Rahandusministeeriumi tellimusel viisid Tallinna Tehnikaülikooli majandusteadlased läbi uuringu majandusaasta aruannete esitamisest Eestis.\n14.detsembril 2020 tutvustas uuringu projektijuht, Tallinna Tehnikaülikooli majandusanalüüsi ja rahanduse instituudi dotsent Laivi Laidrootöö tulemusi ettevõtete esindusorganisatsioonide, erialaliitude, ametite ja teiste aruandluse temaatikaga kokku puutuvate organisatsioonide esindajatele. Järgnevalt väljavõte Rahandusministeeriumi pressiteatest 09.12.2020.\nUuringu käigus selgus, et perioodil 2010–2018 jättis keskmiselt 23–24 protsenti juriidilistest isikutest oma majandusaasta aruande esitamata. Pärast tähtaja möödumist esitas aruande 28–29 protsenti juriidilistest isikutest, kusjuures pool hilinejatest hilines aruande esitamisega enam kui 71 päeva.\n„Majandusaasta aruannetega hilinemine või esitamata jätmine on Eestis suur probleem, see mõjutab meie ärikeskkonna usaldusväärsust ja läbipaistvust ning toob kaasa olukorra, kus esitatud andmete põhjal ei saa koostada korrektset statistikat majanduse kohta. Seetõttu kannatab omakorda juhtimisotsuste kvaliteet nii avalikus kui ka erasektoris. Näiteks võib põhjustada puudulik info avalikus sektoris toetuste andmise valedele sektoritele,“ ütleb rahandusministeeriumi ettevõtluse ja arvestuspoliitika osakonna nõunik Mirjam Suurekivi.\n„Võttes arvesse uuringus osalejate ja aruannete kasutajate tagasisidet soovitame soodustada majandusaasta aruannete esitamist eelkõige ennetavate meetmete kaudu, olgu selleks siis automaatsed meeldetuletused e-kirjaga, täiendava info jagamine kogu protsessi olulisuse ja tähtaegade kohta läbi katuseorganisatsioonide või laiema sotsiaalse turunduse kampaania. Kaalumist siin kindlasti on,“ lisas Laidroo.\nLisaks ennetavatele meetmete on uuringus ära toodud ka võimalikud survestavad meetmed, alates hoiatava märgise lisamisest äriregistrisse ja lõpetades aruande esitamise seadmisena eeltingimuseks riigi jagatavate toetuste taotlemisel ja riigihankel osalemisel. Märkimisväärset arenguruumi võib Eesti puhul näha sanktsioonide rakendamises majandusaasta aruannetega hilinejate vastu, kuna trahvihoiatusi ja trahve tehti vaatlusalusel perioodil hilinejatele väga vähe: keskmiselt vaid 0,9 protsendil juhtudest. Kokku koguti aastatel 2010–2018 trahviraha 1,3 miljonit eurot, see tähendab et riigil jäi saamata vähemalt 154,4 miljonit eurot võimalikku trahvitulu.\nKüsitlusele vastanud nimetasid peamiste põhjustena aruande esitamata jätmisel selle koostamise ajamahukust ja keerulisust ning vastavate oskustega töötaja puudumist. Hilinemise puhul toodi sagedamini välja majandusaasta aruandega tegelemise madalat prioriteetsust, mis on osaliselt seletav ilmnenud vähese teadlikkusega majandusaasta aruannete info laiemast tähtsusest ja vajalikkusest.\nUuringuga on võimalik tutvuda rahandusministeeriumi veebilehel


