti piirist Pärnuni on jõutud üksmeelele\nRail Balticu planeerimisel on koostöös Pärnumaa maavalitsuse ning kohalike omavalitsustega tulemuslikult läbi räägitud asukoht trassile Läti piirist Pärnu linnani. Arutelud jätkuvad Pärnu-Rapla suunal, homme, 5. augustil kohtuvad projektimeeskonna erinevad osapooled Vändra vallas, et täpsustada...\n08.07.2014|Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium\nRail Balticu trassikoridoride võrdlustulemuste tutvustamiseks viidi läbi 15 avalikku arutelu\nLõppesid Rail Balticu keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) vahearuande ning trassikoridoride võrdlustulemuste tutvustamised Harju- Rapla- ja Pärnumaa omavalitsustes. Kõiki trassikoridoride lõike võrreldi põhjalikult tuginedes loodus- ning inimkeskkonna kriteeriumitele, samuti...\n18.06.2014|Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium\nTäna Tallinnas toimunud töögrupi kohtumisel leppisid Eesti, Läti ja Leedu kokku raudteeühenduse Rail Balticu ühisettevõtte aktsionäride leppes. Aktsionäride lepe peab saama heakskiidu ka liikmesriikide valitsustelt. Aktsionäride leppe allakirjutamiseni jõutakse eeldatavalt augustis, kui Lätis ja...\nRail Balticu projektijuhist saab kaitsepoliitika nõunik USAs\nRaudteeühenduse Rail Baltic projektijuht Indrek Sirp siirdub tagasi Kaitseministeeriumisse, et alustada tööd kaitsepoliitika nõunikuna Eesti saatkonnas Ameerika Ühendriikides. Sirp alustab uues ametis 1. augustist. „Mul on hea meel, et sain töötada Eesti jaoks niivõrd olulise...\nTänasest, 16. juunist algavad rahvusvahelise kiire raudtee Rail Balticu keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) vahearuande ning trassikoridoride võrdlustulemuste tutvustamised. Kokku toimub Harju- Rapla- ja Pärnumaa omavalitsustes analüüsi tutvustamiseks 15 avaliku arutelu koosolekut....\n29.06.2011|Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium\nUuring: Rail Baltic uuel trassil on reaalne\nBriti konsultatsioonifirma AECOM poolt läbi viidud uuring näitas, et piisava kauba- ja reisijateveo mahu ning Euroopa Liidu abi korral on Euroopa rööpmelaiusel uue Rail Balticu raudteeühendus läbi kolme Balti riigi teostatav ning kui rajamiseks saab kasutada ELi toetust, on kogu projekt kasumlik...


Pole saladus, et tomatid on nõudlik saak. Millised ainult meie riigi aednikud ei lähe, et saada hea soojust armastavate taimede saak. Selleks, et mõnevõrra leevendada meie aednike juba niigi rasket elu, tõid Siberi aretajad välja erineva hulga tomatid Lazyayka. See on tema kohta, mida käesolevas artiklis käsitletakse.\nTomato Lazyka on üks viimasel ajal kasvatatud Siberi aretusloomade säravamaid sorte. Kuid hoolimata asjaolust, et selle loomisest on möödunud umbes 6 aastat, on see juba laialdaselt aktsepteeritud ja populaarne.\nSee sort pole lihtsalt oma nime saanud. See sobib ideaalselt nii algajatele aednikele kui ka neile, kes on väsinud higistamisest ja tomati voodite hooldamisest. Siberi valik on jätnud sellele sordile erilise jälje - see talub külma hästi ja ei ole tundlik temperatuurivahetustele. See muudab Lazyayka tomatid sobivaks kasvatamiseks mitte ainult kogu keskvöö, vaid ka kõige põhjapoolsemates piirkondades.\nSee on oluline! Selle sordi kasvatamine põhjapoolsetes piirkondades on vajalik ainult kasvuhoonetes või filmide varjupaikades. Ülejäänud piirkonnad võivad Lazy'd vabalt istutada - saagikus seda ei kannata.\nLazy tomatite sort kuulub varajase küpsemise sortide hulka. Alates seemnete tekkimisest kuni esimeste viljade valmimiseni möödub 95 kuni 100 päeva. Selle määravad põõsad võivad kasvada kuni 60 cm kõrgusele. Kompaktne suurus ja lühikesed omadused võimaldavad kasvatada neid isegi väikestes kasvuhoonetes. Lazyka tomatitaimed ei pea põõsa moodustama. Kõik, mida nad vajavad, on sammude eemaldamine kuni esimese käe ja peavarre eemaldamine 40-50 cm kõrgusele, samuti suurte puuviljade rikkaliku vilja tõttu vajavad Lazyaki põõsad tuge siduvat.