Cremnophila linguifolia - Teave\nCremnophila linguifolia on paljas, mitmeaastane mahlane, kiuliste juurtega, varred ripatsid kaljudest ja vähesed oksad. Rosettidel on 15–25 lehte ja läbimõõt kuni 17,5 cm. Lehed on rohelised ja mitte glasuursed, kuni 9 cm pikad, kuni 5,5 cm laiad ja ümarate servadega. Õisikud on eriti pikad ja horisontaalsed või rippuvad. Õied on valged või rohekad.\nEnamik tavalistest Echeveria liikide kasvatamine ei ole keeruline sukulent, kui järgite mõnda põhireeglit. Esiteks olge ettevaatlik, et mitte kunagi ei laseks vesi rosetis istuda, kuna see võib põhjustada mädanemist või seenhaigusi, mis taime tapavad. Lisaks eemaldage taime põhjast surnud lehed, kui see kasvab. Need surnud lehed pakuvad kahjurite varjupaika ja Echeveria on vastuvõtlikud jahukondlikele putukatele. Nagu kõigi sukulentide puhul, aitavad edu tagada hoolikad kastmisharjumused ja palju valgust.\nRepot vastavalt vajadusele, eelistatavalt soojal aastaajal. Sukulendi ümberistutamiseks veenduge, et muld oleks enne ümberistutamist kuiv, seejärel eemaldage pott ettevaatlikult. Koputage vana muld juurtest välja, eemaldades protsessi käigus kindlasti mädanenud või surnud juured. Kõiki lõikeid ravige fungitsiidiga ... - Vaadake lisateavet aadressil: Kuidas kasvatada ja hooldada Echeveriat\nCremnophila linguifolia on pärit Mehhikost.\nx Cremneria "Chubbs"\nx Cremneria "Mutabilis"\nTagasi perekonna juurde Cremnophila\nMitmed uuringud on näidanud, et fülogeneetiliste hinnangute suurem eraldusvõime ja tugi saavutatakse märkide ja / või taksonite esindatuse suurendamise kaudu (Graybeal, 1998 Hillis, 1998 Soltis jt, 1998 Bremer jt, 1999). Meie uuring kinnitab tähemärkide lisamise olulisust, kuna seosed liikide vahel Graptopetalum ja sellega seotud perekonnad on paremini lahutatud, kui analüüsitakse nelja järjestatud DNA piirkonda koos. Meie tulemused kinnitavad ka varasemate uuringute tulemusi (Baldwin ja Markos, 1998 Clevinger ja Panero, 2000 Beardsley ja Olmstead, 2002 Andreasen ja Baldwin, 2003), kinnitades, et ETS piirkond on suurepärane valik liikidevahelise taseme uuringute jaoks, kuna sellel on suurem arv parsimoniateabe saite kui ITS või muud järjestused.\nSee uuring on ka esimene, mis kasutab rplCrassulaceae 16 järjestuse andmed. Suure deletsiooni olemasolu selles geenipiirkonnas (puuduvad täieliku introniga võrdsed andmed) võis analüüsile negatiivselt mõjuda, kuid seda leidub taksonites, mis tunduvad kuuluvat erinevatesse alamklassidesse vastavalt ITS, ETS, ja kombineeritud puud. Tundub, et tegemist on homoplasliku tegelasega. Tegelikult ei täheldatud introni kadumist isegi sama perekonna lähedaste sugulasliikide puhul (nt Cremnophila nutans puudub intron, kuid tema sõsarliik, C. ligulifolia, ei ole). See suur kustutus leiti kaheksal liigil Graptopetalum kuuluvad erinevatesse alamklassidesse. Esialgses analüüsis kodeerisime selle kustutamise ja muud lüngad eraldi märkidena, nagu soovitasid Simmons ja Ochoterena (2000). Kuid see strateegia ei mõjutanud puude üldist topoloogiat.\nVaatamata nelja andmekogumi kombinatsiooni kasutamisele ei olnud parsimooniateabe tähemärkide arv siiski piisav kõigi uuritud taksonite vaheliste seoste lahendamiseks ja ainult mõned alamklassid said alglaadimistoetust (> 50%). Mort jt. (2001) pakkusid oma fülogeneetilises uuringus välja kaks võimalikku põhjust nii paljude lahendamataAcre Classulaceae. Nende kladistlikus analüüsis kasutati kloroplast matK geeni ja nad mainisid võimalust, et põlvkondadevaheline hübridisatsioon võib põhjustada sagedast kloroplasti vahetust taksonite vahel, mõjutades tõsiselt kloroplasti fülogeene. Kaks meie uuringu geenipiirkonda, rpl16 ja trnL-F, on kloroplasti genoomist. Lisaks on teatatud 11 kromosoomide arvu muutumisest Graptopetalum liikidest, ulatudes n = 30 kuni 270 (Uhl, 1970). See kromosoomiarvude suur kõikumine viitab polüploidiale ja hübridisatsioonile. Polüploidiat pole aga kunagi teaduslikult hinnatud Graptopetalum. Crassulaceae on kultiveerimisel kergesti hübridiseerunud, kuid empiirilisi tõendeid ühegi liigi hübriidse päritolu kohta pole ja peaaegu kõik Graptopetalum liigid olid metsikult kogutud. Üks põhjus, miks valiti nii plastiid- kui ka tuumageenid, oli otsida ilmnenud puudest sellise nähtuse jaoks ilmseid tõendeid, kuid seda ei leitud. Pealegi kipub liigi praegune geograafiline levik ja eraldatus (välja arvatud üks laialt levinud liik) eelistama hübriidset päritolu.\nMort jt. (2001) leidis samuti, etAcre klade ”on suhteliselt hiljutise päritoluga rühm ja see võtaks arvesse ka meie tulemustes näha olevaid variatsioonitasemeid. Meie uuringus piirdus andmevaheseinte vastuolu ainult kolme liiki positsioonidega Graptopetalum: G. grande, G. pusillumja G. saxifragoides. Kuid nende alternatiivsed positsioonid ei saanud tugevat alglaadimise tuge, mis viitab pigem pehmele kui tugevale konfliktsele fülogeneetilisele signaalile.\nKombineeritud DNA-analüüsiga saime topoloogia, milles vähemalt kolm peamist Graptopetalum on ilmne. Nende kladide piires on ainult neli väiksemat alamrühma Graptopetalum liigid saavad bootstrap-tuge (> 50%), kuid need on suures osas seotud liigi geograafilise levikuga. Graptopetalum glassii, G. superbumja G. pentandrum moodustavad hästitoetava kladi, mis on olemas ka kõigis kõige ebasoodsamates puudes, mis on saadud ainult ETS ja ITS andmekogumitega. Morfoloogilised analüüsid (Acevedo-Rosas ja Cházaro, 2003 Acevedo-Rosas et al., 2004) taastavad ka selle monofüeetilise rühma, mida iseloomustavad lilled, millel on ainult üks tolmukeeris. Need kolm liiki piirduvad Mehhiko lääneosa keskosas asuvate Colima, Jalisco ja Michoacáni osariikidega. Tundub, et need on tihedalt seotud kalaliikidega Cremnophila, Echeveriaja Sedum, samuti muud Graptopetalum sellised liigid nagu G. fruticosum ja G. marginatum, mis on pärit ka Mehhiko lääne-keskosast Jaliscost ja Nayaritist. Teine toetatud alamklass koosneb G. bernalense, G. paraguayenseja G. mendozae. Need kolm liiki on geograafiliselt piiratud Tamaulipase ja Põhja-Veracruzi osariikidega Mehhiko ida-keskosas. Kolmas alamklass sisaldab Tacitus bellus, Graptopetalum bartramii, G. suaveolensja G. craigii. Need liigid on piiratud Mehhiko loodeosas asuvate Sonora, Chihuahua ja Durangoga ning on nende paaride õde G. filiferum ja G. rusbyi, mis on oma levialas piiratud ka Mehhiko ja Arizona kõige loodeservani. See kuue liigi klad on õde teisele liigirühmale, G. pusillum, G. saxifragoides (nii Durangost kui ka) ja laialt levinud G. pachyphyllum.\nNeed alamklassid ei vasta jaotise kahele jaotisele Graptopetalum määratles Moran (1984). Jaosse paigutatud liigid Bürneesia (varjatud liigid) kui ka jaotises 3 Graptopetalum (teraviliigid) on jaotatud kogu kladogrammi. Näiteks vesiviljelised liigid G. marginatum on õde G. fruticosum, üks taevaliike. Kui me tahame neid geenipuu topoloogiaid aktsepteerida, siis nende eraldi liinid Graptopetalum liike ei saa iseloomustada nende morfoloogiliste märkidega, mida Acevedo ‐ Rosas jt. (2004) leiti olevat sünapomorfsed. Nende tähemärkide hulgas on harjumus, lillelõhn, kroonlehtede värv ja kroonlehtede makula paigutus. Tacitus bellus on suured lilled värviliste, tumeroosade kroonlehtedega, millel puuduvad laigud. See on ka aromaatne ja rühmitatud G. Bartramii, G. suaveolensja G. craigii, millel kõigil on valkjad kroonlehed. Seetõttu näib, et geograafia, mitte harjumus või lille morfoloogia võib olla selle grupi fülogeneetiliste suhete parem näitaja. Tundub, et hõõguvad ja paakuvad harjumused on arenenud erinevatest geograafilistest piirkondadest pärinevatelt esivanematelt sõltumatult, võib-olla selleks, et täita igas eraldatud keskkonnas vabu ökoloogilisi nišše. Enamik Graptopetalum liike leidub semiariidses taimestikus ja populatsioonid on tavaliselt isoleeritud nende elupaikade kivistel küngamägedel (Acevedo ‐ Rosas et al., 2004).\nMeie tulemused näitavad seda selgelt Graptopetalum ei ole praegu piiritletud kujul monofüleetiline (28 sammu võrra pikemad puud leiavad perekonna monofüleetsena). Kuid need ei osuta lõplikult perekonna täpset koostist. Perekonna tüübiliik on G. pusillum, kuid see liik kuulub rühma, mis ei saanud alglaadimistoetust (> 50%). Cremnophila ja ilmselt mõned liigid Sedum ja Echeveria on sisse põimitud Graptopetalum, kuid me pole neist suurtest perekondadest piisavalt hästi proove teinud, et teada saada, millised ja kui palju. Monotüüpne perekond Tacitus (T. bellus) on samuti sisse põimitud Graptopetalum ja seda ei tohiks ilmselt pidada eraldi perekonnaks. Nagu mainitud, T. bellus on olnud raske klassifitseerida ainulaadsete ja aiandushinnaga hinnatud lillede tõttu, mis ei ole peaaegu kindlasti kärbsetolmlevad, nagu enamus Graptopetalum liigid. Tacitus bellus on peetud liigi liikideks Graptopetalum autorid (Hunt, 1979), ja selle tihe suhe G. suaveolens meie puudes toetab nende sarnane aromaatne lillelõhn.\nTolmeldajate sündroomide muutused (nt kärbest mesilani), mis viivad konvergentsete õite morfoloogiateni, on dokumenteeritud paljudes teistes õistaimede rühmades (nt Hapeman ja Inoue, 1997 Borba et al., 2002). Need nihked võivad aidata selgitada mudelis täheldatud mustreid Graptopetalum samuti. Värvide ja ribade jaotumine kroonlehtedel ja erinevates lõhnaainetes samades rühmades Graptopetalum näitavad, et on olemas erinevad tolmeldajate sündroomid. Küll aga kaugete kohtade tõttu, kus enamik Graptopetalum liigid kasvavad, tolmeldamisbioloogia kohta pole tõendeid kogutud.\nLõppkokkuvõttes on vaja rohkem andmeid täiendavate kõrge variatsioonitasemega geenipiirkondade kohta, et lahendada küsimus, millised liigid tuleks lisada Graptopetalum. Samuti on vaja suuremat taksonite valimit, eriti suurte ja problemaatiliste perekondade seest Echeveria ja Sedum jooksulAcre”Clade. Sellest hoolimata heidab see uuring uut valgust Crassulaceae süsteemsete suhete tõlgendustele ja rollile, mida geograafia, elupaik, tolmeldajad ja muud ökoloogilised tegurid võivad nende sukulentide evolutsiooni juhtimisel mängida.\nTabel 1. Selles uuringus esitatud kladistilistes analüüsides kasutatud kolme andmekogumi DNA-saitide varieerumine ja puude statistika. CI = konsistentsi indeks HI = homoplaasia indeks RI = retentsiooni indeks RC = muudetud konsistentsi indeks\nSee ei ole uus liik, vaid täiesti ebavajalik ümber nimetada Cremnophila linguifolia (Lemaire) Moran.\nParaku, perekonnas Cremnophila pole ühtegi uut liiki!\nTänapäeval tuntud taim Cremnophila linguifolia kirjeldas Lemaire 1863. aastal kui Echeveria liigid. See oli Belgias kasvatatud teadmata päritoluga taim. 6 aastat hiljem, 1869. aastal, viis Baker Lemaire'i kirjelduse lõpule ja teatas, et taim on Mehhikost pärit. Umbes 100 aasta jooksul ei leitud seda kunagi loodusest ja see jäi saladuseks. Mõned autorid isegi spekuleerisid, et see võib olla hübriidset päritolu.\nAlles 1962. aastal juhtus Padre Hans Fittkau Toluca lõunaosas Malinalco varemet külastades seda seal kasvama. Hiljem leiti see ka Barranca de Mexicarpast, mis oli Malinalcost 10 km ida pool.\nReid Moran avaldas 1968. Aastal täieliku ülevaate E. longuifolia samuti taime üksikasjalik kirjeldus hispaania keeles dokumendis Cact Suc Mex 13: 67-70, mis põhineb põhjapoolsetel kaljudel, mis asuvad Malinalcost otse SW pool ja Barranca de Mexicarpa. Kümme aastat hiljem avaldati sama ulatuslik kirjeldus inglise keeles ka USA CSJ-s, kus Moran tõi üles perekonna Cremnophila Rose majutamiseks Sedum cremnophila ja Echeveria linguifolia.\nKuigi taimed E. linguifolia kultiveerimisel - kõik põlvnesid ühest kloonist, mis toodi Euroopasse mõni aeg enne seda, kui Lemaire seda kirjeldas - polnud loomulikult peaaegu kõikuvad, looduses kahes ülalnimetatud kohas kogutud taimedel on märkimisväärne varieeruvus: lehed võivad olla kuni 4 x 2 cm kuni 9 x 5,5 cm ja - Morani sõnul - isegi õisikud ja õied võivad taimel erineda.\nAlates ülestõusmisest 1978. aastal perekond Cremnophila, mis koosneb ainult kahest liigist, on jäänud muutmata. Nii et polnud üllatus, kui 2015. aastal Cact Suc Mex 60 (1): 19-28 uus liik Cremnophila ilmus. Pika artikli põhjalik uurimine (autorid Jerónimo Reyes Santiage, Avila Serratos Mauricio ja Brachet Ize Christian) näitas siiski peagi, et rõõmustasime liiga vara: taim kirjeldas, illustreeris ja nimetas Cremnophila tlahuicana pärineb Barranca de Mexicarpast, see tähendab, et see on pärit samast paikkonnast kui üks kahest kollektsioonist, millele Moran oma kirjelduse tugines E. linguifolia. Kuigi nende artikli lõpus olev viited sisaldavad Morani 1978. aasta väljaannet, on ilmne, et nad ei uurinud seda hoolikalt, muidu oleksid nad teada saanud, et Barranca de Mexicarpa pole uus paik.