Kommentaarid: Hundisilma talu õnnistanud kirikuõpetaja: ma kindlasti ei tegele kapo-vastase tööga\nkiibistaja/ 22. oktoober 2015 15:38\nEdgar tunnistas oma kodu puhastamisega üles ,kui patune ta tegelikult on .Kirikuhärra kiibistas ta juba ammu ära suure raha eest ,mida papi kirikule kingiti.Seega mõlema mark on täis tehtud.\nery/ 22. oktoober 2015 10:29\narutati kiriku õpetajaga kuhu ehitada maosoleum?krt.kas kirjutasn viimase sõna õigesti?\nidealist/ 21. oktoober 2015 17:45\nMulle aga hakkab tunduma, et see vabamüürindus on jA jääb austet kirikuisa jälitama. Ja küsimus on ka, kas need kaks pole samas ühingus. Novaata mis küljest sa vaatad, aga sarnased on need kolmnurgad küll.\nHorros/ 21. oktoober 2015 10:09\nKahjuks on Jaan Tamsalu vägagi variser, imelik miks Savisaar sellise poole pöördus.\n"Vahetevahel mõni inimene küll väga-väga tahaks midagi anda ja siis ma võtan selle kaasa ja panen kiriku kassasse – nii et parem käsi ei tea, mida vasak teeb." IRW!\n21. oktoober 2015 10:04\nÄrma ava oma uksed, rahvas ja Eestimaa rahvas tahab näha, mida on sinna ostetud rahva raha eest\njajah/ 21. oktoober 2015 09:33\nmajaperemees sai rahu. Kes sai veel rahu? Kas kõik, kes kokku olid tulnud? Kas nad said kirikumehelt õigustuse oma erakonna ja linnavalitsuse tegevusele? Nii kõrge ametimees otsis isiklikku rahu?Aga kas ta ei oleks pidanud oma rahu saamiseks ise kirikusse minema . Või pidama kirikutegelasega omavahelise vestluse. Savisaare viimaste aastate käitumine peaks hoolivat kirikumeest huvitama ja võib-olla vestlus oleks ekslikku kiuslikku inimest aidanud rohkem kui majalt reostuse mahavõtmine.\nTegelikult/ 21. oktoober 2015 07:49\nainult kaks võimalust ongi:\n1.Savisaar kuulub ka vabamüürlaste hulka,nagu kirikutegelane.\n2.Savisaare valduses on material,mis paneb kirikutegelast tegema seda,mida peremees ütleb.\nMaakas/ 21. oktoober 2015 07:10\nHaletsust tekitanud üritus.Väärikus on haihtunud.\nraivo/ 21. oktoober 2015 06:44\nSee kirikõpetaja läks vist lihtsalt valesse kohta.\nAKV/ 21. oktoober 2015 09:46\nEi läinud valesse kohta. Läks sinna kus raha anti. Teine võimalus tahtis saatanat välja ajada, aga vist kehv tegelane saatanateener kärutab talus endiselt.\nGunnar Stahl/ 21. oktoober 2015 02:07\nSee vabamüürlasest kirikuõpetaja õnistab raha eest kasvõi põrgu.\nÕudne!/ 21. oktoober 2015 12:25\nKes RAHA eest ennast ära müüb, see on JUUDAS, mitte aga kirikuõpetaja!\nrp/ 21. oktoober 2015 00:21\nPigem oodati, et Savisaar oleks kirikuvande alla pandud.\nÜks-ühele/ 21. oktoober 2015 00:09\nOlemegi üks-ühele saanud oma N. Liidu. Siltide kleepimine, hirmutamine ja hirmud. On siin veel midagi õigusriigist?! Suuremas osas Euroopa Liidust vähemalt jälgitakse, et võimustruktuurid ei muutuks repressivseteks ja pollitpolitseiks. Aga kes meil seda teeb?!\nYYY:/ 20. oktoober 2015 23:41\nEi olnudki kullast WC-potti ja suuri kristall-lühtreid....Ei tea,mida need kohalkäinud inimesed lootsid seal näha? Küll need inimesed on ikka uudishimulikd - kas Edgari magamistuba ka külastasite? Ha-ha-haaa\nTäitsa löpp!/ 20. oktoober 2015 23:23\nKas töesti hirm juba nii suur KAPO ees,et seda kohe ajakirjanduses ytlema peab,et ta KAPO vstu ei tegutse? Pastoritel hakkab taas elu ohtlikuks kiskuma?\nnospel/ 20. oktoober 2015 22:35\nEestlased tulge moistusele. Ise tootan hetkel no Balkanimaal mis maadleb hetkel pogenikega. Igal sammul tunnen inimestes seda valu mida toi soda Serbia, Horvaadi, Sloveenia jne rahvuste vahel. Kas te aru ei saa kui onnelikud me oleme, et me saime vabaduse ilma vereta. Ja seda vereta vabadust ei saanud me mitte selleparast, et meil olid mingid laulupeod. Selle eest peame tanama Ryytlit, Savisaart jne. Isegi ilmselt Sillarit. Kas see noiajaht Savisaare parast ei aja teid ometi oksele? Reinsalu sugused kes lasid pyksi siis ( oli selles eas )ja laseks ka nyyd pyksi kui asjad kriitiliseks laheks votavad sona midagi kritiseerida. Ja ajakirjandus loob risti Ojulandi, kes ei taha mustanahalist eestis syndinud tyypi eestlaseks tunnistada voiks motelda kas Ossinovski kes on samuti syndinud eestis ja raagib puhast eesti keelt on ikka eestlane? voi on ainult eestis syndinud neegrid eestlased aga venelased mitte? Haige Eesti :-(\nvastuteene/ 20. oktoober 2015 22:31\nTundub ,et Savisaar sai vastuteeneks kirikule annetatud maksumaksja raha eest kodu pühitsemise,või teenis papi veel lisatulu jõuka peremehe käest ,kes ei paista silma eriti kokkuhoidlikkusega suure kodupeo organiseerimisega koos teenindajate ja töötegijatega.\nRahapada ajab üle ääre aga kus see asub teab vaid tuul.\nleplik/ 20. oktoober 2015 21:19\nÄrge mõistke kohut, et teie üle kohut ei mõistetaks. Äkki on kirikuõpetajal lapsed näljas või vanematele vaja rohtu osta? Ja ainuke võimalus kopikas raha teenida on minna ja avalikult näidata, et tema arvates reostas ja rüvetas EV politsei Keskbrigada pahhaani tare?\nEH/ 20. oktoober 2015 21:11\nsm.savisaar üdini komu ja nüüd pöörded wist peal,ehk on tulewane jumalasulane?\npõrgu valitseja/ 20. oktoober 2015 19:56\nJumalasulased hoidku eemale. See mees kuulub mulle. Pileti katlasse on ta oma tegudega juba ammu lunastatud.\nmõtlema oleks pidanud/ 20. oktoober 2015 19:24\nkurjategija propagandašõusse tulekuga lasi kirikutegelane end ikka paksult täis\nkuldsed sõnad/ 20. oktoober 2015 19:18\nühelt edgari artikli kommentaariumist ,,andke neile andeks sest nad ei tea mis nad teevad,,!!!!! krt siiamaani teeb tuju heaks\ntuttav nägu/ 20. oktoober 2015 19:02\nTamsalu prototüüp on Otto Katz: http://www.hot.ee/r/raadius/\njajah,/ 20. oktoober 2015 18:27\nmuidugi. Tagantjärele ehmatas ära, et äkki niimoodi järgmiseks minnakse tema juurde uurima... Oleks siis kohe öelnud, et tegelikult oli ta vaid üks näitleja suure isa valimiskampaanias. Sest seda see rahvakogunemine seal ju oli - sisevalimiste avapauk. Kuna kandidaat ise enam igale poole ei jõua, oli osavam pööbel ja meedia koju kohale kutsuda ning tsirkust ja leiba pakkuda. Tisrkust oli ja leiba kah. Miks aga meedia sellega kaasa läks ja laialdaselt tasuta reklaami pakkus - vaat sellest ei saa ma siiani aru....\nreede/ 20. oktoober 2015 18:01\nKui minu kojju tuleks robinal paarkümmend mustades maskides meest verekoeraga nagu NKVD siis on ainuke võimalus kodu puhastada õnnistamine Pastor Tammsalule tänu ja toetus Kapol soovitan oma majas kombeõpetuse kursus läbi viia Riikliku ametina maja õnnistamine muidugi pole mõeldav Kahju kui seal koridorides haisevad reeturitest maha jäänud jäljed\nHundisilma talu TEOSTATI pühapäeval!/ 20. oktoober 2015 18:54\nKülastajate hordid EI PUHASTANUD Hundisilma talu vaid hoopis REOSTASID igal viisil! Peale HAISEVATE jalajälgede toodi sinna ka igasuguseid pisikuid, baktereid, viirusi, haigusi.....jne.\nEinoh/ 20. oktoober 2015 17:30\nkujutage ette kapot kus see Kross ka oli tegelane...?Isegi Ameeriklased keelasid tal ringi tuiamise!\nandke mulle õnnetule andeks/ 20. oktoober 2015 16:32\nolen lihtsalt üks mõõtmatult libe sell\n20. oktoober 2015 15:35\nKas sellest tsirkusest juba kull ei saa, milleks niisuguse jamaga ajalehte risustada?\n20. oktoober 2015 15:31\nKaitsja/ 20. oktoober 2015 17:14\nInimesele, kellele on liiga tehtud, kulub lohutus ikka ära!\n20. oktoober 2015 15:14\n20. oktoober 2015 15:30\nLinnavalitsus on ju pappide poolt puhastamata, kuigi ka seal käisid kapo mehed.\nsaage ometi aru/ 20. oktoober 2015 14:50\nSellel juhtumil pole küll midagi Jumalaga tegemist,eriti kui veel Edgari taga seisab pildil super bensiini kulutaja Toobal.Kas järgmise vale sammu eest ka papike kohale kutsutakse näitab tulevik.Päästerõngast haaratakse ka kinni kui uppuma hakatakse.Seekord oli juhuse tahtel selleks pastor,kellest kinni haarati.\nmõte/ 20. oktoober 2015 14:47\nHabras võim näeb igal pool ohtu, isegi Jumalas ja tema sulastes.Hirmu ja vihakirjade levitamis eest tuleks selle kamba eest palvetada ja paluda Jumala halastust\nkiip/ 20. oktoober 2015 14:33\nTamsalu, nagu kirikuõpetajad ikka, on sügavasti haritud ja tal on teadmised, millest meie ateistide põlvkonnal enam õrna aimugi ei ole. Seekord laskus ta küll väga ebasoliidsesse afääri. Mitte et õnnistamine ise,( ka surmamõistetud mõrtsuka eest kostab vaimulik Jumala ees veel viimasel minutil) vaid aeg ja seltskond olid sellised, et ei sobinud selle asja korraldamiseks. Kuigi Savisaar ise ei näi enam midagi taipavat, mis ümberringi toimub, tema õukond aga rabeleb seda enam, sest küllap on põhjust pabistamiseks ka oma naha pärast. .\nmina/ 20. oktoober 2015 14:22\nselliseid kirikuõpetaja loomuga inimesi võiks eestis rohkem olla, siis muutuks ühiskond palju inimsõralikumaks.\nArulage kirikuõpetaja.../ 20. oktoober 2015 18:58\nSelle kirikuõpetaja vaimne tase on samasugune nagu Savisaarel.... Peale jumalasõnade võiks kirikuõpetajal midagi olla VEEL kõrvade vahel, et mõelda, kuhu võib minna ja kuhu mitte... Ärgu arulage ronigu poliitikasse!\nMärter/ 20. oktoober 2015 20:09\nTammsalu kukub ka auku ühel päeval. Selle kaevab ta endale ise ja kolmveerand sellest on juba valmis kaevatud. Pole suuremat valevorsti ja teesklejat Eesti riigis.\n.../ 20. oktoober 2015 14:10\nTegelikult on nõme, kuidas Keskerakond on pannud lapsed Savisaare toetuseks allkirju korjama.\njuho/ 20. oktoober 2015 14:00\nNüüd segavad jumala ka veel sellesse!\nJahbulon/ 20. oktoober 2015 14:15\nMillisest Jumalast on jutt?\nAlar1 to Jahbulon/ 20. oktoober 2015 15:23\nSiin on praegu jutt kahest jumalast: Taevane Issand Jumal ja Lasnamäe jumal Savisaar.\nsinep/ 20. oktoober 2015 18:30\nEdgar on ise jumal\nÖelgu et käis/ 20. oktoober 2015 13:50\nStrippar Marco kunsti nautimas, või Kaldalu rohtu proovimas. Seal ju palju rahvast.\nHullunud fänn/ 20. oktoober 2015 13:39\nAga mille eest sa siis raha võtsid\n20. oktoober 2015 14:07\ntegelikult pani kapo needuse peale.


Poolfinaalide avavaatuses alistati Tarvas 94:77 Tartu Ülikool Maks & Moorits\nTartu Ülikool/Rock alistas tugeva kolmanda veerandaja toel G4S KML poolfinaalseeria avamängus Rakvere Tarva 94:77. Suurima panuse võitu andis Joosep Toome 20 punkti ja 12 lauapalliga.\nTÜ/Rocki peatreeneri Gert Kullamäe sõnul kulges avapoolaeg üle kivide ja kändude. „Esimene poolaeg oli meile raske, eksisime palju ja lihtsates olukordades – ilmselt tulenes see taas väikesest mängupausist. Aga kolmandal veerandajal liikusid mehed hästi ja viimane neljandik kujunes mängu lõpuni veeretamiseks,“ võttis Kullamäe mängu kokku. „Pahupoolele jääb kindlasti see, et lasime Laksal visata 26 punkti, mida on ilmselgelt palju. Eksisime tema vastu kaitses lubamatult palju. Hea on see, et võitsime lauavõitluse kindlalt ja tegime ka ainult üheksa pallikaotust. Kui suudame pallikaotusi sellisel tasemel hoida, siis oleme ikka oma 80 punkti täis visanud.“\nEraldi jagas peatreener kiitus Timo Eichfussile. „Hea meel, et kõik mängijad said väljakule ja eriti suured kiidusõnad Timo Eichfussile, kes mängis tegelikult kõrge palavikuga. Aga et ta tahtis kangesti meeskonda aidata, siis müts maha tema ees.“\nKodumeeskond kontrollis mängu käiku küll algusest peale ning avaveerandajal sisse tehtud viiepunktiline vahe püsis ka poolajal, mis lõppes skooriga 45:40. Õige minek saadi sisse alles kolmandal veerandajal ja seda suuresti tänu Joosep Toome korvidele – keskmängija viskas esimese nelja minutiga 12 punkti ja suurendas Rocki eduseisu kahekohaliseks. Rock lõpetas veerandaja 11:2 spurdiga ja nii mindi viimasele neljandikule vastu seisul 74:55. Samasse suurusjärku jäi vahe ka pärast viimast kümmet mänguminutit ning Rock kirjutas kolme võiduni peetava seeria esimese võidu enda nimele numbritega 94:77.\nKaksikduubliga lõpetanud Joosep Toome arvele kanti 20 punkti ja 12 lauapalli. Tanel Kurbas kogus 14, Justin Ingram 13 ja Marek Doronin 10 punkti. Rock võitis lauavõitluse 38:26.\nTarva parim oli üleplatsimehena 26 punkti visanud Maris Laksa, seejuures tabas ta viis kaugviset. Anthony Stewarti arvele jäi 12 ja Brandis Raley-Rossile 10 punkti ja kaheksa lauapalli.\nSeeria teine kohtumine on pühapäeval, 28. aprillil Rakveres algusega kell 19.00. Taas Tartus pannakse pall mängu neljapäeval, 2. mail.