\nSelle sordi viljad on seotud väga sõbralikult ja peamiselt külgnurkadega. Küpsel tomatil Lazy on südamekujuline ja sile nahk. Selle värvi võib varieerida: helepunast kuni punase ja punaseni. Selle sordi tomatid on suured. Nende keskmine kaal on umbes 300 grammi. Hästi hoolikalt võib tomatite keskmine kaal ületada 500 grammi. Puuvilja viljaliha tihedus on keskmiselt 4 kuni 5 vaheseina. Kuivaines tomatites Lazyayka sordid on umbes 4, 5%.\nSelle sordi tomatite maitseomadused on suurepärased. Neil on meeldiv maitse, kergelt hapukas. Need sobivad ideaalselt värske söömiseks, mahlade ja erinevate kastmete valmistamiseks. Võib-olla nende kasutamine hapukurkide valmistamiseks ja konserveerimiseks. Lisaks võib kuivatatud kujul kasutada erinevaid Lazy tomateid.\nSeda tomatite sorti eristab selle vastupanuvõime hilisele lõhele ja makrosporoosile. Kahjurite hulgas võivad täiskasvanud taimi rünnavad tumedad ja liblikad olla selle sordi jaoks ohtlikud.\nSee on oluline! Lazyayka sordi taimede ja viljade seenhaigused on kasvuhoones kasvatamisel üsna sagedased.\nSelle vältimiseks ei tohi me unustada vajadust kasvuhoone korrapärase ventilatsiooni järele.\nTomatisaadusel Lazyka on suur saak. Igast põõsast saab koguda kuni 6 kg tomatit. Kogusaagis ruutmeetri kohta on umbes 15 kg.\nLazyka sordi peamised eelised on:\nsuurepärane maitse ja toote omadused;\ntomatite ladustamist pikka aega;\npuuviljade võime valmida põõsast enneaegselt.\nLisaks tootele on Lazy tomatite mitmekesisusel mitmeid puudusi:\nselle sordi taimed ei talu soojust ega põuad üsna hästi;\npõõsad vajavad tugevat toetust;\nei pruugi kõikidel muldadel kasvada.\nArvestades selle sordi kõiki eeliseid, muutuvad selle puudused tähtsusetuks. Paljud aednikud ütlevad, et lihtsad sortid on Lazy tomatid, samuti selle suurepärane saagikus.\nMeie laiuskraadides kasvatatakse seemnete kaudu erinevaid Lazy tomatikultuure ja muid sorte. Tema koolitus algab märtsis, 50-55 päeva enne maandumist alalisele kohale.\nNäpunäide. Need aednikud, kes soovivad seda varakult sordi koristamist alustada, võivad isegi kiiremini istutada seemneid püsivas kohas 45 päeva vanuselt alates võrsete tekkimisest.\nSel juhul ei tohiks taimede seemned olla varem kui märtsi keskel.\nHoolimata asjaolust, et peaaegu kõik seemned on eelkoolituseks, soovitavad kogenud aednikud neid ise sorteerida ja töödelda. Selleks peate:\nKasta kõik seemned vette. Need seemned, mis pinnale ujuvad, on tühjad ja ei saa idaneda. Seetõttu ei ole neil lubatud maanduda. Lisaks ei ole vaja istutada väikesi ja kahjustatud seemneid - tõenäoliselt nad ei kasva.\nValitud seemneid tuleb töödelda nõrga kaaliumpermanganaadi lahusega 15 minutit. Pärast seda tuleb neid loputada sooja veega.\nLeotage seemned vees mineraalväetise või kasvustimulaatoriga. Leotamisaeg ei tohi ületada 12 tundi.\nSeemnete sorteerimise ja töötlemise tõttu on võimalik saavutada mitte ainult 100% idanemist, vaid ka oluliselt suurendada noorte taimede immuunsust.\nSeemnete seemnete istutamisel tasub külvise sügavus 1, 5 cm, sügavam või madalam istutamine ei võimalda seemnete normaalset idanemist. Selleks, et seemikud ilmuksid võimalikult kiiresti, on vaja tagada neile temperatuur 20–26 kraadi. Pärast enamiku võrsete ilmumist on soovitatav alandada temperatuuri. Päeval peaks see olema 14-16 kraadi ja öösel olema 12–14 kraadi.\nEt muuta Lazyka tomati sordi taimede siirdamine alalisse kohta lihtsamaks, tuleks need karastada. Karastamisprotseduur on üsna lihtne - noored taimed võetakse välja ööseks rõdul või paigutatakse akna lahti. Samal ajal, et vältida seemikute väljatõmbamist, tuleks esmakordselt katta film.\nSee on oluline! Karastamine toimub öösel temperatuuril mitte alla 10 kraadi.\nLazyka seemikud teevad korjamise pärast kahe esimese lehe moodustumist. Sel juhul tuleb neid hoolikalt siirdada, kahjustamata taimede nõrka juurestikku. Korjamise ajal on vaja iga taime kontrollida ja juuremädaniku avastamise korral tagasi lükata. Lisaks ei anna võimalust nõrkadele seemikutele. Eriti siis, kui kavatsete istutada seda avatud vooditesse.