\nKolme autori eesmärk on võrreldava tabeli abil eristada oma äsja nimetatud taim C. linguifolia. Kust nad viimase jaoks andmed kogusid, on ebaselge, kindlasti mitte Morani kirjeldusest. Miks nad hispaaniakeelse versiooni kättesaadavust silmas pidades sellega nõu pidasid, jäi arusaamatuks. Kui nad oleksid seda teinud, oleksid nad märkinud, et nende "uus" tehas jääb selgelt varieeruvuse vahemikku C. linguifolia - nagu muidugi on oodata samas piirkonnas kogutud taimelt. Parafraseerides William Shakespeare'i: palju jama mitte millestki.\n- Moran R. 1968. Echeveria linguaefolia redescubierta. Kakt Suc Mex 13.67-70\n- Moran R. 1978. Ülestõusmine Cremnophila. CSJ USA 50:139-146\n- Reyes, Avila & Brachet 2015. Una nueva especie del género Cremnophila (Crassulaceae) en el Estado de México, México. Kakt Suc Mex 60(1):19-28\nEsmakordselt avaldati Sedumi Seltsi infolehes nr 118, juuli 2016.\nLINGUIFOLIA (Lemaire) Moran, 1975 (ingl. / Fr.)\nAnacampseros linguifolia Hort. endine Lemaire (1863)\nTalinum linguiforme Hort. endine Lemaire (1863)\nPachyphytum lingua Hort. endine Morren (1874)\nLevitamine : Mehhiko (México: Malinalco, Mexicapa) ca 1900 m.\nKirjeldus (R. Morani järgi):\nCaudex kuni 1 m või rohkem, 1–2,5 cm paks, roheline muutub pruuniks, lehtede kohad on ovaalsed, u. 10 - 12 mm lai ja 7 - 9 mm kõrge, kinnitusarm elliptiline, pruun, ca. 5–7 mm lai ja 1–2 mm kõrge.\nRosetid lõtv, 6–17 cm lai, 15–25 lehte või mõnikord kuni 40 lehte ja hajutatud kuni 2,5 dm kaabeksit.\nLehed roheline ja mitte glasuurne, piklik-spaatlik, ovaalne või ovaalne-kulaanne, ümardatud kuni nüri, 4–9 cm pikkune, 1,5–5,5 cm lai, 7–14 mm paksune, lamedast kuni kergelt nõgusalt ventraalselt, kumer kuni ümar seljaga, mõnes osas nõrga kiiluga, alus 8 - 13 mm lai, 6 - 12 mm paks.\nÕie varred ilmus esmakordselt maist juulini, õitses detsembrist maini, heleroheline, 1,5–3,5 (-5,5) dm pikk (koos õisikuga), kaar on jäik, kasvades paindeta, 1–2,5 (–4) dm pikk, 5–11 mm paksused, 4 - 20 lehega lehed mõnevõrra tõusvad, elliptiliselt piklikud, nürid kuni ümarad, 1,5–3,5 cm pikad, 8–19 mm laiad, 4–12 mm paksused, kõhuõõnes kumerad, seljaga ümarad.\nThyrse painduv, rippuv, klaasjas, 6–16 cm pikk, 3–6 cm lai, umbes 20–70 õit, oksad 15–35, ülemised ja sageli mõned kõige madalamad üheõielised, ülejäänud 2–5 lilled, mõnevõrra tsirkuleerivad. Pedikleid 2–4 (üksik- ja lõpulilledes –10) mm pikkused, 1–2 mm paksused.\nLilled: tikk 6 - 13 mm pikk, 4,5 - 9 mm lai, ketas ca 4 - 6 mm lai, tupplehed püstised, mõnevõrra ebavõrdsed, kolmnurksed lansolaadid, ümardatud alaägedateks, 4 - 12 mm pikad, 1,5 - 5 mm laiad, noortes pungades väga imbrikeerunud, kuid varsti avatud, siinused kitsalt V-kujulised, ülalt paralleelsete külgedega, suletud pärast teesi. Corolla valge või rohekas, viisnurkne ± lamedate külgedega, 6 - 11 mm pikk, 4 - 7 mm lai, kroonlehed peaaegu erinevad, kuigi neid ühendavad adnaatfilamentid, püstised, kolmnurk-lansolaadid, teravad, kiilused, 2–4 mm laiad, kahes kolmandikus alumises induplikaatklapis, ülal imbrikaadiga. Hõõgniidid rohekasvalge, pikkusega 5 - 8 mm, u. Aluses 0,7 mm lai, epipetaalne adnaat ca 1 mm, antepaleaalne umbes 0,5 mm tolmukad helekollane, munakujuline, ümmargune, umbes 1,5 mm pikk. Nektari näärmed kollakasroheline, kinnitatud pistikute vastu, umbes 1,5 mm lai ja 0,4 mm kõrge.\nLevitamine : Mexique (México: Malinalco, Mexicapa) versus 1900 m.\nKirjeldus (selon R. Moran keelab IHSP, 2003):\nTige jusqu'à 1m et pluss, 1 - 2,5 cm diameeter.\nRosett 6 - 17 cm diameetriga avec 15-25 feuilles.\nFeuilles cunées-obovales à piklikud, arrondies ou obtuses, 4 - 9 x 1,5 - 5,5 cm.\nÕisik 15 - 55 cm.\nFleurs: Sépales 4 - 12 x 1,5 - 5 mm, petals droits, blancs ou verdâtres, 6 - 11 x 2 - 4 mm, indupliqués et ne se chevauchant pas.\nVaata videot: 비가 많이 내린뒤 노숙다육이들은 괜찮을까요? 비온뒤 야외 다육이들의 상태를 살펴봤어요


Tiia Tiik, minu blogi: Hea teada: Meie töötukassas usume, et igale inimesele on olemas sobiv töö\nHea teada: Meie töötukassas usume, et igale inimesele on olemas sobiv töö\nLeidsin artikli pealkirjaga, mille taga on ka originaalallikas:\nLugeja küsib: kas pean töötuna arvel olles miinimumpalgaga töö vastu võtma?\nAvaldatud: 05. veebruar kell 23:01\n«Kui ma olen töötuna arvel ja nad pakuvad mulle miinimumpalgaga tööd, kas pean selle vastu võtma? Asi on nimelt selles, et mul kulub iga kuu elamise peale (maksudeks) üle 450 euro. Nii väiksest palgast ma ei kataks oma vajadusi. Olen abielus ja kahe lapse isa,» kirjutas Tarbija24 lugeja.\nVastab töötukassa avalike suhete spetsialist Nansi Kartanas.\nTöötukassas on igal töötul personaalne nõustaja, kes abistab Teid töö leidmisel Teie individuaalsetest vajadustest ja soovidest lähtuvalt.\nEsmalt aitame Teil koostada tööotsimiskava ja pakume ka kohe võimalikke sobivaid töökohti. Missugune on igale inimesele sobiv töö just täna ja praegu - need kriteeriumid arutate koos läbi ja andmete sisestamise järel saadab töötukassa infosüsteem Teie e-posti aadressile kõik Teie soovidele vastavad tööpakkumised - teadmiseks, tutvumiseks ja kandideerimiseks.\nOluline on, et töötuna arvelevõtmise korral peaksite ise ja kohe hakkama tegelema töö otsimisega, koostama CV, kandideerima sobivatele tööpakkumistele ja pöörduma töötukassasse konsultatsioonile kokkulepitud ajal. Kui Te ei oska tööd otsida või kui Te pole sellega viimasel ajal kokku puutunud, siis suuname Teid tööotsingu töötuppa, kus saate töö otsimiseks vajalikke teadmisi (kust ja kuidas tööd otsida, kuidas vajalikke dokumente koostada, kuidas töövestluseks valmistuda jne).\nTöötukassa makstavad toetused või hüvitised võimaldavad Teil pühenduda uue töö leidmisele, kuid ei luba passiivseks muutuda, sest abi on seotud kohustusega aktiivselt tööd otsida ja tööturuteenustel osaleda.\nMeie töötukassas usume, et igale inimesele on olemas sobiv töö, mis tagab talle parima sotsiaalse kaasatuse ja majandusliku toimetuleku, mida ainuüksi töötukassa toetused tõepoolest ei suuda.\nTööturuteenuste ja -toetuste seaduse järgi on sobivaks tööks töötule esimese 20 nädala vältel töötuna arvelevõtmisest töö:\nmis ei ole tervislikel põhjustel vastunäidustatud,\nmille puhul sõiduks elukohast töökohta ja tagasi ühissõidukiga ei kulu rohkem kui kaks tundi päevas ega rohkem kui 15 protsenti kuupalgast,\nmis vastab töötu haridusele, erialale ja varasemale töökogemusele ja\nmille eest pakutav töötasu on vähemalt 60 protsenti isiku ühe kuu keskmisest sotsiaalmaksuga maksustatavast tulust, kuid mitte vähem kui kahekordne töölepingu seaduse § 29 lõike 5 alusel kehtestatud töötasu alammäär. Isiku sotsiaalmaksuga maksustatava ühe kuu keskmise tulu arvutamisel võetakse arvesse töötuna arvelevõtmisele eelnenud viimase kuue kuu kolm esimest kuud.\nTöötukassa teenused ja toetused leiad siit.\n- veebruar 06, 2014


Main page / Brändid / ORGANIC KITCHEN\nORGANIC KITCHEN Certified cream, scrub, mask, foot soak 100 ml Certified shower gel and foam Certified body milk Certified shampoo and conditioner\nKõik ORGANIC KITCHEN tooted on sertifitseeritud ECOCERT COSMOS NATURAL poolt, mis tagab loodusliku koostise, samuti SLS, parabeenide ja silikoonide puudumise.\nSari koosneb kosmeetikatoodetest näole, juustele ja kehale ning on mõeldud kõikidele juukse- ja nahatüüpidele. Sarja nimi peegeldab selle olemust. Organic Kitchen tooted tõesti näevad välja nagu oleks need valminud mõnes maagilises köögis. Tooted on valmistatud eksootiliste mahlade, köögiviljade ja eeterlike õlidega, taimsete ekstraktide, loodusliku mee ja teiste maitsvate koostisainetega, mis hooldavad Teie nahka ja juukseid õrnalt kuid efektiivselt ja annavad teile positiivse meeleolu, mis kestab tunde.\nNeed tooted eristuvad nende ebatavaliste ja sageli väga naljakate nimedega nagu kehakreem Pop Kunst, skulptureeriv kreem #korsetikreem, jalakreem Usk Aaloesse, näomask Tomati teoreem, dušigeel Kaamera! Võte!, kreem #maarmastanomatööd.\nSertifikaadid ORGANIC KITCHEN


Doktoritöö uurib tulemushindamist avalikus sektoris < Avaleht < Uudised < Uudised < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil!\nDoktoritöö uurib tulemushindamist avalikus sektoris\n19.02.16 @ 11.38\nViimati muudetud: Kersti Vähi, 08.02.2017 12:10\nTallinna tehnikaülikooli R. Nurkse innovatsiooni ja valitsemise instituudi doktorant Külli Taro kaitses jaanuaris 2016 doktoritööd "The Attribution Problem in Performance Measurement in the Public Sector: Lessons from Performance Audits in Estonia" (Omistamise probleem tulemuslikkuse hindamisel avalikus sektoris: õppetunnid tulemusaudititest Eestis).\nKuigi avaliku sektori tegevuse tulemuslikkuse kohta info kogumine on sama vana kui avalik haldus ise, tõusis tulemuslikkuse hindamine keskseks teemaks seoses Uue haldusjuhtimise (New Public Management) reformide ja tulemusjuhtimise propageerimisega avalikus sektoris. Tänaseks päevaks on debatt aga keskendunud eelkõige küsimustele, mis eesmärgil tulemusi mõõdetakse ning kas ja kuidas tulemusinfot üldse kasutatakse. Seejuures on selgunud, et tulemusinfo tegelikku kasutamisse panustatakse tunduvalt vähem kui tulemuste mõõtmise protsessi.\n„Üks oluline põhjus, miks tulemusinfo ei leia oodatud määral kasutamist, tuleneb tulemuste hindamise olemuslikust probleemist – suutmatusest selgelt ja üheselt arusaadavalt defineerida avaliku sektori tegevuse eesmärke ehk tulemusi, mille täitmist peaks mõõtma. Teine probleem seondub tulemuste mõõtmise analüütilise või metodoloogilise väljakutsega tõestada põhjuslikku seost valitsuse tegevuse ja mõõdetud tulemuste vahel. Isegi kui avaliku sektori tegevuse tulemuste hindamiseks suudetakse välja mõelda sobilikud indikaatorid ning neid mõõta, siis määratleda, milline panus oli just konkreetsel hinnataval tegevusel või programmil saavutatud tulemustesse, on tihtipeale väga keeruline,“ selgitab Külli Taro.\nOmistamise probleem tähistab sotsiaalpsühholoogiast tuntud inimlikku tendentsi omistada tulemusi hinnatavale tegevustele, kuigi tegelikkuses võib nende vahel põhjuslik seos puududa.\nDoktoritöös keskendutakse peamiselt põhjusliku seose omistamise probleemi tagajärgedele tulemusinfo kasutamisel ja demonstreeritakse, et omistamise probleemi mõju sõltub eesmärgist, miks tulemusi hinnatakse ning keskkonnast, kus hindamine toimub.\nDoktoritööl on kaks sihti:\n-\tesiteks näidata, kuidas omistamise probleem takistab eelkõige tulemuste hindamise nõuandva funktsiooni täitmist, kuna sellisel juhul on põhjusliku seose olemasolu tegevuse ja tulemuse vahel kõige kriitilisem.\n-\tteiseks uurida tulemuste mõõtmise algatuste rakendamist just Eesti kontekstis ning selgitada, miks omistamise probleem võimendub vähem arenenud poliitikakujundamise oskuste ja traditsioonidega uutes demokraatiates.\nEdukas tulemuste mõõtmine ja adekvaatne tulemusinfo kasutamine seab teatud tingimused riigi poliitilisele süsteemile ja administratiivsele võimekusele. Kui aga rakendada tulemuslikkuse hindamist avalikus sektoris, kus eeltingimused analüütilistele ja rakenduslikele oskustele, kvaliteedikontrollile ja stabiilsele poliitikakujundamisele pole täidetud, siis võimendab see nii tulemuslikkuse mõõtmise olemuslikke kui ka analüütilisi puudujääke, nagu üheste ja selgelt defineeritavate eesmärkide puudumine ning põhjusliku seose omistamise probleem.\n„Seega oht omistamise probleemi tõttu tulemuslikkuse mõõtmisel põhimõttelisi metoodilisi vigu teha ning hiljem saadud infot mittesihipäraselt kasutada on eriti suur just ebaküpse poliitikakujundamise keskkondadega uutes demokraatiates,“ lisab doktorant.\nDoktoritöö juhendaja oli professor Tiina Randma-Liiv (TTÜ)\nOponendid professor Jarmo Vakkuri (Tampere Ülikoolist) ja dotsent Bram Verschuere (Ghenti Ülikoolist Hollandis).\nDoktoritöö on avaldatud raamatukogu digikogus aadressil http://digi.lib.ttu.ee/i/?3963\nkersti dot vahi at ttu dot ee