Vooremaa Eriteade: Eriolukorra juht määras regionaalsed juhid eriolukorra tööde koordineerimiseks\n1. Hädaolukorra seaduse § 25 lõike 2 alusel määrata eriolukorra tööde juhtideks: 1) Põhja regioonis – Päästeameti Põhja päästekeskuse juht Marko Rüü; 2) Lõuna regioonis – Päästeameti Lõuna päästekeskuse juht Margo Klaos; 3) Lääne regioonis, v.a Saaremaal – Päästeameti Lääne päästekeskuse juht Heiki Soodla; 4) Ida regioonis – Päästeameti Ida päästekeskuse juht Ailar Holzmann; 5) Saaremaal – Päästeameti Lääne päästekeskuse Saaremaa päästepiirkonna juhataja Margus Lindmäe.\n2. Punktis 1 nimetatud eriolukorra tööde juhi ülesanded on: 1) koordineerida Vabariigi Valitsuse ja eriolukorra juhi korralduste täitmist kohaliku omavalitsuse üksustes; 2) korraldada täidesaatva riigivõimu asutuste ja kohaliku omavalitsuse üksuste koostööd eriolukorra juhi ja Vabariigi Valitsuste korralduste täitmisel regioonis; 3) koordineerida teabevahetuse korraldamist kohaliku omavalitsuse üksustes.\n4. Punktis 3 nimetatud eriolukorra tööde juhi ülesanded ohuteavituse vallas on korraldada pädevate valitsusasutuste ettepanekute alusel ohuteavituse sõnumi edastamine: 1) Eestis tegutsevate sideettevõtjate klientidele; 2) Eesti Vabariigi territooriumil rändluses (roaming’us) olevatele isikutele.


Torma aleviku ja üheksa küla piiride muutmise menetlus lõpetatakse - Uudised ja teated - Jõgeva vald\nTorma aleviku ja üheksa küla piiride muutmise menetlus lõpetatakse\n03.12.2019 58 Vaadatud\nJõgeva vallavolikogu otsustas oma novembriistungil lõpetada asustusüksuste piiride muutmise menetluse Torma aleviku ning Kõnnu, Liikatku, Lilastvere, Näduvere, Oti, Rassiku, Tealama, Vanamõisa ja Võidivere külade osas.\nHaldusreformi eel Torma valla koosseisu kuulunud Torma aleviku ning Kõnnu, Liikatku, Lilastvere, Oti, Vanamõisa ja Võidivere elanikud pöördusid 2018. aastal Jõgeva vallavolikogu ja Mustvee vallavolikogu poole Jõgeva valla piiride muutmiseks ja nimetatud asustusüksuste Mustvee vallale üleandmiseks. Et omada piisavalt infot otsustamiseks, tellis Jõgeva vallavolikogu OÜ-lt Cumulus Consulting halduspiiri muutmise sotsiaalmajandusliku mõju analüüsi, mis avalikustati Jõgeva valla kodulehel ning mida käidi ka Torma piirkonna inimestele tutvustamas. Tänavu 25. aprillil otsustas Jõgeva vallavolikogu algatada haldusüksuste piiride muutmise ja teha vastava ettepaneku Mustvee vallavolikogule. Viimane nõustus, ent tegi peatselt ettepaneku kaasata haldusüksuste piiride muutmise menetlusse ka Näduvere, Rassiku ja Tealama küla. Sealsed elanikud Mustvee valla koosseisu arvamist ei taotlenud, ent samas asuvad need külad Torma aleviku kui kohaliku keskuse toimepiirkonnas ja nende eraldamine oleks tekitanud asustussüsteemis ebaloogilise enklaavi.\nTorma aleviku ning Kõnnu, Liikatku, Lilastvere, Näduvere, Oti, Rassiku, Tealama, Vanamõisa ja Võidivere küla elanike arvamuse väljaselgitamiseks korraldas Jõgeva vallavalitsus 14.–17. oktoobrini elektrooniliselt ning 19. ja 20. oktoobril Torma teenuskeskuses elanike küsitluse. Sellel osales nimekirjadesse kantud 608 inimesest 268 ehk 44,08%. Küsitluse tulemusel oli Mustvee valda ülemineku vastu 82% ja poolt 18% küsitlusel osalenutest. Ka asustusüksusi eraldi vaadates olid enamikus neist ülekaalus Mustvee vallaga ühinemise vastu antud hääled. Erandiks oli Kõnnu küla, kus 15 hääletajat olid Mustveega liitumise poolt ja 11 selle vastu. Samas oli Kõnnu osalusprotsent keskmisest väiksem: hääletamas käis 32,91% nimekirja kantutest, nii et seal ei pruukinud joonistuda välja elanike enamiku arvamus.\nKüsitluse tulemused kinnitas Jõgeva vallavolikogu 31. oktoobri istungil, 28. novembri istungil otsustati aga, et elanike küsitluse tulemustele tuginedes ja arvestades Jõgeva valla halduspiiride muutmise sotsiaalmajanduslike mõjude analüüsis välja toodud asjaolusid on põhjendatud lõpetada Torma aleviku ning Kõnnu, Liikatku, Lilastvere, Näduvere, Oti, Rassiku, Tealama, Vanamõisa ja Võidivere küla piiride muutmise menetlus. Otsus edastatakse Mustvee vallavolikogule ja rahandusministeeriumile.


15.juuni 2018 13:02\nRestoranides kasutatakse toitude garneerimiseks sageli pisikesi taimi, mis pole idandid, vaid hoopis mikroürdid. Nendega saab ka koduseid toite kaunistada või rikastada.\nLoodusfestivali raames näitas Tartus Aparaaditehase tsehhis oma laua sahtlis mikroürte kasvatav Illimar Soosaar, kuidas nende kasvatamine käib. „Seemnes on kõik olemas, et suur taim üles kasvatada,” rääkis ta. Kui taime aga mitte lasta suureks kasvada, vaid tarvitada see idulehtede faasis ära, siis on sellistes taimedes 10-40 korda rohkem vitamiine ja antioksüdante polüfenoole, kui suures taimes.\n„Lehtpeet ja brokoli on kõige vitamiinirikkamad,” tõi Illimar Soosaar välja. Brokoli on mikroürdina ka maitse poolest kõige populaarsem. Järgmine on päevalill, mis on krõmpsuv, mahlane ja vitamiinirikas.\n„Mikroürdina saab kasvatada kõiki köögivilju ja maitsetaimi, aga ka näiteks nisu,” rääkis ta. Nisu on küll suhteliselt muru maitsega, kuid ta laseb nisuorasel kasvada 30 cm kõrguseks, lõikab selle siis maha ja teeb nisumahla. „Muidu kasutan mikroürte smuutides, suppides ja teen ka küüslauguga pestot.”\nMikroürdid - Illimar Soosaar\nMida siis on vaja väikeste vitamiinipommide kasvatamiseks? Soosaare sõnul vajab seeme tegelikult vaid vett. Selleks, et seeme oleks niiskes keskkonnas, kasutab ta mulda. Mõne sentimeetri paksusele niiskele mullakihile tuleb tihedalt külvata seemned (vaid herneseemned katab ta sentimeetripaksuse mullakihiga). Kodustes tingimustes soovitab ta luua kasvuhooneefekti niiskema keskkonna säilitamiseks, kattes külvi kile või klaasiga.\nKui seemned on idanenud, vajavad nad ka valgust. Kodus on kõige lihtsam asetada kast seemnetega aknalauale päikese kätte. Kuna Soosaar kasvatab ettevõttes Roheline Edu mikroürte aasta läbi, on tal üles pandud LED-lambid, kus on 30 punast, 20 sinist ja mõned valged dioodid. Taimelampe on võimalik ka internetipoodidest tellida.\n„Kahe nädalaga tulevad üles ja siis jagub sealt mitu nädalat toidu peale,” ütleb mikroürdikasvataja. Seni on tema saak läinud Tartu restoranidele, kuid suve lõpus on plaan teha Aparaaditehases olev kasvutuba nii avalikuks, et sealt saavad seda ostmas käia ka kodutarbijad.\nLoodusfestival kestab laupäevani, rohkem infot veebilehel loodusfestival.ee.\nMÄRKSÕNAD: Loodusfestival mikroürt aparaaditehas LED Tartu\nUmbrohufestival tõi letile ootamatud tooted 24.05.2018\nTasub kaaluda, millist seemet külvata 19.04.2018\nRohenäppe ootab Tartus uus hiiglaslik ostuparadiis (5) 12.04.2018\nKuidas panna vannitoas idud kasvama? 22.03.2016


Muuseum tuleb külla – Lümanda Põhikool\nveebr. 19, 2015 juuli 14, 2019\nEdit Muuseum tuleb külla\nLümanda Põhikool / Posts Page / Uudised / Muuseum tuleb külla\nTeisipäeval, 10. veebruaril 2015 võttis kogu koolipere osa üritusest Muuseum tuleb külla. Saaremaa Muuseum tähistab sel aastal 150. aastapäeva ja käib maakonnas ringi, et oma ajalugu ja tegevust tutvustada. Sel teisipäeval olid muuseumist kohal Olavi Pesti, Raul Salumäe, Priit Kivi ja teisedki muuseumitöötajad. Ajaloo ja tegevuste tutvustamise kõrval sai ka uurida ning katsuda vanu asju, mängida mälumängu väärt auhindadele ja osta ka muuseumi uusi asju. Üritus toimus Lümanda kultuurimajas. Oli hariv ja meeleolukas pärastlõuna! Aitäh kõigile tegijatele ja osalejatele!\nRead previous: Previous post: Tipa-Tapa jalgpalliturniiri II etapp\nRead next: Next post: Sõbralaat ja playback


Madridi Real sai spordikohtus võidu ning võib peagi uusi mängijaid osta - Jalgpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nMadridi Real sai spordikohtus võidu ning võib peagi uusi mängijaid osta\n20. detsember 2016, 14:13\nVarssavi Legia vs Madridi Real\nMadridi Reali jalgpalliklubil õnnestus spordikohtus neile määratud uute mängijate ostukeeld lühendada ühe üleminekuakna pikkuseks. See tähendab, et Madridi Real võib taas mängijateturul tehinguid teha juba tuleval suvel.\nRahvusvaheline jalgpalliliit (FIFA) määras Madridi Realile algselt kahe üleminekuakna pikkuse ostukeelu. Põhjus, miks algselt selline keeld üldse määrati, seisnes alaealiste välismängijate ebaseaduslikus värbamises. Samuti vähendati spordikohtus Realile määratud trahvi 360 00 Šveitsi frangi pealt 240 000 frangile.\n«Spordikohtu otsus näitab selgelt FIFA määratud karistuse ebaõiglust. Samas kahetseme, et spordikohtul ei jätkunud julgust karistus sootuks eemaldada,» kirjutas jalgpalliklubi ametlikus teates.