\nLazyka tomatite sort, hoolimata hooletusest, ei saa kõigil pinnastel kasvada. Tema seemikuid ei tohiks istutada väga väetatud happelisele pinnasele. Optimaalsed on keskmised või neutraalsed happelised lahtised pinnad. Kui krundil on külvikord, siis Lazyke sobib ideaalselt pärast:\nSee on oluline! Tomatit ei tohiks istutada pärast kartuleid või paprikaid 3 aastat. Need kultuurid ei jäta tomatitele toitaineid.\nLisaks on neil tavalised haigused, mis suurendavad oluliselt tomatitaimede nakatumise ohtu.\nLisateavet tomatite haiguste kohta leiate videost:\nOptimaalse kasvu tagamiseks ei vaja noored Lazyayka taimed palju ruumi. Üks ruutmeeter mahutab kuni 6 põõsa. Nende edasine hooldus ei ole raske. Kõik, mida nad vajavad, on:\nJalutuskäik põrandale või restile;\nRegulaarne kastmine. Meie kliimas ei ole tomatite kastmine enam kui 2 korda nädalas, kui seda kasvatatakse avamaal ja 1 kord nädalas kasvuhoones kasvatatuna. Kastmise läbiviimine on ainult juurest. Tomatite kastmismeetodil on parem mitte kasutada.\nSelle sordi sammude eemaldamine toimub ainult esimesele harjale. Tulevikus ei ole vaja Lazyka põõsastamist ja kujundamist.\nMineraalväetised ja orgaanilised väetised.\nMitmed tomatid Lazy võivad teha ilma lõdvestamata ja umbrohutõrjeta. Kuid nende protseduuride läbiviimine võib suurendada selle sordi taimede saagikust.\nKui järgite neid lihtsaid soovitusi, saate esimesed Lazyka tomatid koristada 2, 5 - 3 kuu jooksul pärast seemikute tekkimist.\nGalina, 42, Kovrov, tomatite valik Lazy naine valis foto. Juba kodus olin lugenud, et ta oli tagasihoidlik ja vaikselt rõõmus. Kaaliumpermanganaadiga töödeldud ja istutatud seemikute seemned. Võrsed tõusid kokku, kuid mitte kõik ei säilinud. Kasvanduses istutatud seemikud mai lõpus. Selle sordi põõsad kasvasid üsna kompaktselt. Ma istutasin need 50 cm pärast, kuid ma võin veidi vähem ruumi jätta. Viljad on üsna suured, nii et põõsad peavad olema kinni. Neil on klassikaline tomatihape. Selle sordi saagikus meeldis mulle, nii et ma istutan rohkem.\nLarisa, 31, Strunino See sort osteti ekslikult, kuid ma pole seda kunagi kahetsenud. Tomatid Lazyka vastavad täielikult fotole seemnete pakendist. Nad on suured ja väga maitsvad. See ei vaja erilist hoolt. Ma kasvasin neid avamaal ja ei oodanud rikkalikku vilja. Kuid see sort üllatas mind. Kasuta kindlasti uuesti.\nMaria, 58 aastat vana, Serpukhov Ma kasvan teist aastat Lazyka. See sort vajab tuge siduvat. Sel juhul ei ole vaja siduda mitte ainult pagasiruumi, vaid ka harja. Esimest korda, kui ma seda ei teinud, purustas pintsliga tomatid. Üldiselt on sort väga hea. Sellel on suured ja lihavad puuviljad. Aga ilma rikkaliku saagi õige hooldamiseta ei anna ta. Seetõttu ei ütleksin, et see on nii hoolimatu.\nTomato Lazyka © 2017 - Veebruar 2021


Colorex SD on plaatidena pakutav staatilist elektrit hajutav homogeenne põrandakate, millel on alalised ESD-vastased omadused. Tänu tihedale hajutavate soonte võrgustikule liiguvad staatilised laengud hõlpsalt põranda kaudu maapinda. Colorex SD plaadid suudavad taluda kõige nõudlikumaid tingimusi ja pakkuda täiuslikku lahendust eriti tundlike alade jaoks nagu puhasruumid, ning nõudlikele tootmiskohtadele, näiteks elektroonika, bioteaduste ja töötleva tööstuse valdkonnas.\nColorex Signal Glow (EC 250299) pakub pimedas valgusefekti, mis sobib suurepäraselt põrandale tähistuse lisamiseks, näiteks avariiväljapääsude ja evakuatsiooniteede näitamiseks. Kuna inimsilm on kõige tundlikum rohelise valguse suhtes (see tundub eredam), hakkab Colorex Signal Glow pimedas roheliselt heledama.\nTeave Colorex SD\nColorex SD staatilist elektrit hajutavad plaadid\nColorex SD võimaldab ohutut elektrostaatilist lahendust läbi kogu plaadi paksuse mustade elektrit juhtivate soonte kaudu.\nAlaliselt staatilist elektrit hajutav\nAlaliselt staatilist elektrit hajutav põrandakate. Plaadid on omavahel ühendatud elektrit juhtiva liimainega ja maandatud vaskriba kaudu.\nUued laboriruumid, puhasruumid, farmaatsialaborid, tootmiskohad, serveriruumid, andmekeskused ja operatsioonisaalid.