Eesti pealinna valu ja võlu on tema muutumises, kraanades, kakofoonias – ei mingit kahtlust, just selle noodi leiavad meie keskkonnas üles kõik korrastatud Lääne-Euroopast (ja kaugemaltki) siia vaatama tulnud arhitektid.\nTallinn on oma kontrastides ebatavaline – nagu ka näiteks müürijärgne Berliin, ainult skaala on teine. «Urbanismi Tallinna moodi» suurel sõbral arhitekt Panu Lehtovuoril on õigus, kui ta ütleb, et igal üksikul heal majal on siinses linnaruumis kanda tähtis osa – kindlakäelise planeerimistraditsiooni puudumisel peavad üksikobjektid seda ruumi looma, tekitades valgustuslikke saarekesi keset kohati üsna metsikut keskkonda.\nHollandi arhitekti Christopher Mölleri meelest saaks sellist istandust korraldada piirkondades, mis jäävad suburbia ja disniländistuva vanalinna vahele – Koplis näiteks. Sellega haakub kesklinna servas asuvate vanade tööstushoonete arendamine, meil on juba Fahle-maamärk, kohe valmivad ägedat industriaalset elamistihedust loovad Rotermanni elamud, üsna ühese funktsiooniga elamukvartal saab ka endisest Lutheri vabrikust Vana-Lõuna tänaval.\nVaikselt tõmbab end käima Kultuurikatel linnahalli kõrval. Selliseid ajalooliste tehaste-ladude ümbersünniprojekte toetatakse kogu maailmas ja tihti seotakse uus programm märksõnaga kultuur – võlusõnaga, mis tagab majandusedu moodsas hiliskapitalistlikus linnas, kus pole enam võimalik müüa standardset toodangut (praegusel rabedal Eesti kinnisvaraturul on see ideevaese masstoodangu seismajäämine eriti selgelt näha).\nErinevalt keskkonnakaost nautlevatest välismaalastest teame meie kohalikena ka maju, mis võinuks olla, ning paiku, mille arengus võiks ajaloo tagasi pöörata – näiteks sadamaala teostamata võimalused, vägikaikavedu uue linnavalitsushoone asukoha ümber, lammutatud Sakala ja vaikselt lagunev linnahall...\nKas välismaalaste silmis nii hinnaline kollaažlikkus, mida kohalik publik vaevalt samavõrd hindab, on linnaruumis püsiv väärtus või kustub see ehitusbuumi jätkudes vähemalt kesklinna piirkonnas mõnekümne aastaga? Tallinnast ei saa iial ühtlaselt normatiivset Helsingit või Photoshopi-arhitektuuriga Shanghaid, siinne linnaruum jääb ilmselt kauaks võnkuma reaalse ja imaginaarse kokkupuutepunktis.\nEhk nagu on arvanud Rumeenia päritolu kunstnik ÄŒalin Dan, kes siin lehel küll sõna ei võta, ent kes linnahalli uurides tegeles siinse kihilise keskkonnaga laiemalt: «Tallinna mastaap on kohalikku keskkonda mitte tundva võõra jaoks enam-vähem haaratav, kuid võimaldab ka avastamisrõõmu. Halvasti toimiva ja probleemse keskkonna protsent on õige, see tähendab, et linn ergutab uurima ja reageerima, ilma et liiga palju vaesust, rumalust või ilu seda segaks.»\nŠokeeriv rusuhunnik Sakala asemel\nMarie Alice L’Heureux\nIga aastaga on Eesti füüsiline keskkond muutunud – uued ehitised, kihavam elu, rohkem liiklust. Eriti vaimustab mind see, kuidas arhitektid on muutnud paljusid hirmsaid nõukogudeaegseid hooneid Tallinna südalinnas üksnes nende välimust ümber tehes, mitte neid maha lõhkudes. See on säilitanud tänavate mõõtkava, parandades samas linna ilmet.\nMa loodan, et kinnisvaraarendus Coca-Cola Plaza (kehv nimetus Tallinna keskseima koha jaoks, eriti kuna see pole eriti mingi plaza) ja Rotermanni soolalaos asuva arhitektuurimuuseumi vahel annab linnale positiivse linliku ruumi ja parandab ühendust Tallinna merepiiriga, mis on sadama sellest küljest kurvalt hooletusse jäetud. Eesti arhitektuurimaastikule on lisandunud palju uut – näiteks Viimsi uus keskkool on suurepärane hoone, mis tõendab seda, kuidas kogukond haridust väärtustab: linn lisas isegi uue bussipeatuse, et õpilastel parem oleks. Tartu jõeäärne roheala ja jalakäijate sild aitavad avaturgu ja bussijaama kesklinnaga ühendada, pakkudes linnakodanikele ja turistidele meeldiva jalutusringi.\nMa loodan, et eestlastel õnnestub edasistes ehitustes kaitsta oma pärandit ja luua samas elav ehituskeskkond. Minu jaoks oli šokeeriv näha rusuhunnikut seal, kus varem seisis Sakala keskus.\nEsimest korda Tallinna külastades torkas mulle silma hotell Viru – 1993. aastal oli see nõukogulik torn nagu pistik, mis oli torgatud vanalinna stepslisse, omamoodi ülijuht, ümber mille kihas linnaelu ja kus oli võimalik saada kontakti välismaailmaga. Omapärased olid ka tollased kioskid, mis andsid tänavaelule ergast inimlikku värvingut ja mida võis leida kõikjalt, nii vanalinnast kui ka äärelinnadest.\nNüüd on kioskid kadunud – kurb, sest need andsid tänavaelule kõvasti vürtsi juurde. Praegu katsetavad noored arhitektid kõike ja mida iganes, teiste, vanemate Euroopa riikidega võrreldes puhuvad väga optimistlikud tuuled, aga suurem osa energiat on läinud äärelinna elamuehitusse või kesklinna büroopilvelõhkujatesse, vanalinnast on saanud turistide Disneyland.\nÄärmuste, kesklinna urbaanse perifeeria ja Kopli-suguste kohtade vahel haigutab lõhe, just sellel vahetsoonil on kõige suurem potentsiaal muutuda läbimõeldud ja hübriidseks, erinevateks kasutusotstarveteks mõeldud linnakeskkonnaks, kus vana ja uus saavad hõlpsalt koos eksisteerida – eriti fantastilist industriaalkeskkonda silmas pidades.\nMinu esimesed muljed Tallinnast pärinevad merelt. Keskseid kirikutorne ääristasid mõlemast servast mutandid: keskmest lääne pool vabrikukorstnad, ida pool klaasist pilvelõhkujad. Need pilvelõhkujad paistavad suurel kiirusel paljunevat, iga kord kui ma sadamasse saabun – nii umbes aastaste vahedega –, on püstitatud paar uut torni. Tallinn on pidevas muutumises. Uue linnasüdame igal tänavanurgal on mõni ehitusplats.\nHelsingis pole pilvelõhkujad lubatud. Tallinnas oli selle kõrghoone arhitekt valinud «kiire» postmodernistliku võtte: tühja kolmnurga. Oli see selleks, et viia hoone vastavusse vanalinna sissepääsul seisva esimese lääneliku globaalkapitalismi märgi, uue McDonald’si kiirtoidurestoraniga? Üks hea märk 2000. aastal oli see, et kraanasid kerkis linnas kõikjale. Need näitasid, et võimalik progress on tulekul.\nNaudin siin praegu sellist urbanismi, mis mulle meeldib – see on poolel teel tegelikkusesse ja pooleldi kujuteldav.


Agroproff OÜ » Kampaaniad Müller GPS seadmete sooduspakkumine! - Agroproff OÜ\nKampaania: Müller GPS seadmete sooduspakkumine!\nPakume ületamatu Saksa kvaliteediga Müller Elektronik GPS seadmeid ja IsoBus monitore soodsa hinnaga. Müller Elekronik GPS seadmeid eristab enamikust suur laienduste valik, ning võimalus muuta oma GPS seade ka Isobus monitoriks, ning viljelus kontrolleriks.\nKalev Kuusik +372 521 1988\nVaido Soosaar +372 509 2247\nTRACK-Guide II on 5,7 tollise värvilise ekraaniga GPS paralleelsõidu seade, mille parimad omadused on kindlasti just soodne hind ja võõrobjektide nagu kivide ja postide salvestamine põldudel. Seadmel on mitmeid erinevaid paralleelsõidu funktsioone, A-B sirge ja kõver liin jne, põldude kaardistamine ja salvestamine, ning info salvestamine mälupulgale. Pakutav seade kasutab tasuta EGNOS signaali täsusega 20 cm ja lisaks on ka aktiveeritud GLONASS signaal.\nHind: 1 650 € + KM\nLisana on saada ka komplekt IsoBus monitoriks laiendamiseks.\nTRACK-Guide II tutvustus\nTRACK-Guide III on 8 tollise värvilise puutetundliku ekraaniga GPS paralleelsõidu seade, mille parimad omadused on laiendus võimekus ja võõrobjektide nagu kivide ja postide salvestamine põldudel. Seadmel on mitmeid erinevaid paralleelsõidu funktsioone, A-B sirge ja kõver liin jne, põldude kaardistamine ja salvestamine, kaamerate lisamise võimalus, ning info salvestamine mälupulgale. Pakutav seade kasutab tasuta EGNOS signaali täsusega 20 cm ja lisaks on ka aktiveeritud GLONASS signaal. TRACK-Guide III on võimalik ühendada ka roolisüsteemidega.\nHind: 2 300 € + KM\nTRACK-Guide III tutvustus\nMüller Elektornik Basic Terminal\nMüller Elektronik Basic Terminal on 5,7 ” värvilise ekraaniga IsoBus terminal. Komplektis on terminal ja vajalikud juhtmed IsoBus seadmete kasutamiseks. Basic Terminal on lisavarustuses olevate Äppidega võimalik laiendada GPS paralleesõidu seadmeks, pritsi või väetsisekülviku seksioonide juhtimiseks ja põllukaardi põhiseks väetamiseks.\nSoodushind: 1 850 € + KM\nMüller-Elektronik GmbH & Co. KG on aastal 1977 asutatud Saksa perefirma, mis toodab elektroonilisi lahendusi põllumajandus tootjatele ja ka otse klientidele. Kindel turuliider elektooniliste juhtpultide valmistajana Euroopas, samas toodab ka elektoonilisi täis lahendusi pneumo külvikute, taimekaitse pritside ja väetisekülvikute juhtimiseks. Väga suure osa moodustab Müller Elektroniku toodetest ka GPS seaded ja IsoBus terminalid, mida on leida väga mainekate toodete kabiinidest. Ühed suurimad kliendid Müller Elektronikule on Claas, Rauch, Jenz, Lemken, Horch, Kuhn, Tecnoma, Vogel Noot, Amazone, Kotte Garant, jne.


Seati innovatsioonipäeval tähistati uuendusi ja heideti pilk tulevikku | Autogeenius\nSeati innovatsioonipäeval tähistati uuendusi ja heideti pilk tulevikku\n4. okt. 2019 kell&nbsp13:52\nSeat tähistas tänavu oma Martorelli peakontoris esimest korda Innovatsiooni päeva. Tegu on inspireeriva üritusega, kus tunnustatakse ja julgustatakse innovatsioonil põhinevat mõtteviisi ja töökultuuri firma töötajate seas.\nÜritusel esitleti 20 innovatsiooniprojekti, mida aasta jooksul arendati ning mis kõik olid seotud uute transpordilahenduste, Tööstus 4.0 ja uute ärimudelitega.\nÜle 15 000 töötajale suunatud üritusega andis Seat selge sõnumi sellest, kuidas innovaatilised projektid ellu viiakse, alates hetkest kui keegi ideega lagedale tuleb kuni selle käiku laskmiseni, eesmärgiga muidugi kõiki osalisi motiveerida. Kuulda sai oma ala ekspertide inspireerivaid kõnesid ja kõikidel töötajatel oli võimalus läbi digitaalse platvormi oma ideid jagada.\nErinevaid projekte arendanud meeskondade tulemusi hindas spetsiaalne žürii, kuhu kuulusid Seati töötajad mitmetest eri valdkondadest. Otsuse langetamisel lähtuti idee uuendusmeelsusest ja sellest, kuidas see klientidele, firmale ja laiemale turule väärtust võiks tuua.\nVõiduprojektide seas on “Click, Click & Go” – Norras kasutusel olev e-kaubanduse teenus, mille eesmärgiks on teha auto ostmine digitaalselt võimalikult lihtsaks ja 24/7 kättesaadavaks; ByBus vajaduspõhine bussiteenus, eesmärgiga vähendada Seati Martorelli tehastes autode kasutamist ja suurendada sisetransporti; Smart Seat Heating ennetav temperatuurisüsteem, mis on ka patenteeritud; ning viimasena uus logistikakeskus, mis ühendab omavahel kõik tootmisahela erinevad lülid ja annab sellega parema ülevaate ja läbipaistvuse autotööstuse logistilisele poolele.\nŽürii poolt võitjateks kuulutatud projektide autorid said tänutäheks Innovatsioonipassi, mille raames saavad nad külastada 4FYN üritust (MWC), Smart City Congressi ja Silicon Valley tuuri.\nKõikidel ürituse külastajatel oli võimalus näha osalenud projektide demonstratsioone, sealhulgas mitmete hiljutiste initsiatiivide eelnäitusi, näiteks droonisimulatsioone. Samuti kutsuti inimesi külastama 10-minutilisi vestlussprinte, kus kõige uuendusmeelsemate projektide autorid oma ideid selgitasid.\nMärksõnad: arendus, innovatsioon, seat