Juhtimispodcast. Ubuntu mõtteviis - kui on soov midagi päriselt ära teha ja saavutada – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nRaimo Ülavere 22. mai 2021 Podcast, Tööelu\nFoto: Greta Samuel, Culture Trip\nAlalhoidlike inimestena me võtame üsna raskelt külge imporditud hoiakuid ja mõtteviise. Ent ühe mõtteviisi võiksime küll kõik endale külge pookida – see on ubuntu. Milline see mõtteviisi täpsemalt on, avab oma juhtimisalases podcast’is Raimo Ülavere.\nUbuntu tuleb Lõuna-Aafrikas räägitavast suulu keelest ja tõlkes tähendab see midagi sellist, et “inimene saab olla inimene ainult läbi teiste inimeste”. See on Lõuna-Aafrikast pärit filosoofia, tähistab üldist inimlikkuse kvaliteeti ja pöörab erilist tähelepanu ustavuse ja lojaalsuse mõistetele inimestevahelistes suhetes ning on seotud usuga kõigi inimeste seotusse ja ühtsusse. Seda lähenemist peetakse ka oluliseks teguriks Lõuna-Aafrika rahva ühendamise protsessis apartheidjärgselt.\nMõtteviisina on ubuntu aga laialt tõlgentatav ja kasutatav seal, kus tahetakse midagi tähenduslikku saavutada. Inimesed teevad päriselt koostööd inimestega – ja seda kinnitavad uuringud – , kes neile esmajärjekorras meeldivad, kellega neil on hea koostööd teha, keda nad saavad usaldada. Ja kes võimaldavad neil ka ise areneda ja õppida. Alles siis tuleb asjatundlikkus jmt. Ehk, ubuntu käib enne kompetentsi. Ma olen enda kõige parem versioon siis, kui ka teised saavad olla enda parem versioon. Seega tasub kraadida, kui palju on meie ümber olevas meeskonnas ubuntut ja küsida endalt, kui valmis ma ise ubuntuks olen, mitte vaid sõnades, aga päriselt. See kõik on oluline muidugi ainult siis, kui on soov midagi päriselt ära teha ja saavutada.\nUbuntu– usku on muuseas ka äsja olümpiapääsme lunastanud maastikurattur Janika Lõiv.\nPosted in Podcast, Tööelu and tagged eneseareng, filosoofia, mõtteviis, professionaalsus, pühendumine, tööelu, tulemuslikkus, ubuntu. Bookmark the permalink.


Katrini arvamus OÜ Activitas rehabilitatsiooniteenusest - Activitas\nOled siin: Esileht / Uudised / Activitas / Katrini arvamus OÜ Activitas rehabilitatsiooniteenusest\nKatrini arvamus OÜ Activitas rehabilitatsiooniteenusest\n09/05/2012 /0 Comments/in Activitas /by admin\nPuutun rehabilitatsiooniteenustega kokku aastast 2002. Segadust ja närvipinget plaani koostamise ja realiseerimisega on seni olnud alati – põhjuseks napp info, ning see, et neuroloogilise patsiendina on võimalused sobivat asutust leida väga piiratud.\nOÜ Activitase koduteenusega olen väga rahul – ära jääb minu jaoks suurim, „tulemise-minemise“-mure: olles liikumis- ja nägemisraskusega vajan lisaks eraldi transpordile kindlasti ka tugiisikut. Nüüd läheb organiseerimisest kokkuhoitud energia füsioteraapiasse ja kuna energiat kulub rohkem kui „tavainimesel“ on tore, kui see läheb just sinna, kus see on hetkel kõige vajalikum. Koduteenuse juures meeldib ka see, et õpin harjutusi sooritama koduste vahenditega ning saan neid teha ka rehabilitatsiooniteenuse väliselt ilma, et peaksin eelnevalt midagi ümber tegema või välja mõtlema.\nSeoses rehabilitatsiooniga kasutan seekord esmakordselt ka sotsiaaltöötaja teenust. Mitte, et varasemad plaanid poleks seda teenust sisaldanud, vaid tagantjärele-tarkusena oskan nüüd öelda ei taibanud seda küsida. OÜ Activitas tuletas selle mulle ise meelde, pakkus välja võimaluse ja organiseeris – tänu sotsiaaltöötajale olen saanud infot ja konkreetset abi minu jaoks olulistele teemadele. Informeeritus ja informeerimine on teine punkt, mis eristab minu jaoks Activitast senikogetust. Süsteemid vahetuvad, täienevad, muutuvad – tänu Activitasele olen toimunud muutustega kursis, ilma et peaksin selleks muu elu seisma jätma ja omal käel teemasse süüvima.\nAutor: Katrin Puusepp\nOÜ Activitas klient\nTags: Arvamus, füsioteraapia, füsioterapeudi teenus, klient, OÜ Activitas, rehabilitatsioon, sotsiaalnõustamine, sotsiaaltöötaja teenus\nhttp://www.activitas.ee/wp-content/uploads/2016/07/activitas.png 0 0 admin http://www.activitas.ee/wp-content/uploads/2016/07/activitas.png admin2012-05-09 16:13:552016-09-19 09:52:09Katrini arvamus OÜ Activitas rehabilitatsiooniteenusest\nMis on kinesioteipimine?\nOÜ Activitas rühmatreening selja ja õlavöötme probleemide leevendamiseks\nUus kompleksteenus alaseljavaevuste korral Tasuta programm “Pööra selg seljavalule”


Mis on UdfReadr?\nProtsess, mida tuntakse CD-UDF NT failisüsteemi lugeja draiverina, kuulub tarkvarale Drag-to-Disc või DirectCD või Roxio Easy Media Creator (versioon 7), mille on koostanud Roxio (www.roxio.com) või Sonic Solutions (www.sonic.com).\nKirjeldus: UdfReadr.sys pole Windowsi OS-i jaoks hädavajalik ja põhjustab suhteliselt vähe probleeme. Fail UdfReadr.sys asub kaustas C: \_ Windows \_ System32 \_ draiverid. Windows 10/8/7 / XP teadaolevad failisuurused on 202 496 baiti (37% kõigist esinemistest), 206 464 baiti, 206 208 baiti, 206 336 baiti või 200 832 baiti.\nDraiveri saab käivitada või peatada juhtpaneeli teenustest või muude programmide abil. Programm pole nähtav. Teenusel puudub üksikasjalik kirjeldus. See ei ole Windowsi süsteemifail. UdfReadr.sys näib olevat tihendatud fail. Seetõttu on tehniline turvalisuse reiting 38% ohtlik ; siiski peaksite lugema ka kasutajate ülevaateid.\nSelle variandi desinstallimine: kui teil on probleeme UdfReadr.sys'iga, saate programmi ohutult eemaldada ka Roxio Easy Media Creator 7 desinstalliva programmi abil (juhtpaneel ⇒ Programmi desinstallida).\nSoovitatav: tuvastage UdfReadr.sys seotud vead\nTähtis: mõni pahavara maskeerib ennast UdfReadr.sys nimeks, eriti kui see asub kaustas C: \_ Windows \_ System32 \_ draiverid. Seetõttu peaksite oma arvutis kontrollima UdfReadr.sys protsessi, et näha, kas see on oht. Teie arvuti turvalisuse kontrollimiseks soovitame turvaülesannete haldurit . See oli üks Washington Posti ja arvutimaailma populaarseimaid allalaadimisvalikuid .\nPuhas ja korras arvuti on UdfReadriga seotud probleemide vältimise põhinõue. See tähendab pahavara skannimist, kõvaketta puhastamist cleanmgr ja sfc / scannow abil, enam mittevajalike programmide desinstallimist, Autostarti programmide kontrollimist (msconfig abil) ja Windowsi automaatse värskenduse lubamist. Ärge unustage alati perioodilisi varukoopiaid teha või vähemalt taastamispunkte seada.\nUdfReadr.sys protsessi arvutis analüüsimisel on abiks olnud järgmised programmid: Turvalisuse haldur kuvab kõik töötavad Windowsi ülesanded, sealhulgas manustatud varjatud protsessid, näiteks klaviatuuri ja brauseri jälgimine või Autostarti kirjed. Ainulaadne turvariski hinnang näitab protsessi tõenäosust nuhkvara, pahavara või troojalasena. Malwarebytes Anti-Malware tuvastab ja eemaldab kõvakettalt magava nuhkvara, reklaamvara, troojalased, võtmelogijad, pahavara ja jälitajad.