Peetrike Laanetagusel (2018) - Eesti filmi andmebaas\nPeetrike Laanetagusel (2018)\nDokumentaalfilm | Koguperefilm Kestus: 53:00\nRein Maran oma filmist\n40 aastat tagasi linastus Maranil telemängufilm „Laanetaguse suvi”. Teatud mõttes sai „Peetrike Laanetagusel” idee alguse just sellest aastatetagusest kaunist loodusfilmist: „Mõte oli siduda kujutlus, et see sama Peetrike on justkui „Laanetaguse suve” peategelase lapselaps,” räägib režissöör.\n„Teine oluline nüanss oli näidata maailma sellisena, nagu me täiskasvanuna ei ole harjunud nägema. Oleme ammu oma nooruse unustanud ja looduse vastu ei tunne huvi, pigem kardame,” arvab režissöör.\nMaran proovib avada oma filmiga need sulgunud uksed. „Selle maailma nägemine võib olla omaette huvitav ja üht-teist meenutav. Teisest küljest pakub film kindlasti huvi igale väiksele põnnile, kui teda pole veel lastevanemate poolt looduse ees hirmu tundma pandud.”\nRežissöör kirjeldab oma värsket filmi, kui vahendit, mis ärgitab tundma õppima kõike seda, mis meie ümber on.„Loodus on igaühele kättesaadav. Kui meil ainult on seda tahtmist peatuda ja ringi vaadata. Loodus elab oma elu igas metsatukas, kodu- või suvetalus, ka linnas pargis. Rohi kasvab seal, kus see ei ole inimese poolt kultiveeritud või mahaniidetud. Peale selle annab see film võimaluse näha veel kaugemale – „Peetrike Laanetagusel” näitab seda, mida on võimalus kogeda siis, kui veidekene rohkem looduse sisse vaadata,” avab Maran dokumentaalfilmi telgitaguse.\n„Vaevalt, et keegi poisipõnn või tüdrukutirts on märganud seda, et ühest koledast harali ogadega röövikust saab aja jooksul ootamatult imekaunis liblikas või näinud tigusid, kellel võib olla väga omapärane käitumisviis, mis kõrgub tigude lembetantsuga. Filmis avaneb kõik reaalsena.”\nKui midagi erilist välja tuua „Peetrike Laanetagusel” filmivõtete juures, siis on see seotud ootamatute külalistega, kes on sattunud ka filmi kaadritesse. „Eks neid erilisi hetki oli palju, aga seik, mis oli esmakordne minu jaoks, juhtus teel filmivõtetele. „Tulin mööda metsavahelist teed, kus autod sõidavad üsna tihedalt ja nägin ühel hetkel vaskussi, otse auto ratta koha peal. Loomulikult võtsin ta teelt kohe üles, kus ta keris end mulle peopessa kokku. Otsustasin ta siis enda juurde terraariumisse tuua. Kui läksin teda paar tundi hiljem vaatama, siis oli tema ümber terve hulk väikseid poegi, keda ma sellisel kujul polnud veel elus kunagi näinud. Tulemuseks oli see, et vaskuss koos poegadega sattus ootamatult filmi."\nFilmirežissöör Rein Maran: me hävitame üsna süsteemselt enda ...\nVilipo, J. (2018). Rein Maran: loodus on igaühele kättesaadav. Kui meil on ainult tahtmist seal peatuda ja ringi vaadata. Õhtuleht, 20. apr, lk 10-11.\nFilmi kodulehekülg: http://www.gaviafilm.ee/et/content/peetrike-laanetagusel-53-min