Meediumi tüübid. Meedia. Ajalehed, ajakirjad. Trükitud ja elektrooniline meedium - Hotellid 2020\nOn peaaegu võimatu ette kujutada maailma ilma meediumideta, isegi mõnda postokokkuleptilist. Ja meie kaasaegne ja veelgi enam. Samal ajal ilmusid nende esimesed analoogid Ida-Roomas. Ajalugu ei seisa jätkuvalt ja samal ajal ühiskonna ja tehnoloogia arenguga tekkisid ja arenesid uued meediumid. Praegu on palju selliseid sorte ja kõigil on vabadus valida kõige mugavam ja ligipääsetavam viis teabe saamiseks.\nAlustamine Ajalehe perioodikaväljaanded\nAjalehed on ajakirjanduse arendamise alguses. Isegi muinas maailmas on ühiskond alati tahtnud olla teadlik kõigist sündmustest. Uudiste, kuulujuttude ja kuulujuttude suuline edastamine ei olnud ilmselgelt piisav, mistõttu isegi ajal, kui Rooma impeeriumis oli Caesaris meie ajastu alguses, avaldati praegused kroonikad, mis on käsitsi salvestatud saviplaatidele. Ja esimese perioodilise väljaande nimi - ajaleht - ilmus alles 16. sajandil Itaalias.\nIgapäevase teabelehe võiks osta väikese mündi sama nimega (väljaanne). Selle väljaande kahtlused ei ole pikka aega muutunud - asjakohasus, ligipääsetavus, sagedus. Sajandeid on inimesed harjunud usaldama trükimeediat ja pealegi Internet ei võta kõike, ei võta telerit ning teie lemmik ajakiri või ajaleht on alati käepärast. Ainsaks puuduseks on see, et isegi igapäevane väljaanne ei anna uudiseid nii kiiresti kui sama teler või Internet.\nPerioodiliste väljaannete eeliseks on see, et need on seeriad, välja tulevad kindlaksmääratud aja jooksul (iga päev, üks kord nädalas või kuus) ja neil on põhimõtteliselt teatud teema. Need võivad olla föderaalsed, piirkondlikud, kohalikud või ettevõtted, st nad jagunevad haldus- ja territoriaalse tasemega. See on oluline, sest lugejad on huvitatud mitte ainult maailma uudistest, vaid ka sellest, mis nende kodulinnas toimub.\nAjakirjanduses on mitu teist klassifikaatorit: eesmärk ja sisu. Samad ajalehed, ajakirjad võivad olla universaalsed, spetsialiseerunud või tööstusharud. Ja sisu sõltub publikust, mille jaoks väljaanne on mõeldud. See võib olla spetsiifiline kvalitatiivne teave, mis on tohutu kõigile elanikkonna segmentidele või kollane ajakirjandus, kus esineb igasuguseid kuulujutud, kuulujutud ja spekulatsioonid.\nSuur hulk printides\nElektroonilise meedia trüki kasvav populaarsus ennustas täiesti unustatud. Kuid aeg on möödas ja ajalehed, ajakirjad ja muud perioodika on endiselt nõudlikud. Suund ei ole mitte ainult aegunud, vaid areneb ka edaspidi. Televisioon ei ole ajalehte välja vahetanud, vaid on sellega rahumeelselt koos eksisteerinud. Pealegi jäävad teised trükimeediumid "elusalt": kataloogid, digestist, ettevõtte väljaanded, infolehed, lendlehed. Üksteisest rohkem, et mõista nende erinevusi:\nAjaleht on väike väljaanne, mis sageli väljastatakse lühikese ajaga (iga päev, kaks või kolm korda nädalas), võimaluse korral ühekordse mahu suurendamisega üks kord nädalas. Selle sisu koosneb peamiselt värsketest sotsiaalsetest ja poliitilistest uudistest ning muudest asjakohastest infotest koos reklaami ja väikese meelelahutusosaga.\nAjakiri on suuremas mahus, avaldatakse üks kord kuus (võib-olla ka kord nädalas või kord kvartalis), on teatud teema (poliitiline, teaduslik, spordi jms), samuti püsiv rubriik.\nEttevõtte väljaanne võib olla nii ajaleht kui ka ajakiri, mis edastab uudiseid teatud ettevõttest, selle saavutustest ja tulevastest projektidest, mille eesmärk on ettevõtte kultuuri kujundamine.\nKogutakse lühitutvust huvipakkuvate väljaannete kohta konkreetses valdkonnas.\nAlmanahh on üsna haruldane väljaanne, mis avaldatakse keskmiselt üks kord aastas populaarteaduslike või kirjandus- ja kunstiteoste kogumiku kujul.\nEsimest tüüpi elektrooniline meedium\n19. sajandi lõpus leiutas raadio, sest see on meie elus kindlalt sisenenud ja ei kavatse sellest lahkuda, ükskõik kui progresseeruv inimkond muutub. Raadio on meedias olnud juba üle 75 aasta ning see on kõige asjakohasem, taskukohane ja mugavam tajumiseks. Ta on kuulda alati ja kõikjal ilma praeguste tegevuste katkestamata: kodus, tööl, väikebussis, autos ja nii edasi. Valdav enamus raadiojaamu on meelelahutus, kuid neil on alati uudisteplokk ja võib-olla ka muud sotsiaalsed ja poliitilised programmid ning loomulikult reklaam, ilma milleta pole mingit meediat võimatu.\nTelevisioon, mis ühendab visuaalse ja heliriba, on muutunud kolmandaks meediumiks ja on endiselt kõige populaarsem, populaarne ja populaarne. Telekanalid liigitatakse avalikeks või eraõiguslikeks, kesk- või piirkondlikeks. Sihtrühmade sõnul võivad need, nagu ajakirjandus, olla universaalsed või spetsialiseerunud (näiteks muusika, sport). Sellise meediumi eraldi klassifikatsioon ulatub jaotamise vahemikku - need on maapealsed, satelliidi- ja kaabeltelevisioonikanalid. Kuid olenemata erinevustest, on iga kanali teleprogrammis uudised ja reklaam.\nKõik eespool nimetatud massiteabevahendid Venemaal on laialt levinud ja väga erinevad. Nad mõlemad suhelda ja üksteisega konkureerivad. Meie riigis on ka suhteliselt palju meediaettevõtteid, sealhulgas näiteks ajaleht, telekanal ja raadiojaam.\nKuid on veel üks teabeallikas, paljud inimesed väidavad, kas eraldada see eraldi liikina. Siiski on see see, kes mõnda viisil ühendab kõiki teisi - need on uudisteagentuurid. Nad koguvad ja levitavad teavet, varustavad seda samade ajalehtede, telejaamade ja raadiojaamadega.\nTrükitud ja elektrooniline meedium on tavapärased tüübid, millel on teatud tunnused, kriteeriumid ja klassifikatsioon. Ja Internet ei ole veel täpselt määratletud, kuid üha enam inimesi õpib uudiseid sel viisil. Muide, peaaegu kõigil traditsioonilistel meedial on oma saidid või muud elektroonilised versioonid, sageli täielikumad ja ulatuslikumad.\nInternetis on tohutult hulk uudisteportaale, erinevatest teemadest pärit saite, kus saate kiiresti peaaegu igasugust teavet kogu maailmast saada, ning seda kommenteerida ja jagada. Internet on tänapäeval kõige paljulubavam meedia tüüp.\nPeamised meediumid on trükitud ja elektroonilised.\nVene ajakirjade turul on peamised uudistekandjad ja valdav toode trükimeedia: ajalehed, ajakirjad, almanahid, raamatud.\nPrindikandjad on meediumid, mis on valmistatud trükipressi abil, ning trükitud kirjaga tekst, fotod, joonised, plakatid, diagrammid, graafika ja muud graafilised kujundid, mida lugeja-vaataja näeb ainult visuaalselt (ajalehed, iganädalased väljaanded) ajakirjad, almanahvid, raamatud. Ajalehed ja ajakirjad erinevad:\ntoodangu sagedus: päevas, nädalas, kuus;\nlevitamise ulatuse järgi: keskne, piirkondlik, valdkondlik.\nLisaks saab päevaseid ajalehte avaldada nii hommikul (hommikul) kui ka pärastlõunal (õhtul).\nPR-mõju seisukohalt on päevalehed efektiivsed, et pakkuda sihtrühmadele, iganädalatele ajalehtedele ja ajakirjadele operatiivseid informatiivseid sõnumeid - analüütilise ja publitsistliku materjali jaoks.\nTeine väljaanne trükiste klassifitseerimise aluseks - väljundi levitamise territoorium. Siin on järgmised väljaanded:\nkesk-, riiklik (föderaalne);\nvabariiklik, piirkondlik, piirkondlik;\nPrindikandjal nagu ka teistel meedial on oma eelised ja puudused.\nLihtsus - saate lugeda kõikjal;\nVajadus trükkida ringlusse (paberi maksumus, trükkimine);\nPublikul on võimalus saada täielikku infot;\nOn olemas võimalus, et osa ringlusest ei osta;\nSihtrühma laiaulatuslik levitamine teemade ja geograafilise ulatuse poolest võrreldes muude reklaamiliikidega;\nVajalikuks peab olema kohaletoimetamisteenus, lisaks on tarnimine väljaspool riiki oluliselt piiratud;\nMitmesugused teabe esitamise vormid (artiklid, reklaamiüksused, intervjuud jne);\nAjakirjade ja ajakirjade failide kogumine on ebamugav, trükivigu;\nLugejate arvu hooajalised kõikumised;\nOsalise paljundamise jaoks leitud materjali kasutamine on raske, sest kopeerimine on vajalik.\nSee tüüp mõjutab ühte olulisematest inimese arusaama organites - silmad, jättes maha teabe visuaalse mällu salvestamise eelised;\nTrükimeedia on mugavam, mõjukam, usaldusväärsem, nad täidavad paremini oma avalikku ülesannet ja ühiskonna nõudeid suhete "võim - ühiskond" reguleerimiseks.\nKõige tõhusam massimeedia on elektrooniline massimeedia - kõige massiivne (või odav), särav ja laialt levinud: televisioon, raadio, Internet.\nTelevisioon on üks efektiivsemaid sihtkülast teavitamise kanaleid, sest see on informatiivne, tähelepanuväärne ja populaarne. Mõju vaatajale toimub kujutiste ja heli disaini dünaamika kaudu samaaegselt kahe kõige olulisema taju kanali kaudu.\nVastavalt tõlkeviisile jaguneb see selliseks tüübiks nagu:\nmaapealne (kõik ringhäälinguorganisatsioonid, kes kasutavad tavapärasel viisil televisiooni telesignaali paljundamist televisioonitorust tarbija televisioonisüsteemi);\nTegevuse tüübi järgi:\nRinghäälinguettevõtted, kes levitavad programme (sh ettevõtted, mis edastavad ainult teisi jaamasid, kuid enamasti televisiooni tootmine ja juurdepääs õhus);\nkohalikud (piirkondlikest televisioonisaadejatest kuni mikrorajooni kaabelvõrkudeni).\nmitteriiklikud (avatud ja suletud tüüpi aktsiaseltsid, piiratud vastutusega äriühingud, samuti ettevõtted, tootmiskeskused, mured, sõltumatud telestuudiod);\nPR-uurijate kõige tavalisemate telesaadete hulka kuuluvad: telereklaamid, telereklaamid, teadete kuvamised, telesaated, telesaated, jutunäidud, ekraanisäästjad.\nVaataja teab, et kümned tuhanded inimesed vaatavad programmi koos temaga ja tajuvad ekraanil ikkagi otseseid kaebusi oma isiklikule isikule. Inimese psühholoogia: tõenäolisemalt uskuda, mida ta nägi, kui lugeda või kuulda.\nTeleri positiivsed ja negatiivsed küljed\nAinuke asi, mis kogu meedial on, võimaldab reklaamijal riietada oma teavet kujul, mis sisaldab visuaalseid pilte, sõnu ja muusikat;\nTelesaadete ja televisioonisaadete väljatöötamise kulud võivad olla väga suured ja siin on vead kulukad;\nSellel on võrratuid võimalusi unustamatu piltide loomiseks;\nÜkski teine reklaam ei vaja nii palju oskusi, teadmisi ja loomingulisi oskusi;\nVõib näidata vaatajale, kuidas ta tunneb, kui ta ostis pakutud toote või teenuse;\nEnamikus kohalikest stuudiotritest toodetud klippe jääb muljet provintsialismile, tujukusele ja professionaalsuse puudumisele.\nInimesed vaatavad televiisorit tavaliselt oma puhkeajal, kui nad ei kiirusta ja neil pole äri (eriti õhtul);\nAinuüksi asjaolu, et teie ettevõte televisioonis viibib, võib tekitada mulje, et see on suurem, tugevam ja tugevam kui see tegelikult on;\nTelevisioon võib luua reklaami avaldatud kaupade ja teenuste ümber asjakohase, eduka ja tähistatava atmosfääri.\nHoolimata sellest, et televisioon on üldsusega suhtlemise vahendina suhteliselt kõrge, on selline meedium praegu PR-leviku kõige tõhusam suund, mis on seletatav paljude TV-programmide saavutamise võimalustega, PR-teabe levitamise kõrge intensiivsusega ja sagedusega ning visuaalsete vaatajatega visuaalsete ja heli efektide integreerimisega., millega luuakse erinevate sotsiaalsete rühmade esinemise ja osalemise mõju hõlmatud sündmustele. Televisioon, mis annab igal juhul esinemise illusiooni, võimaldab tõhusalt manipuleerida publiku teadlikkust. PR-spetsialistid peavad võtma arvesse televisiooni salajast psühholoogilist jõudu, kes arendavad ettevõtte või üksikisiku mainet, kuna televisioon võib "tõsta keskmist inimest pjedestaalil" ja hävitada erakorralise inimese.\nTeine pärast trükist ajakirjanduse ilmumise ajaks on ringhääling. Selle kõige iseloomulikum tunnus on see, et infokandja on sel juhul vaid heli (sealhulgas pausid). Raadio eelised ajakirjanduse ees, kuna see katab elanikkonna laia massi, on teate edastamise sagedasem ajavahemik. Raadio tekitab reklaami pakkumisele kohe reageerimise. Kuid tuleb meeles pidada, et raadio tajul on oma omadused: seda teavet korratakse üks kord ja saaja ei saa selle teabe dokumenteerida ilma eriotstarbeliste helivahenditeta, erinevalt trükimeedist. Tänu suhteliselt madalatele kuludele ja valikulise mõju võimalusele tarbijate jaoks on raadioreklaamide reklaamimine väikefirmade reklaamivahendite hulgas suuruselt teine.\nSee annab häid tulemusi ka suhteliselt väikese ettevõtte jaoks;\nMõned raadiokuulaatorid lülituvad vastuvõtjad ühest jaamast teise sõna otseses mõttes iga minuti jooksul ja eriti ei meeldi reklaamikampaaniad ja teadaanded;\nVõimaldab mõjutada teatud tüüpi vaatajaskonda;\nKui reklaamiturud on suured, võib eetris olla väga kallis.\nReklaami raadiokommertsiaali loomine on üsna lihtne ja odav;\nInimene tajub 70% mitteverbaalsest teabest ja ainult 30% jääb verbaalse (kõne) taju kanalile;\nAnnab sõnumi inimestele aktiivseteks, liikuvateks;\nRaadio reklaami puhul on konkurentidelt sarnaste nimede ja / või pakenditega raske "üles ehitada";\nOn lihtne teha muudatusi nii sõnumi tekstis kui ka selle plaanis, kuidas see kostab õhku;\nLöögi lokaliseerimine välistab ulatusliku katvuse.\nRaadiokülastajad on enamasti mõnevõrra nooremad kui tavalised ajalehe lugejad, mistõttu on ta valmis rohkem uusi tooteid ja teenuseid ostma.\nÜks ajakirjanduse teadlastest annab selle määratluse Internetile: "See on ülemaailmne vabatahtlikult ühendatud arvutivõrgu süsteem, mis põhineb IP-protokolli ja andmepaketi marsruudi kasutamisel. Internet moodustab ülemaailmse (ühtse) teabekeskkonna - digiteeritud teabe elukoha. "\nPR-spetsialisti Internet on virtuaalsete kommunikatsioonivõimaluste ülemaailmne kombinatsioon ja uus info reaalsus, mis võib oluliselt mõjutada taju juhtimise mehhanisme.\nTänapäeva Venemaa Interneti-publiku tuumik koosneb noortest vanuses 20 kuni 28 aastat, õpilased ja üliõpilased, samuti eri tasandite spetsialistid ja juhid on professionaalsete rühmade hulgas enim esindatud.