Linna suurimad võrgutajad - Delfi\nLinna suurimad võrgutajad\nKui te ei teadnud enne, mida tähendab sõna girlpower, siis pärast nende tüdrukutega tutvumist veendute, et selle sõna tähendus ongi NEMAD: Catlin (27), Helen (22), Sille (20), Pille-Riin (17) ja Enelin (15). Viis superilusat, siirast, andekat ja ülisõbralikku noort õde, kes suudavad oma säravate naeratustega varjutada päikese, sulatada jäämäed ning peatselt vallutada kogu maailma!\nÜhel kevadõhtul läksime nelja imeilusa õega Suttingute perekonnast klubisse Eden tüdrukutejuttu puhuma.\nTe näete välja nagu professionaalsed võrgutajad. Milline on parim võrgutamistaktika?\nS: Seksikas tantsimine võrgutab! Minusse armus üks niimoodi ära. Las Catlin räägib, ta meist kõige seksikam.\nC: Ah, mina vä? Oi, mulle meeldib võrgutada. Aga ma ei oska seletada, Sille räägi ikka ise…\nS: Igatahes mina ei tea, kuidas ta seda teeb, aga Catlin moosib küll kõik ära. Teeb oma nunnut nägu ja tal on hästi armas hääl ka veel.\nC: Nii peabki, selline nunnu ja abitu olek läheb meestele peale, mitte mingi bitšimine. Meestele meeldib õrnus ja naiselikkus, see on tegelt ka jumala õige! Ega ma muidugi kogu aeg ka selline ninnu-nännu ei ole, oma tahtmise panen ikka maksma küll, aga seda maha ma igatahes ei suru ja oma urgu peitu ka ei poe. Mehed keeran ümber oma sõrme, kuna oskan nendega käituda!\nKui tihti te armute?\nC: No Sille meil armub väga tihti, minul jällegi võtab see hästi palju aega. Oeh, eks need suhted on ka olnud nii, nagu nad on.\nE: Mina näiteks ei ole veel kordagi armunud olnud.\nP-R: Helenil ja Catlinil on pere, seega nemad on armunud olnud küll!\nMille nahka teie suhted tavaliselt lähevad?\nS: Minul meestega ei vea. Mehed on sead ja naised on lollid. Mul on miljon korda olnud nii, et kõik mehed ütlevad silmast silma, oh Sille, sa võid mind 100% usaldada, ma ei peta ega valeta sulle. Mina, naiivitar, muidugi jälle usun, nemad on ikka sead ja mina jäängi selleks lolliks, kes usub neid mehi.\nE: Ma olen väga vali, samas mul midagi tõsist veel polegi olnud. Kohe, kui mind mingi asi häirima hakkab, käib plõks ja kadunud ma olen. Ja neid häirivaid asju leian väga kergelt.\nC: Täpselt nagu mina, ma ka valiv ja enne tuleb ikka palju vaeva näha, et mulle korda läheks.\nMillele üldse meeste juures tähelepanu pöörate?\nP-R: Meeste juures vaatan esmalt hambaid ning mulle ei meeldi ka rinnakarvad.\nS: Hea beib, lähed mehe juurde, tõstad särgi üles ja vaatad kohe järgi, kas karvad on… hahaa!!! Vaja ikka juttu ka kuulda, et mida ta üldse suust välja ajab.\nC: Mina vaatan nägu.\nE: Ja muidugi keha ka! Esimesed asjad ongi välimus ja keha, muuga tutvume hiljem.\nS: Sellised mehed on väga ebaseksikad, kes ei hoolitse oma keha eest!\nC: Mu mees helistas just, muideks mehed on hästi armukadedad mitte teiste meeste, vaid sõbrannade peale. Kohe kui me õdedega liiga palju aega koos veedame, on jama lahti.\nÄrimehed ka meeldivad?\nC: Eiiiiiiii, mulle ei meeldi üldse ärimehed! Minu mees on nn algaja ärimees, nooruke veel.\nS: Teame jah, sulle ju meeldivad ainult pahad poisid ja paipoisid.\nP-R: Ikka endast lühemad ja nooremad, hahaahaaa!\nS: Kas ta nüüd ärimees on või mitte, see pole oluline. Kui meeldib, siis vahet ju pole, mis amet on.\nMilline on hetkel teie pereseis?\nKõik koos: Vaba, ei kinni. Ikka jumalast vaba, noh natuke kinni tegelt. Vaba, kinni, nii ja naa!\nE: Kuule, Sille, sina oled küll vaba.\nS: Ei-ei-ei, asi on selles, et ma ei tea, kas olen kinni või vaba.\nC: Mina näiteks leidsin endale mehe ühelt erapeolt, sünnipäevalt, olin üleni roosas kostüümis… hihiii… ja tema tuli sinna juhuslikult, rohkem ei räägi hahaahaaa!\nE: Mehi võib leida ka Hollywoodist Ladies Nightilt… Või sõbrapäeval Angelist!\nKas tahate lapsi ka?\nC: Mul juba on kodus väike 6-aastane.\nE: Oi, mina küll veel ei taha.\nS: Kui Helenil laps sündis, siis oli hull tahtmine, aga hetkel on veel ikkagi liiga vara.\nAga kogu komplekt: laps, maja, auto, mees, krediitkaart, koduloomad?\nC: Laps, mees, krediitkaart on. Maja ei ole, kuid on normaalne korter. Auto on BMW ja mulle see meeldib. Tahaks veel kiisut!\nS: Auto puhul on peamine, et see oleks musta värvi, et talvel oleks soe ning suvel jahe sõita. Aga kui ma kunagi pere saan, tahan kolme koera, vist. Ja lapsi ka!\nC: Ja kolme last ka vä? Appi!\nS: Aga siis mul juba on oma maja ju.\nP-R: Mina tahan näiteks kahte last. Ja mulle meeldivad koerad. Tahan koera!\nE: Ei-ei, kassi ikka!\nS: Nähh, kahel lapsel on ju nii igav.\nC: No näed, meil on lahe, sest meid on ju nii palju, aga mõtle, kui igav näiteks minu kuueaastasel on, ta on kogu aeg üksi kasvanud. Mina pean ju talle olema selle venna ja õe eest!\nKes on Eesti kõige seksikam ja kõige ebaseksikam mees?\nE: Tanel Padar on minu jaoks kindlalt seksikaim.\nS: Fuihhh! Midaaa?\nP-R: Väga rõve!\nC: Hetkel siis oma mees üldse! Tanel meeldis mulle vanasti, kui tal oli see nunnukas blond soeng, juuksed püsti. Mulle üldse meeldivad välimuselt “paipoisid”, aga nende sisemine värk ei meeldi. Hingelt ei tohi olla nunnukas, ainult väljast!\nE: Aga Padar on mitteseksikas, kindlalt!\nS: Seksikas on Tanel Tatter.\nKõik koos: Näiteks Johnny Deppiga abielluksime vist küll. Ta on meie kõigi lemmiknäitleja, kõige-kõige, number üks, samas otsekohe ei abielluks vist kellegagi.\nS: Paneme siis kõige mitteseksikamaks DJ Ryan Angelose, kuna tal on need koledad huuled.\nC: Jaaa!!! Tal on koledad roosad nibud ka! Teistel on pruunid, aga tal on roosad.\nS: Ärge nüüd valesti aru saage, meil ei ole ta vastu midagi, lihtsalt ei suudaks elu sees sellist inimest suudelda. Ryanil on sellised blowjobi huuled ja ta tantsib ka naljakalt.\nKus tavaliselt pidutsete ja mis on lemmikdrink?\nS: Alati puhas viin. Hahahaaaa, kõik meie peod on hullud.\nC: Mohjito-mohjito-mohjito! Pidutseme seal, kus me kõik koos oleme, siis on kõige-kõige metsikumad peod, alati!\nP-R: Enne käisime kogu aeg Hollywoodis, nüüd siis Edenis. Kui me näiteks Eneliniga välja lähme, joome alati Long Islandit, see on hea.\nE: Minule meeldib Privé, käin seal, kuigi olen noor, aga eriti metsikuks läheb tavaliselt Hollywoodis.\nC: Kuule, mis sellest vanusest, peaasi, et ilus oled, siis lastakse igale poole!\nS: Pohmakaravi on muidugi hapukurk, kusjuures ma tahan siis alati täiega hapukurki. Hapukurk, seks, vesi ja magamine!\nMis teis parim on?\nS: Meil kõigil on sama ilusad, siledad kõhud. Kõik ütlevad, et kuidas teil, õdedel, nii on?\nP-R: Helenil ja Catlinil on suurimad rinnad, enam nii pommid ei ole, kuna nad juba imetanud ka, aga ikkagi. Meie, ülejäänud, peame puššima!\nS: Aga mina olen ikkagi kõige koledam õde…\nE: Ei-ei, meil polegi koledat õde, ausalt.


About Karl Erlenheim\nMeanwhile lets just say that we are proud Karl Erlenheim contributed a whooping 4 entries.\nEntries by Karl Erlenheim\nSeven good reasons to become a high school physics teacher: IMPACT Teaching physics will allow you to help some of our most able high school students learn how to solve problems and think critically. You can play an important role in students’ education and have a positive impact on their lives. RESPECT Teaching demands creativity […]\nFüüsika kui keeleõpe\n2. veebruar 2011 /0 Comments/in Päevikud /by Karl Erlenheim\nFüüsika on kõige keerulisem keel maailmas. Sellega vist nõustub enamus, kes on seda keelt õppinud. Samuti ei ole ühelegi teisele keelele pandud õppekavas nii suurt rolli ehk antud nii palju tunde. Siinkohal pean silmas eeldusaineid füüsika õppimiseks. Matemaatikaga alustatakse juba esimesest klassist ja edasi antake füüsikat nuusutada loodusõpetuse tundides ja päris maitse suhu saab alles […]\nÕpetaja peab eksima, isegi siis, kui ta on eksimatu. Muidu ei julge õpilased eksida. Kes kardab eksimist, ei julge midagi uut proovida. Kes ei proovi midagi uut, see ei õpi ka midagi uut. Niimoodi iseseisvus kaob. Ilma iseseisvuseta oleme eksimatud robotid ja meil on põhjalikud faktiteadmised, aga rakendada neid ei oska. Ei oska vastata küsimustele […]\nÕpetada on tore ja õppida on äge, aga mõlemat ainult juhul, kui sa tead, mida teed. Tead, mida räägid, millest räägid, sul on kindel plaan ja kõik on paigas. Täna näiteks oli mul kolm vägagi edukat tundi, vähemalt minu meelest. Õpilased kuulasid, töötasid ja ma suutsin kolm klassi viia ühe kaugele, mis on minu jaoks […]


Isamaaliit: Viljavargust peab uurima Riigikogu komisjon - Äripäev\nIsamaaliit: Viljavargust peab uurima Riigikogu komisjon\n25. märts 2004, 13:45\nEelmine artikkel: Rakvere Viljasalv saatis Eestist ülepäeva teele viljarongi\nJärgmine artikkel: Keskerakonna fraktsiooni esindaja Euroopa Parlamendi vaatlejaks on Siiri Oviir\nIsamaaliidu saadikurühm esitas täna Riigikogule otsuse eelnõu riigi viljareservi kadumise uurimise komisjoni moodustamiseks.\nKomisjoni ülesandeks on riigi viljareservi kadumise asjaolude igakülgne ja täielik väljaselgitamine ning ettepanekute tegemine riigireservi säilitamise tagamiseks, kirjutas Isamaaliit pressiteates.\nEesti Vabariigi strateegilise viljareservi suure osa kadumine kahest erakätes olevast viljasalvest on rängimaid tagasilööke Eesti kui õigusriigi rahvusvahelisele mainele ja usaldusväärsusele. Kahjustatud on ka Eesti riigi usaldusväärsus meie endi kodanike silmis, kellele riiklikud reservid peavad andma kindlustunde riskide ja loodusõnnetuste suhtes. Isamaaliit on seisukohal, et kogu riigi usaldusväärsust kõigutanud skandaali lahendamist ei saa jätta üksnes täitevvõimule. Täitevvõim on nimetanud Riigi Viljasalve uueks juhiks isiku, kes on pikaajaline maksuvõlglane ning oma äride kaudu seotud pankrotistunud Jõgeva viljasalvega. Isamaaliit leiab, et komisjon peab uurima ka riigipoolse kontrolli skandaalse nõrkuse ja pealiskaudsuse tagamaid. Samuti on tarvis jõuda selgusele, kas riigi poolt makstavate hoiustamisrahadega manipuleerimine võiks olla ulatunud ka poliitikasse ning selle rahastamisse.\nKuna vargused ja kuritarvitamised puudutavad otseselt rahva raha, siis on Riigikogu kui kõrgeima rahvaesinduse otsene kohus orienteeruda olukorras, luues selleks sõltumatu uurimiskomisjoni kõigi Riigikogus esindatud erakondade osavõtul. Praegu kuum Äripäevas


Hiina tööstusvõim sammub kivisöest toodetud energia najal Läänest kiiresti mööda | Makroskoop\nHiina 2020. aasta kivisöe buum ületas ülejäänud maailmas seisatud kivisöeküttel elektrijaamade koguvõimsuse. Ülemaailmse Energeetika Monitoorimise Keskuse andmetel oli tegemist esimese korraga pärast 2015. aastat, mil kivisöe kasutuselevõtt energiaallikana ületas (kliimasoojenemise pidurdamise eesmärgil) suletavate kivisöel töötavate elektrijaamade tootmisvõimsuse.\nHiina käivitas 2020. aastal kivisöel töötavaid elektrijaamu koguvõimsusega 38,4 gigavatti, samas kui ülejäänud maailmas peatati 37,8 gigavati jagu kõige enam kasvuhoonegaase tekitavatest elektrijaamadest.\nHiinas 2020. aastal kasutusele võetud kivisöeküttel elektrijaamad moodustasid võimsuse poolest planeedi uutest kivisöe elektrijaamadest 76%, andes selge signaali, et Pekingi jaoks on majandusvõimsuse kasvatamine olulisem prioriteet, kui kasvuhoonegaaside heite pidurdamine.\nMajandusvõimsust annab mõõta paljudel erinevatel viisidel, millest siseriiklik kogutoodang on vaid üks ning füüsilist tootmissektorit puudutavatest isegi mitte kõige kõnekam indikaator. Riikide reaalsest tööstusvõimsusest annab kaudse ettekujutuse nende elektritootmise võime, mille alusel on selgesti näha Hiina möödumine Lääneriikide tööstuslikust suutlikkusest.\nMaailma riikide järjestus elektritootmise võime alusel annab kiire, kuigi pisut umbkaudse ülevaate sellest, millistes riikides toimub reaalse(ma) ainelise rikkuse tootmine. Nagu näha, haihtub Lääne dominants Ida ees olematusse, kui fookus liigub virtuaalselt teenindussektorilt reaalsele tootmissektorile. 2030. aastaks ületab Hiina elektrienergia tootmine oluliselt kogu Läänemaailma võimsust\nUudis on kõnekas, kuna demonstreerib Hiina prioriteete, milles esimesel kohal on jätkuvalt riigi majandusvõimsuse arendamine ning alles seejärel valdavalt Lääne eliidi poolt dikteeritud kliimaeesmärkide täitmine.\nHiina jaoks on esimesel kohal jätkuvalt riigi majandusvõimsuse arendamine ning alles seejärel valdavalt Lääne eliidi poolt dikteeritud kliimaeesmärkide täitmine.\nHiina tööstus- ja energiapoliitika asetab Lääne geoökonoomilist strateegiat suunava eliidi keerulisse olukorda. Olles teinud pika perspektiiviga panuse globaalse roheenergia revolutsiooni teostamiseks läbi pankade, krediidipoliitika ning tööstuskontsernide strateegiliste arengukavade, tuleb Lääne eliidil langetada otsus: kas loobuda vähemalt osaliselt roheeneriga prioriteetidest ning reindustrialiseeruda või jätkata “jätkusuutlikkuse” poliitikat ja leppida kapitulatsiooniga Hiinale, mis puudutab reaalsete füüsiliste kaupade, aga ka infrastruktuuride loomisvõimet.\nProbleem seisneb selles, et antud mudelis lakkab varem või hiljem (pigem varem) koos Lääne tööstusliku domineerimisega ka sõjatööstuslik ülekaal, millele oli seni pinnuks silmas üksnes Venemaa oma suuresti sõltumatu sõjatööstuskompleksiga. Kaotades Hiinale esmalt tsiviiltööstuse ja seejärel militaartööstuse liidripositsiooni, on vaid aja küsimus, mil taandub ka Lääne poliitiline domineerimine maailmaareenil.\nenergeetika Hiina kliimamuutus majandus roheenergia


5 stiilireeglit, mida iga naine peaks järgima | Buduaar\n5 stiilireeglit, mida iga naine peaks järgima\n2015. aasta 22. juuli 12:40\nKui tihti ja kui rangelt hindad sina oma isiklikku stiili, kas üksnes peale suuri elumuutusi või peaaegu mitte kunagi? Maailma ühel mainekaimal moeloojal Tom Fordil on kõige selle kohta oma arvamus, vaatame, mida tal meile öelda on.\n1. Ära lase moel end dikteerida\nSäilita isikupära, pealaest jalatallani uusimaid moetrende kandes võib jätta mulje, justkui enda isiklik arvamus riietuse osas on kaotsi läinud.\n2. Ole terviklik\nKui sul on viis lemmik-outfit´i, mis alati tagavad sulle mugava ja kindla enesetunde, siis võibolla on sul tekkinud vahetevahel tunne, kas kõik ülejäänud väärivadki oma kohta sinu garderoobis. Vaheldus on aga ülimalt oluline, ent siiski võiksime me endale vaheldust pakkudes jääda truuks oma stiilile, mis muudab meid terviklikuks.\n3. Ära ürita olla silmatorkavalt seksikas\nSeksikaks ei muuda meid mitte miniseelik või nabapluus, vaid viis mil moel me kõnnime, räägime ja üleüldiselt end ülal peame. Seega ei tasuks üritada olla silmatorkavalt seksikas, vaid jääda müstiliseks.\n4. Hinda oma stiil ümber vähemalt iga viie aasta järel\nKehad muutuvad, välimus muutub, kõik muutub, seega viis aastat on keskeltläbi just see aeg, mil oleks õige oma garderoobile üks kriitilisem pilk peale heita, proovida kõik riided taaskord läbi ja otsustada, millised sind siiani kõnetavad, millised mitte.\nOlenemata sellest, millist stiili me omame peaksime endale teadvustama, et teised inimesed märkavad meid piltlikult samamoodi kui kunstiteoseid või ehitisi. Kellegi teise visioonis oleme me osake üldpildist, maastikust seega kerge pingutus oma välimuse osas tuleb alati kasuks.