\nMõelge, millised peamised suhtlusviisid on (lihtsustatud ja odavamad) Internetis kasutusele võetud:\n1. Inimene on arvuti. Internet võimaldab isikul saada teavet arvutist olenemata isiku füüsilisest asukohast või selle arvutisse teabe saatmiseks ja salvestamiseks. Internet toimib teabehoidlana. Selle teabe vastuvõtja ja saatjaks võib olla mobiiltelefon või nutitelefon.\n2. Mees on mees. Iga kasutaja saab teabevahetuse teiste isikutega ja teostab igasuguseid infovahetusi: teksti (e-posti), kõne (Interneti-telefoni) ja pildi (videotelefon, konverents või võrguteade) kasutamine.\n3. Üks inimene - palju inimesi. Traditsiooniline massikommunikatsioon, kui teave saadetakse samaaegselt suurele hulgale inimestele, muutub globaliseeruvamaks ja odavamaks. Andmete hoiulevõtjana tutvustab Internet "tasuta" aspekti, st see võimaldab teil luua arhiive, mida võib soovi korral kasutada suur hulk inimesi.\n4. Paljud inimesed - üks inimene. Kommunikatsioonivorming, mis võimaldab teil koguda teavet paljudelt inimestelt ja korraldada seda.\n5. Paljud inimesed - paljud inimesed. Side, mis toetab samaaegset suhtlemist tohutul hulgal inimestega kogu maailmas. Enne Interneti tulekut tegi selline suhtlemine televisioonisilla.\nSiin on mõni nende teadustöötaja antud veebisaitide määratlus: "Interneti-leheküljed on väljaanded, mis üldjuhul ei ole seotud massimeediaga, aga ka kooli seina ajalehed, tehase lühiajalised ajalehed, aia reklaamid, raamatukogud. Internetis levitatav teave on samasugune nagu kuulujutud sotsiaalses keskkonnas. Kui infole on suur huvi, levib see laialt ja kiiresti, huvi pole - levitamist pole. "\nInternetist või mõnest muust arvutivõrgust saadud teabe lugemine on reeglina seotud teose mitte-avalik-õigusliku reprodutseerimisega.\nPeamised võrguressursside liigid on järgmised: elektroonilised väljaanded, Interneti-raadiojaamad, tasulised ja tasuta andmebaasid, sõnastikud, entsüklopeediad, võrdlusmaterjalid, elektroonilised raamatukogud, kataloogid ja otsingumootorid, meelelahutusportaalid.\nVõrgu eripära on kasutaja pidev kohalolek ja valikuvabadus, samuti isikliku teabe levitamise võime. Üha rohkemate vajaduste mõistmine, pakkudes inimestele otsest suhtlemist hõlpsat platvormi, moodustab võrgustiku "kollektiivse vaimu" struktuuri, mille toimimine on põhimõtteliselt võimatu mingil viisil kontrollida ega piirata, kuna see ei ole seotud konkreetse territooriumiga, vaid seadmete arv, millel " kollektiivne luure "ei ole piiratud.\n"Trükimeediasse kuuluvad perioodilised väljaanded, mis kuuluvad alalise pealkirja alla koos ühe või enama emissioonide sagedusega kogu aasta vältel."\n"INTRESSI KOODIDE MUDELI EESTI RIIKIDE OSALISELE.\n(Vastu võetud Peterburis, 3. aprillil 2008 resolutsiooniga 30-6 SRÜ liikmesriikide parlamentidevahelise assamblee 30. täiskogu istungil)\nVaadake, mis trükised on teistes sõnastikes:\nNižni Novgorodi meediaväljaanded - Nižni Novgorodi massimeediad. Sisukord 1 Esimene Nižni Novgorodi meedia 2 Televisioon... Wikipedia\nMassimeedia - (massimeedia) Erinevad massimeedia ja meelelahutus: ajalehed, ajakirjad ja muud trükimeediad, televisioon, raadio ja kino. Meedia (meedia) toimimine oli võimalik tänu laiaulatuslikule...... poliitikateadusele. Sõnaraamat.\nTšuvašia meediat esindavad trükised ajalehed ja ajakirjad, raadio- ja telekanalid ning informatiivsed veebisaidid. Sisukord 1 Prindikandjad 2 Interneti meedia 3 Raadio... Wikipedia\nMeediat Ishimbay - esindab ajakirjandus, televisioon ja raadioringhääling. Sisukord 1 Vajutage 2 TV kanalit 3 Raadiojaamad... Wikipedia\nVene meediad - Venemaal on 2010. aasta juulikuu andmetel registreeritud enam kui 93 tuhat meediat ja nende absoluutne enamus - 90 protsenti - on mitteriiklikud massimeedia . Vene klassifikatsiooni kohaselt on meedial järgmised omadused: massiline iseloom...... Wikipedia\nValgevene meediad - Valgevene andmetel teatas ministeerium , et alates 1. juunist 2010 avaldati 1300 trükiajakirja, sh 655 ajaleht, 599 ajakiri, 36 bülletääni, 9 kataloogi ja 1 almanahka. Peaaegu 70% kõigist registreeritud...... Wikipediast\nPetrozavodski massiteabevahendid - Petrozavodskis on esindatud igasuguseid massimeediume: nii trükitud (ajalehed, ajakirjad) kui ka elektroonilised väljaanded (televisioon, raadio, Interneti väljaanded). Ajakirjandus meedias Petrozavodskis algab 8. jaanuaril 1838... Wikipedia\nJaroslavli meedia - Jaroslavlis on laialdaselt esindatud nii kesk- kui ka kohalik (linna ja piirkond) meedia. Elektroonilised meediumid Televisiooni- ja raadiosaatesignaalide edastamist linnas pakub FSUE Föderaalne Riigipoolne Ühtse Ettevõte...... Wikipedia\nIzhevsk meedia - Sisu 1 Ajalugu 2 Televisioon 3 Trükitud väljaanded 3.1 Ajalehed... Wikipedia\nBaku Media - sisu 1 meedia 2 televisioon 3 raadio 4 trükised... Wikipedia\nMeedia on organisatsioonilised ja tehnilised kompleksid, mis võimaldavad verbaalse, kujutlusvõimelise ja muusikalise teabe kiiret edastamist ja massilist reprodutseerimist.\nMeedia on selliste ajakirjandusliku tegevuse subjektide kombinatsioon, mis:\n· Trükk: Ajalehed, Ajakirjad, Almanahhid, Kogud, Bülletäänid\n· TV ja raadioringhääling: raadio, televisioon, filmiprogrammid, videoprogrammid\n· Internet: Interneti-väljaanded, blogosphere\n· Digitaalsed väljaanded: CD-ilanded\nIgal sellisel meedial on teabe iseärasused ja esitusviis.\nVaatasin trükimeedi üksikasjalikumalt läbi.\najalehe massiteabevahendaja ajakirjandus\nAjalehtede ja ajakirjade väljaannete avaldamise aja ja nende perioodilisuse järgi on trükimeedia jagatud:\n- iganädalased ajalehed ja ajakirjad;\nSuhtekorralduse seisukohast on päevalehed efektiivsed, et esitada sihtuvale sihtgrupile operatiivseid informatiivseid sõnumeid, analüütilistest ja publitsistlikest materjalidest kasutatakse iganädalasi ajalehti ja ajakirju. Igakuised ajakirjad nõuavad veelgi paremat põhjalikku analüüsi sügavust, parimat illustreerivat materjali.\nVäljaannete klassifitseerimise teine alus on väljaviimise ja levitamise territoorium. Siin on järgmised väljaanded:\n- kesk-, riiklik (föderaalne);\nSelle klassifikatsiooni PR-kampaania avaldamise valik määratakse kindlaks kampaania skaalal. Seega peab Vene Föderatsiooni presidendivalimiste PR kampaania hõlmama peamiselt keskseid väljaandeid, linnapea valimise PR-kampaania, piirkondliku meedia kubernerit.\nErinevate meediumkaartide koostamisel on mõistlik liigitada meedia teiste näitajate abil - sihtrühmad ja lugejate huvid, näiteks:\n-uudised ja nii edasi.\nGazemta on trükitud perioodiline väljaanne, mis avaldatakse püsiva nime all vähemalt üks kord kuus. Ajalehe nimi pärineb väikese Itaalia mündi nimest - itaalia gazzetta (gaasiaatom). Sisse 16. sajand igapäevase avaliku infolehe lugemiseks informatsiooniga (aruanded kohtuelu kohta, uudiste kauplemine, muudest linnadest pärinevad sõnumid) maksti välja üks külg, see tähendab väikseim münt.\nAjalehtede tüübid ja tüübid\n· Vastavalt territoriaalse jaotuse põhimõttele ja vaatajate hulgale - riigi-, piirkondlik (vabariiklik, oblast, territoriaalne), kohalik (linna, linnaosa), ettevõttesisene ettevõte (suunatud konkreetse organisatsiooni töötajatele);\n· Teemal - äri, poliitiline, tööstus, reklaam ja teave, meelelahutus, segatud;\n· Sagedusega - iga päev (hommikul või õhtul) ja nädalas;\n· Vormingus - A4, A3, A2\n· Disainilahenduse järgi - värvilised, mustad ja valged ning must ja valge värvilised insertsioonid.\nJournal (fr. Teataja) - trükitud perioodika.\nAjakiri, nagu ajaleht, on üks peamisi meediat ja propaganda, mis mõjutab avalikku arvamust, kujundades seda vastavalt teatavate ideoloogiliste rühmade, avalike klasside, erakondade, organisatsioonide huvidele \nMarx märkis, et ajakirjale on eelis ajalehe vastu. Ja ta ütles: "see võimaldab teil vaadata sündmusi laiemas kontekstis ja elada ainult kõige olulisemas mõttes. \nKuna 20. sajandi lõpus ja 21. sajandil Venemaal oli täisvärviline trükikoda arvutiekraanitehnoloogia ja reklaamtrükikodade levikuga, on ajakirjad saanud peamise ja luksuskaupade reklaamikandjaks. Reeglina on need adresseeritud rangelt määratletud lugejate rühmadele ning need on kas globaalsed ja kogu vene väljaanded või reklaamikataloogid. Venemaal ei ole praktiliselt kohaliku päritoluga mitte reklaamivaid läikivaid ajakirju. \nAjakirjad, nagu ajalehed, on mitut tüüpi:\n· Sagedusega - ei ole päevaseid ajakirju, ainult nädalas ja kuus, samuti kaks korda kuus;\n· Andmete esitamise laad; \nSisaldab ajalehti ja ajakirju\n§ Järjepidevus - neid saab pikka aega salvestada (näiteks raamatukogudes) ja nende teavet saab lugeda igal ajal pikema aja jooksul;\n§ Vähene efektiivsus - paljud ajalehtedes ilmuvad uudised on juba aegunud;\n§ Liikuvus - ajalehte saab lugeda nii kodus kui ka mujal;\n§ Tulenevalt asjaolust, et ajakirju avaldatakse harvem kui ajalehed, iseloomustab neid teabe esitamise vähene tõhusus, kuid neil on rohkem võimalusi sündmuste, peegelduste, kokkuvõtte jms üksikasjalikuks analüüsiks.\nMassimeedia (massiteabevahendid) - tehniliste vahenditega kasutavate avalik-õiguslike teabevedajate süsteem, samuti massihävitusrelvadele teabe kogumise, töötlemise ja levitamise päevakavade määramine.\nVene Föderatsiooni õigusaktide sätete kohaselt kuuluvad ajakirjanduse hulka ajakirjandus, võrguväljaanded, telekanalid, raadiokanalid, telesaated, raadiosaated, videoprogrammid, kinematograafid, massiandmete perioodilise levitamise vormid püsiva nime all.\nMitmed eksperdid usuvad, et termin "meedia" on praegu vananenud, kuna selle sõnastus näitab teabe levitamise kanalite ühekülgset orientatsiooni - ülaosast allapoole. Veelgi kaasaegsemat ja asjade sisulist peegeldust võib nimetada mõiste "massiteabevahendid" (QMS).\nTraditsiooniliselt on kogu meediasüsteem jagatud kolmeks peamiseks rühmaks:\nInterneti-meedium - mõnede ekspertide sõnul on neil meediat iseloomustav omadus, teiste sõnul ei saa neid meediumile omistada.\nMeediumi klassifitseerimine (QMS) võib olla ka teistel põhjustel:\nriikidevaheline meedia - teenib rahvastiku vajaduste andmeid rahvusvahelisel tasandil, mitmes riigis\nriiklik meedia - töö kogu riigis või enamus sellest\npiirkondlik meedia - teenindab ühte haldusüksust või ajalooliselt asutatud osa riigist, mida iseloomustavad teatavad eripärad\nkohalik meedia - piirkond, linn, ettevõte ja nii edasi\nMöödunud aasta on meediale olnud üsna raske mitte ainult Venemaal, vaid kogu maailmas. Paljud ettevõtted pidid optimeerima kulusid ja otsima uusi strateegilisi tuluallikaid. Kuid paljudel turusegmentidel on head väljavaated ja kasvupotentsiaal. Peamised maailmaturu suundumused on järgmised:\ninfotehnoloogia ja digitaalsete andmekanalite aktiivsem kasutamine\nmobiiltehnoloogiate arendamine ja nutitelefonide kasutajate arvu kasv\nuute tehnoloogiate, sealhulgas "Big Data" (Big Data)\nkvaliteetsema sisu rolli suurendamine teabe rohkuse tingimustes\nerinevate turgude platvormide kasutamine (strateegia 360)\nkõrgkvalifitseeritud spetsialistide moodustamine\nKogu maailmas on internetis ja televisioonis üha populaarsemad meediakanalid. Nendes segmentides on märkimisväärne osa kogu turutuludest koondunud. Eksperdid ennustavad Interneti-reklaamide aastakasvu kuni 2020. aastani 11,1% võrra; Seega on selle turu maht 2020. aastal 260 miljardit dollarit.\nJoonis 1. Ülemaailmse meediatööstuse tulud segmentide lõikes, 2015. ja 2020. aastaks (prognoos), miljonit dollarit\nTänapäeva põhiline ülemaailmne suundumus on globaalsete tehnoloogiafirmade kasvav konkurents, mis võtab osa meedia või mõne oma turustuskanali rollist. Näiteks, sotsiaalvõrgustikud avaldavad uudiseid, uudiste postitusi ja meelelahutusfilme ning pakuvad otseülekannete võimalust. Peamine vaatajaskonda meelitamise vahend on kvaliteetne sisu.\nMobiilseadmete osakaal kasvab. Ekspertide sõnul läheb mobiilsideseadmete eri sisu vaatamine arvuteid üle vaatama. Edukad on need meediumid, mis selliseid muudatusi arvesse võtavad.\nKuna sisueeskirjad muutuvad üha suuremaks, muutub ka selle tootmine üha kallimaks. See kehtib mõlema meelelahutuse valdkonnas (meelelahutusprogrammid, veebisaidid ja teenused ning meedia). Turuosalised väidavad, et selline sisu hinnatõus tulevikus toob kaasa asjaolu, et ainult reklaamitulud ei suuda katta kõiki kulusid; kasutajatele osutatavate teenuste monetiseerimine muutub vajalikuks.\nSamal ajal julgustab teenuste tariifide kasv kasutajaid otsima tasuta õiguslikke või täiesti ebaseaduslikke teabe hankimise viise. Selgub välja nõiaring, mille kaudu meediaettevõtted ei saa oma tegevust rahaks realiseerida.