Bortezomibi pulber (179324-69-7) hplc≥98% | AASraw R & D reaktiivid\n/ Tooted / Teadus- ja arendustegevuse reagendid / Bortezomibi pulber (179324-69-7)\nSKU: 179324-69-7. Kategooria: Teadus- ja arendustegevuse reagendid\nAASraw on sünteesi ja tootmisvõimega Bortezomibi pulbri (CHNUMX-179324-69) grammide massi järgi, CGMP-i reguleerimise ja jälgitavate kvaliteedikontrollisüsteemide järgi.\nBortezomib on vähivastane ravim ja esimene raviaine proteasoomi inhibiitor, mida tuleb inimestel kasutada. Proteasoomid on molekulaarsed kompleksid, mis hävivad valgud. Mõnes vähivormis hävitatakse tavaliselt vähirakke hävitavad valgud liiga kiiresti. Bortezomiib katkestab selle protsessi ja võimaldab neil valgudel vähirakke tappa. See on heaks kiidetud Ameerika Ühendriikides ja Euroopas retsidiivse hulgimüeloomiga ja mantelrakulise lümfoomi raviks. Hulgimüeloomis on täielikud kliinilised vastused saadud patsientidel, kellel on muidu raskesti arenev või kiiresti arenev haigus.\nBortezomibi pulber video\nSulupunkt: 122-124 ° C\nHoidmise temp: -20 ° C sügavkülmik\nVärvus: Valge kuni valkjas kristalliline pulber\nTöötlemata Bortezomibi pulber\nBoorhape, Velcade, Neomib, Bortecad\nBortezomibi pulber Kasutamine\nBortezomibi pulber on vähivastane ravim ja esimene raviaine proteasoomi inhibiitor, mida kasutatakse inimestel. Proteasoomid on molekulaarsed kompleksid, mis hävivad valgud. Mõnes vähivormis hävitatakse tavaliselt vähirakke hävitavad valgud liiga kiiresti. Bortezomib pulber katkestab selle protsessi ja võimaldab neil valgudel vähirakke tappa. See on heaks kiidetud USA-s ja Euroopas retsidiivse hulgimüeloomiga ja mantelrakulise lümfoomi raviks. Hulgimüeloomis on täielikud kliinilised vastused saadud patsientidel, kellel on muidu raskesti arenev või kiiresti arenev haigus.\nBoretzomibi toores pulbri booriaatom seob 26S proteasoomi katalüütilise saidi kõrge afiinsusega ja spetsiifilisusega. Tavalikes rakkudes reguleerib proteasoom valkude ekspressiooni ja funktsiooni ubikvillitud valkude lagunemisega, samuti puhastab ebanormaalsete või valesti valatud valkude rakku. Kliinilised ja prekliinilised andmed toetavad müeloomirakkude surematu fenotüübi säilitamist ning rakukultuuri ja ksenotransplantaadi andmed toetavad tahkete tuumorivastaste ravimite sarnast funktsiooni. Kuigi tõenäoliselt kaasatakse mitmesuguseid mehhanisme, võib proteasoomse inhibeerimisega vältida proapoptootiliste tegurite lagunemist, käivitades seeläbi programmeeritud rakusurma neoplastilistel rakkudel. Hiljuti leiti, et Bortezomibi pulber põhjustas proteasoomi poolt toodetud rakusisesete peptiidide kiire ja dramaatilise muutuse.  Mõned intratsellulaarsed peptiidid on osutunud bioloogiliselt aktiivseks ja seetõttu on Bortezomibi toorpulbri toime rakusisese peptiidi tasemed võivad kaasa aidata ravimi bioloogilistele ja / või kõrvalmõjudele.\nBortezomibi pulber on seotud perifeerse neuropaatiaga 30% patsientide seas; mõnikord võib see olla valulik. See võib olla halvenenud juba olemasoleva neuropaatiaga patsientidel. Lisaks võib esineda müelosupressioon, mis põhjustab neutropeeniat ja trombotsütopeeniat, ja annuse vähendamine. Siiski on need kõrvaltoimed tavaliselt kerged võrreldes luuüdi siirdamisega ja kaugelearenenud haigusega patsientidega. Bortezomibi toorpulber on seostatud suurte juuretiste sisaldusega, kuigi profülaktiline atsükloviir võib selle ohtu vähendada. Samuti on teatatud ägedast interstitsiaalsest nefriidist.\nSeedetrakti häired ja asteenia on kõige levinumad kõrvaltoimed.\nBortezomibi toorpulbri vähivastane toime ühe toimeainena on näidatud hulgimüeloomi, täiskasvanu T-rakulise leukeemia, kopsu-, rinna-, eesnäärme-, pankrease-, pea- ja kaelapiirkonna ning käärsoolevähi ja melanoomi ksenotransplantaatmudelites. Suukaudne Bortezomibi pulber 1.0 mg / kg päevas 18 päeval põhjustab tuumori kasvu aeglustumist ja metastaaside arvu vähenemist Lewise kopsuvähi mudelis. Bortezomibi pulber ühekordse annusega kuni 5 mg / kg vähendas märkimisväärselt rinnavähi rakkude ellujäänud fraktsiooni. Bentosomiibi pulber 1.0 mg / kg, mida manustatakse nädalas 4 nädala vältel, vähendab kasvaja kasvu 60% -ga hiire ksenotransplantaadi eesnäärmevähi mudelites. 1.0 mg / kg Bötzomibi toore pulbri manustamine 4i nädala pärast põhjustab 72% või 84% vähenemist kõhunäärmevähi hiire ksenotransplantaadi kasvus, samuti kasvajarakkude apoptoosi suurenemises. 1.0 mg / kg bortesomiibipulbri töötlemise tulemuseks on inimese plasmatsütoomi ksenotransplantaadi kasvu märkimisväärne inhibeerimine, tuumorirakkude apoptoosi suurenemine ja üldine elulemus ning kasvaja angiogeneesi vähenemine.\nHoiatus Bortezomibi toor pulbri kohta\nUbikvitiini-proteasoomirada on suunatud inimese vähktõve raviks ratsionaalsele lähenemisele. Positiivsetest prekliinilistest ja kliinilistest uuringutest lähtudes kiideti Bortezomibi toorpulber kliiniliseks kasutamiseks esmavaliku raviks äsja diagnoositud hulgimüeloomiga patsientidel ja retsidiveerunud / refraktaarse hulgimüeloomiga ja mantelrakulise lümfoomi raviks, mille jaoks see ravim on saada raviprotseduuriks. Bortezomibi pulbri heakskiitmine Ameerika Ühendriikide Toidu- ja Ravimiameti poolt (FDA) oli märkimisväärne verstapost kui esimene proteasoomi inhibiitor, mida rakendati pahaloomulise haiguse ravis. Bortezomiibi toorpulber on näidanud positiivset kliinilist kasu kas eraldi või kombineeritud ravi osana kemo- või raadiosagedusliku sensibiliseerimise esilekutsumiseks või ravimiresistentsuse ületamiseks. Selle vähivastase aktiivsusega seotud Bortezomibi pulbri üks peamisi mehhanisme on NOXA, mis on proapoptootiline valgu, ülesreguleerimine ja NOXA võib interaktsioonida Bcl-2-i alamperekonna Bcl-XL ja Bcl-2-ga apoptootiliste proteiinidega, pahaloomulistes rakkudes apoptoidses rakusurmas. Teine oluline Bortezomibi toorpulbri mehhanism on NF-κB signaaliülekande raja supressioon, mille tulemuseks on antiopoptootiliste sihtgeenide madal reguleerimine. Kuigi enamus Bortezomibi pulbriga saavutatud edu on olnud hematoloogilistes pahaloomulistes kasvajates, on selle mõju tahkete tuumorite suhtes olnud vähem julgustav. Lisaks sellele takistab Bortezomibi pulbri laialdane kliiniline kasutamine jätkuvalt takistust doosist sõltuva toksilisuse, ravimiresistentsuse ja teatud looduslike ühendite häirete ilmnemisele. Need avastused aitaksid arstidel Bortezomibi toorpulbri kliinilisel kasutamisel rafineerimisel suunata teadlasi genereerima järgmise põlvkonna proteasoomi inhibiitoreid, mis laiendavad efektiivsuse spektrit ja tekitavad vähktõvega patsientidel kestvama kliinilise vastuse. Teised soovitavad rakendused proteasoomi inhibiitorite kasutamisel hõlmavad inhibiitorite väljatöötamist spetsiifiliste E3i ligaaside suhtes, mis toimivad ubikvitiini-proteasoomi raja varases etapis, ning looduslike saaduste ja traditsiooniliste ravimite vähem toksiliste ja uute proteasoomi inhibiitorite avastamist, mis võib tulevikus pakkuda vähktõvega seotud kemoteraapia ja vähktõvega patsientide ravis rohkem elujõulisi ravimi kandidaate.\nBortezomibi pulber on ravim, mis inhibeerib imetaja 26S proteasoomi. Ubikvitiini proteasoomi rada mängib olulist rolli spetsiifiliste valkude rakusisese kontsentratsiooni reguleerimisel, säilitades seeläbi rakkude homöostaasi. 26S proteasoomi inhibeerimine takistab selle suunatud proteolüüsi, mis võib mõjutada paljusid signaliseerimiskatseda rakus. Normaalsete homöostaatiliste mehhanismide häired võivad põhjustada rakusurma. Katsed on näidanud, et Bortezomibi toorpulber on tsütotoksiline mitmesugustes vähirakkude tüüpides in vitro. Bortezomiibi toorpulber põhjustab tuumori kasvu viivitust in vivo mittekliinilistes kasvajate mudelites, sealhulgas hulgimüeloomis. Tuumorirakud, st rakkude kiiresti eraldavad, tunduvad olevat proteasoomse inhibeerimise suhtes tundlikumad.\nBortezomibi pulber on imetajarakkudes 26S proteasoomi kümotrüpsiinitaolise aktiivsuse pöörduv inhibiitor. 26S proteasoom on suur valkude kompleks, mis lagundab ubikvitiinitud valke. Proteasoomi aktiivsel saidil on kümotrüpsiinilaadne, trüpsiinisarnane ja postglutamüülpeptiidi hüdrolüüsi aktiivsus. 26S proteasoom lagundab vähirakkude ellujäämise jaoks kriitilisi erinevaid valke, nagu tsükliinid, kasvaja supressorid, BCL-2 ja tsükliinist sõltuvad kinaasi inhibiitorid. Nende lagunemiste pärssimine muudab rakud apoptoosiks. Toorpulber Bortezomib on tugev 26S proteasoomi inhibiitor, mis suurendab aktiivsust mitme müeloomi ja leukeemiliste rakkude jagamisel, põhjustades seeläbi apoptoosi. Lisaks näib, et Bortezomibi pulber suurendab vähirakkude tundlikkust traditsiooniliste vähivastaste ainete suhtes (nt gemtsitabiin, tsisplatiin, paklitakseel, irinotekaan ja kiiritus).\nBortezomibi toores pulber\nToores Bortezomibi pulber Turundus\nKuidas osta Bortezomibi pulbrit AASraw'ist\nBortezomibi toores pulber retseptid:\nSee kõik on vajalik Bortezomibile\nArnica Montana pulber\nTestosterooni fenüülpropionaadi pulber