\nSisu hind on televisioonis, digitaalses kandjas ja internetis madalam. See tähendab, et isegi kriisi ajal näitavad nad stabiilsemaid tulemusi ja pärast selle lõpulejõudmist taastub kiiremini.\nViimase aasta jooksul on enamik meediatööstuse segmentides olnud negatiivne sissetulekute suundumus. See on peamiselt tingitud reklaamijate tegevuse vähenemisest - paljud ettevõtted on märkimisväärselt vähendanud reklaami eelarveid raskes majanduslikus olukorras. Näiteks 2015. aasta tulemuste kohaselt on telereklaamiturg vähenenud 15% ja raadio turg - 32%.\nJoonis 2. Venemaa meediatööstuse tulude struktuur, 2016, miljonit dollarit\nOlukorda mõjutavad mitte ainult makromajanduslikud tegurid, vaid ka sisemine reguleerimine. Näiteks jõustus 2016. aasta alguses massimeedia seaduse uued muudatused, mille kohaselt väliskapitali osakaal Venemaa meediumi pealinnas ei tohiks ületada 20% (varem oli see näitaja piiratud 50% -ga ja seda kohaldatakse ainult raadio ja televisiooni suhtes).\nHoolimata mitmest sellisest negatiivsest tegurist, ei näi meediaturg tugevat langust, paljud segmendid on endiselt üsna stabiilsed. Erandiks on välireklaam, trükitud ajalehed ja raadio. Ülejäänud segmentide puhul prognoositakse majanduskasvuks keskmist aastast 6,3%, mis on kõrgem kui maailma keskmine (4,4%).\nInternetti ja mobiilplatvorme levides on traditsioonilised trükimeediumid populaarsuse olulisel määral vähenenud. Sellega võib tõendada mitte ainult ajakirjade ringluse ja arvu ametlikku statistikat, vaid ka ajakirjade arvu vähenemist - aastatel 2004 kuni 2016 langes see 42 tuhandelt 29 tuhande ühikuni (-31,5%). Reklaami valdkonna õigusaktide karmistamine oli ka negatiivne mõjutegur - sellepärast kaotasid Venemaa trükikojad umbes 60% reklaamiturust. 2014. aasta märtsist see katkestati valitsuse subsiidium tarne tellimuste tulemusel tellimus ringlusse ajalehtede ja ajakirjade langes 20,2% võrra 2014. aasta lõpuks ja esimesel poolel 2015 - 22% võrra. Rahalises mõttes on turu maht stagnatsioonis, kuid ainult trükitoodete hinnatõusu tõttu, mis moodustas viimase aasta jooksul ligikaudu 20%.\nHuvitav trend on see, kui suureneb inimeste hulk, kes peavad kasutama ainult ühte või kahte meediumikanalit - nende arv on umbes 40% kogu elanikkonnast; Keskmine on umbes kolm meediumikanalit inimese kohta.\nJoonis 3. Ajalehe levitajate platvormide levitamine platvormide järgi (auditeeritud meediaassotsiatsiooni, AJMi järgi)\nNagu ülaltoodud diagrammist näha, eelistab märkimisväärne osa elanikkonnast trükimeediat. Vastavalt VTsIOMi küsitlustele ei ole 73% täiskasvanud elanikkonnast valmis paberkandjat loobuma ja minema elektrooniliselt. Sellest hoolimata kasvab pidevalt alternatiivsete turustuskanalite vaatajaskond. Publiku suurimad kasvumäärad ja selle säilitamine on meedia, mis ühendab kahte või enamat kanalit.\nPüüdke aidata õpetajaid\nViimase sajandi trükimeediad olid kõige levinumad ja soovitud tüübid, mis loodi vajaliku teabe edastamiseks. Tuleb märkida, et selleks olid piisavad põhjused:\nSee on odavaim viis teabe õigeaegseks loomiseks. Näiteks, erinevalt raadio ja televisioonist, saate alati ajalehte kätte saada ja seda lugeda. Ja kõik, mida loetakse, võib olla tõendina või aastaid salvestatud.\nTrükimeedias on ajakirjanikel võimalus visuaalselt edastada graafikuid, kaarte, tabeleid, illustratsioone, väljavõtteid seadustest ja muust teabest. Vajadusel saab kogu saadud teavet tulevikus analüüsida.\nMeedia on uskumatult tõhus reklaamimise ja reklaamimise viis.\nMõiste "meediaturul" ilmus esimest Venemaa 1990. aastate alguses - aastatest. Selle aja jooksul avaldas ta seaduse NSVL "On ajakirjanduses ja muudes massimeedia", millega kaotati tõkete loomist meedia organisatsioonide ja üksikisikute.\nPerioodika sai võimaluse iseseisva äritegevuse arendamiseks, mis põhines täielikult ühiskonna arvamustel ja huvidel. Alates sellest ajast on väljaannete arv kasvanud mitme tuhande võrra ja 1. jaanuariks 2005 registreeritud massiteabevahendite koguarv jõudis 46 tuhandeni:\n26 tuhat ajalehte;\n16 tuhat ajakirja;\n3,5 tuhat almanahti, bülletäänid ja kogud.\nVäärib märkimist, et see on 20 tuhat rohkem kui registreeritud väljaanded 1. jaanuaril 2000.\nKaasaegne trükkimine on järgmine:\nRingluse sageduse järgi: igapäevane, iganädalane, igakuine väljaanne;\nLugejate skaala: riiklikud, piirkondlikud, kohalikud, piirkondlikud ja suuremahulised trükised;\nEesmärgi järgi: üldpoliitilised, ettevõtte-, osakondlikud, professionaalsed väljaanded;\nVäljaannete laad: reklaam, kommerts, meelelahutus väljaanded;\nAsutaja tüübi järgi: toimetuse, eraisiku, erakonna või muu võimukonstruktsioon.\nEnamik väljaandeid on riiklikul registreerimisel ja need on seaduslikud. Sellegipoolest peetakse mõnda massimeediat ikkagi ebaseaduslikuks, kuna selle kogukäive on alla tuhande eksemplari. Teisisõnu ei tohiks registreerimisprotsessi läbi viia väljaandeid, mille väljaanne on vähem kui tuhat eksemplari ühes väljapääsus.\nKeskpäeva ajakirjandust esindavad täna järgmised trükimeediad (ajalehed):\nKüsige spetsialistidele küsimust ja saada\nvastake 15 minutiga!\nPrindivahenduse tüpoloogia. Meediumi süsteemi omadused\nMeediumi süsteemi omadused\nMassimeedia kui kompleksselt organiseeritud objekt peab vastama süstemaatilise lähenemise nõuetele:\n- säilitada terviklikkus, hoolimata erinevatest, üksteisest erinevatest meedetest, mis moodustavad ühtse infokeskkonna kõigile ühiskonna liikmetele, pideva infovahetuse sotsiaalsüsteemis;\n- omama komplekti komponente, millest igaüks aktiivselt suhtleb oma keskkonnas ja üksteisega meediumist tulenevate korrapärasuse alusel;\n- omama vajalikke funktsioone ja rakendama neid nii, et need vastaksid üksikisiku, erinevate elanikkonnarühmade, ühiskonna kui terviku teabevajadustele;\n- struktuur kui komponentide ühendamise viis peaks omakorda koosnema mitmesugustest ajalehtedest, ajakirjadest, televisioonist ja raadioprogrammidest, mis võivad aidata kaasa nende ülesannete täitmisele;\n- Meedia peaks olema organiseeritud süsteem, mis toimib vastavalt ühiskonna elutingimuste arengule, korraldada massi-teabetegevuste osalejatega vajalikke organisatsioonilisi suhteid (kooskõlastamine, distsipliin, vastutus jne). Organisatsiooniprotsesside rakendamiseks on vajalik toimetuse, kirjastuste jne haldus- ja juhtimisstruktuur.\nÜhiskonna reformimise tingimustes on tüpoloogia kui ajakirjanduse teadusliku meetodi tähelepanu märgatavalt suurenenud. See on tingitud meediumi tüpoloogilise struktuuri aktiivsest arengust, kasutades seda meetodit turundusuuringutes.\nTüpoloogia aluseks on objektide süsteemide ja nende rühmituste jagamine üldise mudeli või tüübi abil. Tüüp määratletakse tüübi, vormi, mudeli järgi, mis on tüüpiline konkreetsele objektide rühmale kui tüpoloogiast lahutatav reaalsusühik.\nTrükikiri üksuse perioodiline trükis (ajaleht, ajakiri), teler - kanali telesaateid, raadio - raadiojaamad ja programmid. Ja meedia kui terviku jaoks - meedia.\nAjakirjanduse tüpoloogiat kasutatakse meedia oluliste tunnuste võrdlevaks uurimiseks. Sellised märgid võivad olla: meedia vaatajaskonna olemus; selle teema-temaatiline keskendumine ja muud omadused, mis on seotud teabe olemusega; eesmärgil; väljalaske aeg (hommikune, õhtune ajaleht, ööprogramm); sagedus (igapäevane ajaleht, iganädalane, igakuine ajakiri) jne\nPubliku olemuse järgi eristatakse järgmist tüüpi trükiseid, televisiooni ja raadioprogramme (näiteid antakse Venemaale):\n- rahvusest, mille vaatajaskond võib hõlmata riigi kogu elanikkonna peamised rühmad;\n- piirkondadevaheline, hõlmates mitmete piirkondade (CTC, Ren-TV jne) elanikkonda;\n- rahvusvahelised, ühendavad erinevate riikide rühmad (Domashny Ochag, Cosmopolitan jt);\n- etnilised kogukonnad (rahvad, rahvused);\n- territoriaalsed kogukonnad (piirkondlik, piirkondlik, linna-, linnaosakond ja muu meedia);\n- professionaalsete tööstusrühmade jaoks (tööstuses, põllumajanduses, kaubanduses, halduses, armees jne);\n- sotsiaalsete rühmade jaoks (organisatsiooniline, vaimne, tööstuslik töö, tekkivate "uute venelaste" jne);\n- vanusegruppidele (lapsed, noorukid, noored, keskealised inimesed, eakad);\n- naiste ja meeste jaoks;\n- vanematele ("Vanemad", "Nanny", "Meie laps" jne);\n- väikeste rühmade jaoks (perekond, vennaskond, klubi jne);\n- erinevate usundite rühmade jaoks (õigeusu, katoliiklaste, moslemite jne);\n- muude näitajatega tähistatud rühmade puhul.\nMärkide teave on oluline kujunemine erinevate tüüpe meedia rühmad. Väljaanded adresseeritud konkreetsele sihtgrupile (riiklike, piirkondlike, naiste ja teised.), Saab universaalteenuse teemal, st kajastavad selle klassiruumi jaoks huvipakkuvad teemad. Kuid nad on sageli ja monotemaatilise või võib kajastada mõned olulised antud publikule. Näiteks ajakirja naised on sageli universaalne teema ( "Talupoeg", "töötaja"), kuid võib olla ka moeajakiri ( «Offiziel»), ja on pühendatud meditsiini küsimustes ( "Naiste tervis") jne\nTüpoloogilisest struktuuri meedia aktiivselt mõjutada materjali objektid, mis moodustavad infovoo ajakirjanduses, televisioonis ja raadios. Aluseks teket erinevat tüüpi meedia, televisioon ja raadio programme võib olla eriti žanr teavet ( "Novel Ajaleht", "välja müüdud"), ja selle autori (autoriõiguse TV) ja teised.\nEesmärk väljaanded, televisioon ja raadio meedia eristab vastavalt, milline on funktsioonide taset. Nende alus on peamiselt eri tüüpi vaimse tootmise funktsioon. Mõned funktsioonid (informatiivne, analüütiline, kunsti- ja ajakirjandusliku laadi) meedia on sageli ise - ajakirjandusliku funktsiooni ajakirjandusliku loovust. Rakendamise funktsioone kunsti, kirjanduse, hariduse, teaduse ja vaimse kultuuri üldiselt seotud mass teavet protsesside meedia osaleda korraldajad. In tüpoloogiline meedia struktuuri mõjutavad funktsioone ja muid tegevusi :. tootmine, reklaam, info jne Selle põhjal moodustatud ajalehe, televisioon ja raadio programme:\nPrint - kõige vanem allsüsteemi ajakirjanduse, algeline vorme, mida võib leida seas prazhurnalistskih nähtused. Neid iseloomustab piiratud ja ebastabiilne jaotus väljaanded, mis on suunatud konkreetsele sihtrühmale puudumine trükitehnoloogia, mis võimaldab kiiresti korrata tooteid. Esimeste ajalehtede mainimine viitab iidsele Egiptusele. Esimene vene ajaleht "Vedomosti" hakkas ilmuma 1703. aastal dekreediga Peter I.\n- võimalust tutvuda kiiresti kogu numbriga hõlmatud hulga materjalidega;\n- võimalus lugeda edasi - kuni sobiva aja jooksul;\n- võime tajuda teavet individuaalsel kiirusel (uuesti lugemine, salvestamine).\n- otsese interaktiivsuse puudumine;\nTrükimeedia (ajalehed ja ajakirjad) klassifikatsioon on mitmel viisil võimalik.\nAjakirjanduse traditsioonilises teoorias oli meedia tüpoloogia mitmel kujul. Tõenäoliselt meenutavad veel nõukogude ajalehti, mis avaldati hiiglaslikes ringluses ja mis olid tingimata kätte toimetatud kõigile teadlikele Nõukogude perekondadele. Need võivad olla keskne, kohalik või piirkondlik, sõltuvalt levikupiirkonnast; olenevalt sisust eristatakse üldpoliitilisi, valdkondlikke ja erialaseid väljaandeid. Lisaks avaldati väljaanded vastavalt vabastamisajale ja neid võiks kasutada igakuiselt, iganädalaselt, igapäevaselt, samuti hommikul ja õhtul.\nLäänes oli sarnane klassifikatsioon, milles eristasid viit peamist tunnusjoont: väljaandmise koht ja levikukiirus, sagedus, väljumisaeg, reaalsuse ja ühiskondliku eesmärgi peegeldus laius. See oli süsteemi viimane element, mis eristas seda liigitust. Nõukogude tüpoloogiast kategooriliselt visati välja sotsiaalse eesmärgi kriteerium. Massi (või populaarse) ja kõrgekvaliteedilise (või eliidi) publikatsioonide jagunemist ei toimunud. Uued reaalsused, mis on sunnitud vanadest kanonitest loobuma. Massimeedia tüpoloogiat täiendab asutaja liik ja sihtotstarve (meelelahutus, reklaam jne).\nMõelge S. Korkonosenko välja pakutud perioodiliste väljaannete järgmisele jaotusele:\n- jaotuspiirkond (riikidevaheline, riiklik, piirkondlik ja kohalik ajakirjandus);\n- asutaja poolt (riigi- ja valitsusväline ajakirjandus);\n- vastavalt publikule iseloomulikud (vanus, seksuaal-, kutse-, konfessiivsed märgid);\n- avaldades omadusi (sagedus, ringlus, formaat, maht);\n- legitiimsust (avaldamise loa osas);\n- sisu sisu (kvaliteet ja mass).\nL. Resnyanskaya sõnul on kõige levinum ja asjakohasem prinditavate väljaannete jaotus universaalseteks ja spetsialiseeritud.\nUniversaalne rakendab mudelit "kõike kõike". Need on trükised, mis viivad ellu meedia põhifunktsioone ja hõlmavad kõiki avaliku elu valdkondi. Kõigi vene ajaleheväljaannete grupi suurimat klassi esindavad sotsiaalpoliitilised või universaalsed temaatilised ajalehed. Sellised ajalehed on kõigile omane, igaühele mõeldud, kõigile kättesaadavad. Nende universaalsus avaldub multifunktsionaalsuses - kõigi meediumide põhifunktsioonide ja kõigi avaliku elu valdkondade teavitamise rakendamine. Kodaniku ajakirjanduse puhul on "ajalehe kõigile" väljapaistvad väljaanded traditsioonilised. See on universaalsus, mis paljudel juhtudel tagab nende stabiilsuse infoturul, eriti tingimustes, kus elanike vähene efektiivne nõudlus määrab ajalehtede ja ajakirjade toodete valiku piirangud. Mitte juhus, et laialdaselt kasutatav "tasuta ajakirjandus" kasutab aktiivselt universaalset versiooni.\nSpetsialiseerunud väljaannetes võivad olla mudelid:\n- "Mitte kõik kõigile" (ajakirjanduse temaatiline profiil - Sport-Express, Aids-Info, Financial Russia);\n- "Mitte kõigile ei kõnele kõigest" (sihtrühma ja temaatika piiramine - professionaalne, naiste, meeste, laste) piiramine.\nL. Resnianskaya tuvastab ka segatüüpi väljaanded, mis ühendavad universaalsed ja eripärased omadused: "kõike samalaadsetele inimestele" (partei ajalehed - Sovetskaya Venemaa, Limonka jne)\nTänapäeva Vene ajakirjanduse tüpoloogilises struktuuris kuulub eriline koht kogu-vene ajalehe väljaannetest. Seda seletatakse nende tähtsusega suveräänse riigi ühtse teaberuumi säilitamisel ning nende rolliga ulatusliku teabevahetuse korraldamisel piirkonna vahel, millel on suur territoorium.\nNagu ka muud meediat, liigitatakse kogu vene ajalehed vastavalt kõigile tüpoloogilises analüüsis kasutatud tüpoloogilistele tunnustele. Kuid selle grupi juhtivad tüübivormid, mis ilmtingimustes on tingimata arvesse võetud, on levitamispiirkond ja sotsiaalne aadress. "All-Vene ajalehe" staatus tähendab kogu riigi väljaannete levitamist, et luua ulatuslikke sotsiaalseid kontakte.\nKogu Venemaa turgude juhid kuuluvad esimese mudeli juurde universaalseteks versioonideks. Need on "Argumendid ja faktid", "Moskvski komsomolets", "Komsomolskaya Pravda", millel on mitu ühist jooni. Neil on nõukogude taust, organisatsiooni tasandil pole riigiasutustega seost, infopoliitika põhineb iseseisvuse põhimõtetel. Nende trükiste omadused on järgmised. AiF-i teabepoliitikas on kõige märkimisväärsem soov saada kõigile juurdepääsetavaks. See on mass ajalehe kanooniline mudel, mis hoiab ära selge poliitilise positsiooni, üleküllastatakse rakenduslike materjalidega ja eelistab tuntud kangelasi. Ajalehe võti on lihtne ja mugav, võimalikult lähedal elanike igapäevaste hoolduste ringile.\n"MK" omab laiemat teavet geograafiat (SRÜ, maailm), sisaldab vähem kasutatavat teavet. Tasakaalustamine "uudiste ajalehtede" ja "sensatsiooniliste ajalehtede äärel" ei jää poliitilistest mängudest kõrvale.\n"KP" on pigem "MK" - sama kvaliteedi ja veetarbimise vahelise tasakaalustamise vahel. Konkurentsivõime suurendamiseks pakkus ta nädalavahetuse ajalehe mudelile "rasvane naine" - "ajaleht, mida saab lugeda kogu nädala jooksul": positiivne, kultuur, isiklikud huvid, lugeja tagasiside.\nMöödunud sajandi 90. aastatel ja uue sajandi alguses Venemaal olid märkimisväärsed muudatused ajakirjanduse tüpoloogias. Andke meile välja ajalehtede ja ajakirjade ümberkujundava laagri peamised suundumused.\nKõige silmatorkavam nähtus oli reklaami ajakirjanduse buum. 90. aastate teisel poolel kuulus sellele kategooriale iga neljas vastsündinud ajaleht. Nende erinevus on suur ringlus. Moskva ajalehe "Kõik teile on pealinn" ringlus - 100 000 eksemplari, reklaamtrükiste "Meie ajaleht", "Iga maja", "Va panga" ringlus 1998-2002. ulatus 325-250 tuhat eksemplari. Reklaamipublikatsioonide arvu suurenemine avaldab negatiivset mõju teistele ajakirjandusele, kuna voldikud "röövivad" reklaamijaid teistest väljaannetest.\nOluliselt suurenenud huvi kohaliku ajakirjanduse vastu. Selle protsessi aluseks on mitmed põhjused: piirkondade sõltumatuse tugevdamine; kohaliku eliidi huvi infoteenuses; arenenud piirkondades materjalide ja tehnilise baasi kättesaadavus oma meedia arendamiseks; piirkondlike ajakirjanike suutlikkus võtta paremini arvesse nende vaatajaskonna ajaloolisi, kultuurilisi ja rahvuslikke traditsioone.\nAjalehe turul oli kindel koht tabloidide poolt. Veel kümme aastat tagasi, täiesti puudumata tüübina, on nad praegu ülekaaluka enamusega ringluses olevatest tõsistest väljaannetest. Kollase ajakirjandusel on oma tüpoloogia - "universaalse" boulevardist, mis pakub kõigile elualadele kuulujutud kuulujutud ja liialdatud tundeid ("Express ajaleht", "Kollane ajaleht") spetsialiseeritud, mis on pühendatud ühele valdkonnale - kuritegevus ("väljaspool seadust, "Kriminaalkarika"), erootika ("Speed-info", "Intiimsus"), devilry ("Oracle") jne.\nTurgude suhete kujunemisega kaasnes majanduslike ajalehtede ja ajakirjade (majan- dusagentuuri kirjastuse, Kommersanti perekonna, Financial Russia) toodete kujundamine.\nSajandivahetuse ajakirjade turul oli täisväärtuslike ajakirjade langus, üha suurenev huvi poliitiliste ja majanduslike igekunstrite vastu (Kommersant kirjastuse "Dengi", "Vlast", "Ekspert", "Profiil", "Itogi"), tuntuse tekkimine ja tunnustamine televisioonijuhikute publik (Telepark, seitse päeva, Telesem), globaalsete ajakirjade kaubamärkide (Cosmopoliten, Playboy, Burda jne) positsiooni tugevdamine.\nPealinnast välja trükkimise paljude olemasolevate klassifikaatorite järgi on klassifikatsioon huvitav PR-juhtimisest. Sellest vaatepunktist saab eristada nelja põhirühma:\nHambaravi dokumentide loend\nEhitussõidukite erivahendite ja -teenuste tänapäeva turul muutub üha populaarsemaks ka ekskavaatori rentimine - paljudel ehitusettevõtetel on paljude ehitusettevõtete jaoks palju kasumlik palgata seadmeid ettevõtte enda laevaga.\nLainepappide valmistamise tehnoloogia\nKuidas trükitindi täita: samm-sammult juhiseid


Kust leida vintage rätikuid ja voodipesu\nKust leida vintage rätikuid ja pesu\nRoberto Caruso Stylegent'i eest\nStylegeni aprillinumbris jagasime mõnda ilusat ja loomingulist käsitööd, et proovida kasutada vintage-rätikuid (vt artiklit siin) ja see innustas mind otsima veel mõnda neist kuldsetest vanadest.\nVõtsin ühendust kodumaise guru Charles “The Butler” MacPhersoniga, kellel on üle 24-aastane majapidamise juhtimise kogemus ja kes töötab abi saamiseks mõne Kanada silmapaistvama pere juures. Charles on tõeline autoriteet kõigis kodumaistes asjades ja jagas rõõmuga oma isiklikke näpunäiteid ja nippe vintage-voodipesu leidmise ja hooldamise kohta:\nCharlie lemmikallikad vintage-voodipesu kohta:\n1. Ebay: Prantsuse eBay sait on parim eriti haruldaste ja õrnade palade jaoks.\n2. Finevintagelinens.com pakub ilusat valikut nii laua- kui ka magamistubade jaoks.\n3. Kohalikud oksjonid või kinnisvara müük - siin ilmuvad tõelised kalliskivid - nii et hoidke silmad lahti!\n1. Vältige silmnähtavaid plekke ja kollasust. Neid on sageli keeruline, kui mitte võimatu eemaldada.\n2. Kulumine. Nende voodipesu delikaatsuse tõttu kontrollige kindlasti iga detaili kahjustuste osas.\n3. Vaata kogu tükki. Kui mõni tükk on kahjustatud või määrdunud, ärge jätke seda kohe tähelepanuta. Võimalik, et teil on võimalik tikitud osi välja lõigata ja salvestada, et neid saaks kasutada tekikleebis aktsentidena või polstrite või patjade valmistamiseks.\nKuidas neid hooldada\n1. Kõigepealt peske tükid kindlasti põhjalikult, kasutades kõige kuumemat vett, mida teie masin võimaldab.\n2. Vähem on seebi puhul (Charles soovitab kasutada spetsiaalset puhastusvahendit nagu Woolite), kasutage umbes 1/4 oma laadimiseks soovitatavast kogusest.\n3. Kui kasutate pihustatud tärklist, kandke see alles vahetult enne voodipesu kasutamist ja peske kohe pärast kasutamist. Kui tärklis püsib linastel liiga kaua, võib see põhjustada korvamatut kollasust.\n4. Kuna need tükid on delikaatsed, asetage nende triikimise ajal niiske rätik, et see ei kõrbeks.\n4. Hoidke oma voodipesu hingavas anumas (mõelge papist, puust või vitstest - mitte kunagi plastist!) Ja kui võimalik, toimige nende säilitamiseks lisaümbris, pakkides iga tüki happevabasse paberpaberisse.\nLisateavet Charles MacPhersoni kohta leiate tema veebisaidilt.\n# Tervislikud retseptid


Mihkel Räim võitis saarlastele esimese kulla\nVÕIT: Mihkel Räim ületab tugeva lõpuspurdiga finišijoone Guernsey mehe James McLaughlini ees. Tänavuste mängude esimene kuld on Saaremaale võidetud. Raul Vinni\nWighti saare lõunarannikul toimunud grupisõidus hakkas asju juhtuma juba sõidu alguses. Viie 20-kilomeetrise ringi pikkuse sõidu esimese ringi poole peal oli juhtgrupp koos Mihkel Räimega saavutanud juba 30-sekundilise edu. See aina paisus ja jälitajad ohtlikuks ei saanudki.\nKahekilomeetrise tõusuga lõppenud sõidu viimasel ringil lagunes grupp jupphaaval ning lõputõusu lõpus kiirendanud Räim sai Guernsey sõitja ees pea rattapikkuse võidu.\nRäime sõnul ei olnud taktika üldse selline, nagu sõidu kulg seda näitas. “Taktika oli alguses pigem madalat profiili hoida,” tunnistas päev pärast mängudelt kojujõudmist oma 18. sünnipäeva tähistav Räim.\nTema sõnul oli eest äraminek üsna juhuslik. Kuna meeskonnakaaslased olid grupis tööd teinud ja Räim arvas, et peaks ka ennast natuke liigutama, sõitis ta lihtsalt oma sõitu ja tema oma sõnul juhtus nii, et mindi kolmekesi eest ära. Jälitama asus neid seitsmeliikmeline grupp ja siis tuli peagrupp. Seitsmeses grupis oli saarlastest Jörgen Matt ning peagrupis Indrek Rannama ja Endrik Puntso.\nTeisest grupist eraldus küll poole sõidu peal neli meest, kes püüdsid “jooksikud” ka kinni, kuid viimasel ringil hakkasid sõitjad ükshaaval ära vajuma ning viimasel tõusul etteotsa läinud Räime lõpuspurdile vastast ei leidunud.\nMedalimõttega Räim starti ei läinud, kuna mägise trassi puhul on raske eest minna ja seal püsida. “Medali peale hakkasin alles lõpus mõtlema,” ütles kullaomanik.\nRäimele järgnev saarlane oli 14 minutit kaotanud ja 11. koha saanud Jörgen Matt, 17 minutit kaotanud Endrik Puntso ja Indrek Rannama olid vastavalt 14. ja 17.\nWighti saare rattavõistluse kummalised reeglid\nSarnaselt kriteeriumisõiduga oli probleeme reeglitest kinnipidamisega ka grupisõidus. Liidrite gruppi oma autoga saatnud Riho Räim ja Andres Lauk nägid kummalist vaatepilti, kui viimase ringi tõusul liidritest maha jäänud Wighti saare võistleja kohtuniku poolt tsikliga sõna otseses mõttes mäest üles veeti.\nRiho Räime sõnul on see räige reeglite vastu eksimine ning juhul kui Saaremaa poleks saanud meeskondlikku pronksi ja see oleks läinud Wightile, oleks Räim oma sõnul ka protsessima hakanud.\nÜks protest tuleb saarlastel arvatavasti veel esitada. Nimelt avastas Riho Räim pühapäevase kriteeriumisõidu protokolli uurides ja kohti kokku liites, et õigupoolest pidanuks hoopis saarlased meeskondliku pronksmedali saama. Selle asja lahendus peaks tulema lähipäevil.\nMihkli sünnist teatati faksiga\nMihkel Räime võit Saarte mängudel tähendas ka seda, et ta sõitis üle oma isa Riho Räime tulemuse, kes on Saarte mängudel varem rattaspordi medaleid teeninud. Mihkel Räim tunnistas, et räägitud sellest on, aga omaette eesmärk pole see kunagi olnud.\nVärsket kullaomanikku seob Saarte mängudega veel üks lustakas seik. Nimelt viibis isa Riho Mihkli sünnihetkel 1993. aastal just nimelt Saarte mängudel. “Ülle (Mihkli ema – toim) saatis pressikeskusse faksi,” meenutas Riho Räim. Ta ise oli parajasti hotellis maganud, kui uksele prõmmiti ja sõnumitooja seejärel hea uudisega paberi värskele isale edastas.\nLisatud: 30.06.2011 / 20:19\nAh? Oled ikka kaine või? Mitte sõna võtta, kui asjadest üldpilt puudub. Oled mõnel mängul käinud või, et niisuguseid järeldusi teed? Aga kahtlustan, et taotluslik kommentaar.\nLisatud: 30.06.2011 / 12:44\net läbi aegade väärtuslikum kuld, seda sportliku taseme mõttes. Ka aususe mõttes. Seda võrgu, kossu ja jalka meeste-naiste haiglast susserdamist on häbi vaadata. Päris huvitav on kohe teada, kes meil siin saare peal elavad. Matsirahavas jääb ikka matsirahvaks.


Põhjarannik » Jõhvi tõmbaks sotsiaalmaja koomale\nJõhvi tõmbaks sotsiaalmaja koomale\n22. märts 2017 SIRLE SOMMER-KALDA\nSOTSIAALMAJA SVIIT: Jõhvi sotsiaalmaja direktor Ralf Burk rääkis, et hoone ehitati 1965. aastal, aga suuremaid investeeringuid on kogu aeg edasi lükatud. “Oleme võimalust mööda kogu aeg ise kõpitsenud ja 30 korterit oma jõududega ära remontinud. Sel aastal tegime esimese sviidi (pildil) − ehitasime kokku kaks tuba. Seal hakkab elama korralik tööl käiv inimene, kes sattus võlgadesse ega jaksa endale Jõhvis ise eluaset soetada. Sotsiaalmaja 90 elanikust umbes 10 protsenti töötab ametlikult või käib juhutöödel.”\nVolikogu sotsiaalkomisjoni viimasel istungil läks põhiaur vaidlusele, mis saab sotsiaalmajast ja hooldekodust − mõlemad vajavad suuri investeeringuid. Õhus on mitu võimalust, näiteks panna hooldekeskus müüki ja keskenduda sotsiaalmaja kordategemisele.\nVallavolikogu esimees Teet Enok on sellel aastal kahel sotsiaalkomisjoni istungil tõstatanud teema, et tuleks teha strateegiline otsus nii Kaare t 7 asuva sotsiaalmaja kui ka Kaare t 3 paikneva hooldekeskuse kohta.\nPõhjuseks on, et mõlemad mikrorajoonis asuvad sotsiaalse suunitlusega hooned vajavad suuri investeeringuid, kumbki vähemalt miljon eurot, ning mõlemas on hulk tühja pinda. Sotsiaalmajas pakub vald eluheidikutele sotsiaaleluaset, supikööki ja kodutute öömaja. Ka hooldekeskuse katuse all on vald arendanud mitut teenust: soklikorrusel tegutseb eakate päevakeskus ja ühele korrusele on rajatud toetatud elamine puuetega inimestele.\nKaks maja kokku?\n“Võimalikud on eri lahendused, näiteks kaks maja kokku tõsta,” pani Enok ette eelmisel esmaspäeval toimunud komisjoniistungil.\nSeda mõtet pidasid sotsiaalkomisjoni liikmed absurdseks. “Tegu on eri teenuste ja kontingendiga,” märkis volikogu liige, neuroloog Niina Neglason.\nTeise võimalusena kaaluks Enok hooldekeskuse müüki, nagu kavatseb teha Kohtla-Järve. Sel juhul saaks vald keskenduda sotsiaalmajale.\n“Renoveerime sotsiaalmaja oma vajaduste kohaselt ja tõstame oma teenused sinna üle. Siis jääks üks maja meie hallata. Ma ei taha, et Jõhvi on sotsiaalpealinn, see peaks olema rohkem noortele peredele suunatud. Me ei peaks kõiki sotsiaalteenuseid osutama. On palju kohti, kuhu miljon eurot panna, näiteks staadionisse või pargi kordategemisse,” arvas volikogujuht.\nEnok lisas pärast istungit, et valla majandusosakond tegeleb praegu kõigi valla hoonete auditiga, et kulusid koomale tõmmata. Kaugem eesmärk on viia hooned vastavusse riigi seatud energiatõhususe nõuetega.\n“Samamoodi on uuesti kerkinud küsimus, mis saab Tammiku spordihoone ja saunaga. Võib-olla jätkub hooldekeskuses ja sotsiaalmajas kõik samamoodi, aga võib ka küsida, milleks teenust ise pakkuda, kui seda võib oma inimestele sisse osta. Eesmärk ei ole olla omanik ja amortiseerunud hooneid ise üleval pidada. See on minu kui ettevõtja loogika ja ma ei saa aru, miks mõned selle peale nii pingesse lähevad.”\nIda-Virumaa puuetega inimeste koja juht Kaia Kaldvee ütles, et inimesed, kes sotsiaaltööst midagi ei tea, ei tohiks hakata toimivat süsteemi lammutama.\n“Kui anda sotsiaalmaja erakätesse, tekib kontrollimatu sissekirjutamine nagu omal ajal Kivi t 5 [kunagine ühiselamu võõrandati ja eraomanik kirjutas sinna sisse teistest omavalitsustest kümneid asotsiaale, kellel tekkis õigus Jõhvi sotsiaaltoetustele − toim.]. Eraomaniku huvi on ju teenida. Ja kui ostame 90 inimesele teenust sisse naabritelt, tekib jälle valimatu hinnatõus. Sel juhul kasutatakse ära olukorda, et omavalitsus ise seda teenust ei korralda.”\nValla sotsiaalteenistuse juht Sirli Tammiste ütles, et varasemate analüüside järgi on sotsiaalmaja pidamine selle praeguses asukohas odavam kui selle kolimine või teenuse sisseostmine. Küll aga oli ta nõus, et sotsiaalmaja ülalpidamine võiks olla ökonoomsem kui praegu. Seda saaks saavutada, kui kaks korrust maha võtta.\nSobivamat kohta pole leitud\n“Sotsiaalmaja klientuur on aastatega vähenenud ja maja on suureks jäänud, aga vald peab seda teenust oma elanikele pakkuma. Oleme selle varem läbi analüüsinud, et teenuse sisseostmine tuleb oluliselt kallim.”\nTammiste sõnul on arutatud ka sotsiaalmaja väiksemale pinnale kolimist, aga otsingutega pole sobivamat kohta leitud. “Mina pooldan, et sotsiaalmaja jääks sinna, kus on, aga ta võiks olla väiksem ja kompaktsem. Maja on sisse töötatud ning seal on tehtud palju parandustöid.”\nUue võimalusena kaalutakse hoone rekonstrueerimiseks küsida toetust KredExist. “Sotsiaalobjektile on võimalik saada kuni 50 protsenti toetust energiasäästu saavutamiseks,” selgitas Tammiste.\nTema sõnul vajab investeeringuid ka hooldekeskus, kus on mitu korrust tühjad ja osa kohti täitmata. Eelmisel aastal taotles vald raha Euroopa regionaalarengu fondist, et renoveerida hoone kolm väljaehitamata korrust ning arendada toetatud elamise ja kogukonnas elamise teenust. Esimeses voorus ei läinud õnneks, aga plaanis on taotlus uuesti esitada. “Hooldekeskuse puhul tuleks põhjalikult analüüsida: kas oodata, kuni saame projektiraha, või leida uus operaator.”\nKui hooldekeskus läheks erakätesse, tuleks Tammiste hinnangul tagada valla arendatud teenuste jätkumine. “Näiteks eakate päevakeskus ei maksa renti, aga uus omanik paneks rendihinna peale. Lõpuks võib see minna vallale kallimaks maksma.”\nLisaks on hasartmängumaksu nõukogu kohustanud kuni 2018. aasta sügiseni päevakeskust tegutsema seal, kus ta on (päevakeskus renoveeriti projektiraha eest − toim.).\n“Kui volikogu esimees ütleb, et Jõhvi on sotsiaalpealinn, siis tegelikult on sotsiaalvaldkond arengukava prioriteetides viimasel kohal ja sinna on läinud üksikud investeeringud. See on ka üks põhjus, miks need majad on sellises seisus, nagu nad on. Muud asjad on olnud kogu aeg olulisemad,” märkis Tammiste.\nSotsiaalkomisjoni esimees Velli Naber leidis, et mõlemad majad peavad jääma ja seda just haldusreformi silmas pidades − ühel hetkel pole sellest pääsu ka Jõhvil. “Kui omavalitsused ühinevad, siis vajadus nende teenuste järele kasvab,” arvas ta, viidates, et naaberomavalitsustel peale Kohtla-Järve endal sotsiaalmaja ei ole.\nBoroditš: Jõhvi ja Kohtla-Järve ühinemine pole teemaks\nVolikogu lubas korraldada lubamatu hanke\nJõhvi läheb vallavanema valimisega kolmandale katsele\nJõhvi võib hoobilt jääda juhtideta


Audentes alustas Tallinna Rahvaliigat võidukalt, LakiLakid teenisid avavõidu – Korvpall24.ee\nAudentes alustas Tallinna Rahvaliigat võidukalt, LakiLakid teenisid avavõidu\nAvaldatud 22.10.2018; 14:29\nAutor Siim Semiskar 22.10.2018; 14:29\n-LakiLakid | Foto: Siim Semiskar\nOptibet Tallinna Rahvaliiga pühapäeval toimunud järjekordsel mängudepäeval peeti II divisjonis kaks tasavägist mängu ning üks veidi suurema vahega lõppenud kossumatš. Tabelisse sai teise võidu Nordauto, võidukas oli Rahvaliigas debüteerinud Audentes ning tänavuse hooaja esimese silma sai pähe LakiLakide tiim.\nVaata pildigaleriid II divisjoni mängudest SIIT.\nNordauto – Coop/Mefab 79:70 (16:10, 22:24, 16:19, 25:17)\nNordauto (2-0) meeskond teenis tabelisse teise võidu tänu ühtlasemale tegutsemisele rünnakul – Marek Keskküla sai kirja 8 punkti, Lauri Nurgamaa lisas 17, Ülar Liivas 15 ning Steven Saal 13 silma. Coop/Mefabi (1-2) poolel kogus nende liider Reigo Nõmm 34 punkti, tabades sellel teel ka kuus kolmest. Timo Kark ja Randel Päid said kirja võrdselt 12 punkti.\nBC Connection – Audentes 44:71 (8:21, 16:16, 14:18, 6:16)\nOma Rahvaliiga debüüdi teinud Audentese (1-0) meeskond alustas kohe võidukalt, kui 27-punktiga mängiti üle BC Connection (0-2). Noored pallurid olid eriti hoos esimesel ja viimasel veerandil, mil lubati vastastel visata vastavalt 8 ja 6 silma. Võitjate edukaim oli viis kaugviset tabanud ja 24 punkti kirja saanud Sixten Tomingas, Riko Roosnurm tõi 17 ning Reijo Põllu ja Matthias Pärn kumbki 9 silma. Kaotajate edukaim oli 14 punktiga Ahti Soom ja 9 silma lisas Johan Jõgi.\nLakiLakid – Keskturu Kossuklubi 59:47 (11:17, 17:4, 15:15, 16:11)\nKuigi LakiLakid (1-1) jäid kohe mängu alguses kaotusseisu ning kaotasid avaveerandi kuue punktiga, siis teisel veerandil keerati kaitse täiesti lukku ning lubati Keskturu Kossuklubil (0-2) visata vaid neli silma. Neli kaugviset sopsanud Martin Tõrv viskas võitjate parimana 14 silma, Gert Kuuskmäe lisas 9 ning Freddy Haljand 8 punkti. Kaotajate poolel tõi Egert Puhm 12 punkti ja Kristjan Kikkas sai kirja 10 silma.\nTabeliseis on leitav SIIT.\nOptibet Rahvaliiga pakkus harvanähtava heitluse, kus võitjale piisas 40-st punktist\nPrevious Post Pehka ja Loik panid U18 sarjas taaskord kokku hullumeelsed statistikaread\nNext PostEELVAADE | Kalev/Cramot ootab esmaspäeval ees tõenäoliselt hooaja üks raskemaid mänge


ETV "Ringvaates": Regionaalhaigla koroonaosakonnas on praegu kasutuses kõik kehavälise vereringe seadmed | Regionaalhaigla\nPERH-i juht Agris Peedu ütles "Ringvaates", et koroonavälisel ajal on ECMO masinat olnud vaja kasutada umbes ühel patsiendil kuus. Praegu on seda aga oluliselt rohkem tarvis kasutada.\nPeedu selgitas, et see masin on intensiivravis olevale patsiendile, kellel kopsukahjustus või südamepuudulikkus, viimane päästerõngas.\nPeedu sõnul on olnud nii tavaolukorras kui ka koroonaajal olnud juhtumeid, kus ECMO aparaat päästab elu, aga ka neid, kus masinast abi ei ole.\nSee masin võetakse kasutusele siiski patsientide puhul, kellel täheldatakse paranemislootust.\nPeedu rääkis, et kui praegu on PERH-il kolm ECMO masinat, siis aprilli algusest saab haigla veel kolm juurde. Seni loodab Peedu vajaduse korral saada masina laenuks Tartu ülikooli kliinikumilt.\nPERH-i intensiivraviosakonna vanemarst Severin Puss kirjeldas ECMO masina põhimõtet: "Kuna nende patsientide põhiprobleem viletsate kopsude tõttu on hapniku omastamise häire, siis nende veres on eluohtlikult madal hapnikutase. Me juhime kehast suurte veresoonte kaudu selle hapnikuvaese, tumeda vere välja, pumpame selle vooliku kaudu läbi kunstkopsu. Läbi kunstkopsu juhime samal ajal ka hapnikku ja hapnikuga küllastunud veri muutub heledaks ja sellise helepunase hapnikurikka vere pumpame patsiendi kehasse tagasi."\n"Tavalist hingamisaparaati me saame kasutada juhul, kui kopsudes on mingi funktsioon veel alles. Kui kopsud on nii haiged, et nad ka enam, vaatamata sellele, et hingamisaparaadiga me neid ventileerime, gaase ei vaheta, siis muud meetodit olemas ei ole, et neid patsiente päästa," lisas ta.\nPussi sõnul ei täida kunstkops oma ülesannet lõputult. Ta selgitas, et kui veri juhtida masina abil kehast väljapoole, siis kipub see hüübima. Selle vastu aga kasutatakse verd vedeldavaid ravimeid. Kõigi patsientide puhul neid ravimeid kasutada ei saa ning siis tekivad kunstkopsu väikesed trombid. "Ühel hetkel ka kunstkops ei täida oma funktsiooni ja siis tuleb meil süsteem ära vahetada," lisas ta.\nPuudus on intensiivraviõdedest\nPeedu rääkis, et õdede puuduse probleem on kõigis haiglates üldine, kuid koroonaajal on see veel suurem. Kõige enam oleks juurde vaja intensiivraviõdesid. Ka ECMO-patsiendi juures peaks tavaolukorras olema kaks intensiivraviõde, kuid praegu on kahe patsiendi peale üks õde.\nPeedu selgitas, et kutse peale saab haigla juurde ennekõike hooldajaid ja abiõdesid, näiteks neljapäeval saabus PERH-i appi seitse kaitseväe parameedikut.\n"Aga seda luksust, et intensiivraviõdesid leiaks praegu juurde, meil kindlasti ei ole. Sellepärast ongi kahe ECMO-patsiendi peale üks õde, mis ei ole õige standard, aga see on olukord, kus oleme," tõdes ta.\nPeedu tunnistas, et intensiivraviõdesid ei ole kiirkorras kuskilt leida ning neid ei saa ka mõne kuuga välja õpetada.\nToimetaja: Merili Nael, Heleri All\nArtikkel on ilmunud 25.03.21 ERR-i uudisteportaalis: https://www.err.ee/1608154939/perh-i-koroonaosakonnas-on-praegu-kasutus…


Tagasi | Theatrum\nESIETENDUS 25. JAANUAR 2020\nAutorid Eva ja Indrek Koff\nKunstnik Mae Kivilo\nVideokunstnik Sander Põldsaar\nProdutsent Aive Sarapuu\nKaie Mihkelson (Eesti Draamateater)\nMare Peterson (Theatrum)\nAleksander Eelmaa (Eesti Draamateater)\nLembit Peterson (Theatrum)\nEtendus on ühe vaheajaga ning kestab 2 tundi ja 30 minutit.\nIgatsus. Saudade. Kui miski seletamatu meid kutsub, siis kas me oskame selle ära tunda? Ja kui oskamegi, siis kas julgeme ka teele asuda? Ja kuhu see tee meid viib: kas oma elu juurest ära või hoopis tagasi iseenda juurde?\n„Tagasi” on igatsevate inimeste lugu. Kõigi nelja elus on kätte jõudnud pöördepunkt. Kas anda järele aastatepikkusele igatsusele, minna, muutuda? Või jääda paigale ja oodata ära, kuni too seletamatu, mille poole oled püüelnud, ise kohale jõuab?\nAlguses oli ähmane arusaamine, et Eesti ja Portugali vahel on väga palju ühist. Sellest mõeldes ärkas elule Harri, elupõline mustamäelane, poissmees ja vastne pensionär, kelle unistuseks on lennata Portugali, elada ja surra seal, suure fadolaulja Amália laulude saatel, ookeanimühas, pimestavas päikeses. Harri taustal võtsid kuju ja hakkasid oma elu elama ka teised tegelased oma hädade ja igatsustega. Nii sai kokku neli väga erinevat inimest: kaks eestlast ja kaks portugallast, kaks meest ja kaks naist. Üks ühendab neid kõiki: teadmine, et kõige tähtsam on leida üles see päris päris, mille järele oled kogu elu igatsenud.\nEva ja Indrek Koff\n„Tagasi” on minu jaoks üks huvitavamaid eesti näidendeid, mida lugenud olen.\nAga ka üks keerukamaid lavale seada.\nSiiski lavatekst, mille taolist olen ammu igatsenud.\nPoeetiline, võiks öelda ka sümbolistlik, samas realistlik.\nTraagiline ja koomiline samaaegselt.\nMeist endist: olevikus, minevikus.\nAimamisi meie lähi- ja kaugemast tulevikust.\nSaan äkki aru tuleviku – ootuse ja tagasi – vaate seosest.