Rekordeid - 80 õppematerjali - Annaabi.ee\n"rekordeid" - 80 õppematerjali\ndetsembril 1981. aastal Ameerika Ühendriikides Lousiana osariigis vaikses linnas nimega Kentwood. Tema vanemad on Jamie ning Lynnie Spears. Laulmisega hakkas Britney juba varakult tegelema. Juba lasteaia lõpupeol laulis ta laulu "What Child is This", edasi esines mitmeid kordi Kentwood'i baptistide kirikus lauldes hümni. Muuseas olles ise selle liige! Suurem edu...\nVõrumaa Kutsehariduskeskus Turismiõppetool Sille Kingla TT -05 Munad Referaat Juhendaja: Ene Laane VKHK kutseõpetaja Väimela 2008 Sisukord Eessõna....................................................................................................................................4 M...\noktoobril 1895. a. Valga linnas · Eesti tõstaja · Esimene olümpiavõitja eestlasest · Karjääri jooksul püstitas ta 12 maailmarekordit · Surnud 16. novembril 1966 Tallinnas · Valgas on Neulandile püstitatud mälestussammas Elulugu Alfred Neuland oli Valga linnas sündinud Eesti tõstja....\n3 India, kui riik....................................................................................... 4 Vana India............................................................................................ 5 Loodus...\nHedvig Liblikas 7a Rapla Vesiroosi Gümnaasium 2009 Beringi meri on Vaikse ookeani põhjapoolseim meri. Ta paikneb Venemaale kuuluva Siberi ja Ameerika Ühendriikide Alaska osariigi vahel. Põhja jäämerega ühendab seda merd Beringi väin. Beringi meri on oma nime saanud taani meresõitja Vitus Beringi järgi. Ta sõitis sinna Vene tsaari Peeter Suure käskimisel uurim...\nBram Stoker (1847-1912) Bram Stoker sündis 1847. aastal Iirimaal Dublinis. Tal oli neli venda ja kaks õde. Tema isa töötas valitsusametis. Bram oli lapsena sageli haige. Kui ta voodis lamas, aitas ema tal aega veeta, jutustades iiri legende haldjatest ja mardustest ja teistest kummalistest olenditest. Ta luges ka pa...


Ettevõtted on hädas müügigarantii tagamisega\nAira Tammemäe • 25. märts 2013\nMüügigarantii on kaupleja või tootja vabatahtlik lubadus pakkuda tarbijale teatud ajaperioodil soodsamaid tingimusi, kui annab seadusest tulenev kaheaastane kaebuse esitamise õigus, teatas amet.\nÜks garantiitingimuste analüüsimisel ilmnenud peamisi puudusi oli see, et kaupleja antav info müügigarantii põhisisu kohta on ebapiisav.\nGarantiitingimustes peab olema kirjas müügigarantii andja nimi ja aadress ning isik, kelle poole garantiist tulenevate õiguste kasutamiseks tuleb pöörduda. Samuti peab olema kirjas, millised õigused garantii tarbijale annab, garantiist tulenevate õiguste kasutamise kord, garantii tähtaeg ja kehtivusala. Tingimustest peab ka selguma, et lisaks garantiist tulenevatele õigustele on tarbijal ka muud seadusest tulenevad õigused.\nTeise olulise puudusena ei selgunud garantiitingimustest, mille poolest on antav garantii seaduses sätestatust soodsam.


Euroopa teab paljusid poliitikavaldkondi, häid tavasid, uurimistöö tulemusi ja algatusi, mis käsitlevad tervisealast ebavõrdsust ja sotsiaalmajanduslikke tervist määravaid tegureid. Meie tervisekapitali ressursside andmebaas pakub sadu selliseid ressursse. Otsingufunktsiooni kaudu leiate ressurssi kindlal teemal, konkreetsest aastast või konkreetsest riigist. Kasutage sihitud otsingu jaoks oma märksõnadel. Või kasutage allolevat vormi, et oma andmebaasi oma ressursse lisada.\nKas andmebaasist on midagi puudu? Kas teil on näide riiklikust või Euroopa suurendamise poliitikast? tervise võrdsus, sekkumine või uuringud, mida jagada? Kontrollige, kas see sobib meie omadega abikõlblikkuse kriteeriumid ja lisage see lehe allosas oleva vormi abil.\nJuhtimine, tervis kõigis poliitikavaldkondades, Heaolu ökonoomsus, Mõju tervisele Hinnang, säästev areng\nTöötajate finantsprobleemide signaalimine ja lahendamine ...\nHollandi sihtasutuse riiklik eelarveteabe instituut (NIBUD) on välja töötanud juhised töötajate finantsprobleemidest märku andmiseks ja vestluseks nende probleemide arutamiseks. Signaalide hulka kuuluvad töötajad, kes küsivad ...\n(Net) koos töötamine - avaliku ja erasektori partnerlus\nHollandi avaliku ja erasektori võrgu Kõik on tervis (Alles on Gezond) seeria (Net) Koostöös (Samen (net) werken) esitab kogemusi ja asjatundlikkust viljakaks koostööks avaliku ja erasektori osalejate vahel ...\nInfograafik: inimeste töö säilitamise tasuvus ...\nSee Hollandi töö- ja tervisekeskuse (Centrum Werk en Gezondheid) loodud infograafik uurib hüvesid selle tagamisel, et krooniliste haigustega inimesed ei kaotaks tööpuudust.\nRohelisest terviseni - mehhanismid ...\nSee aruanne hõlmab haljasaladele juurdepääsu ning tervise ja heaolu vahelist seost käsitleva teaduskirjanduse olukorda. Aruanne suumib inimesi, kes elavad ...\nKennis Labi (Knowledge Lab) võõrustab Alles is Gezond (Kõik on tervis). See on Hollandi võrgustik, kuhu kuulub üle 3,000 avaliku ja erasektori organisatsiooni, kes töötavad ...\nTervisealase ebavõrdsuse pikaajaline jälgimine (Šotimaa)\nRahvatervise ministri juhitud tervishoiualase ebavõrdsuse ministrite töörühm loodi 2007. aastal, et teha kindlaks ja seada prioriteediks praktilised tegevused kõige olulisemate ja ...\nCovid-19 mõju vaesust kogevatele inimestele ...\nSelles Euroopa vaesusevastase võrgustiku (EAPN) aruandes analüüsitakse tervishoiu-, sotsiaalkaitse- ja miinimumsissetulekusüsteemide olukorda enne pandeemiat meie süsteemide positiivseid ja negatiivseid muutusi ...\nCOVID-19 ja vaktsiinid: võrdse juurdepääsu tagamine vaktsineerimisele ...\nCOVID-19 pandeemiast tulenev rahvatervise kriis mõjutab tõsiselt üksikisikute, perekondade ja kogukondade elu Euroopas ja mujal ning süvendab ebavõrdsust ühiskonnas.\nEuroHealthNeti meeskond kontrollib enne, kui see veebisaidil avaldatakse, kas teie esitatud ettepanek vastab meie sobivuskriteeriumidele. Kas teil on palju dokumente lisada? Abi saamiseks võtke meiega ühendust. Kas pole kindel, kas teie sisu on andmebaasi jaoks sobilik? Uurige, mida tohib lisada ja mida mitte.


Avaleht/Android @Google/Samsung Galaxy Fame S6810 uue keskklassi nutitelefon töötab Jelly Bean\nPärast domineerib nutitelefoni segment top Lõuna-Koreas alates Samsung isi prosel aastal kindlustavad nad oma liidripositsiooni ka keskmises segmendis ning on lansseerinud uue seeria atraktiivseid mudeleid suurele hulgale keskklassi klientidele, kes soovivad nutikas telefon kättesaadav. Viimane mudel selles kategoorias on Galaxy Fame koos märk Samsung S6810, Üks Android nutitelefon töötab versioon 4.1.2 Jelly Bean ja kuna 4GB sisemälu laiendatav kuni 64GB koos kaardiga microSDon pro1 GB mälu ja 512 MB RAM-i saab töötada vastuvõetavates tingimustes Google mängima.\nMultimeedia osa on esindatud peamised ruumi filmimine 5MP VGAJa ühenduvus on olemas erinevaid versioone, alates Bluetooth, Wi-Fi si HSDPA kuni NFC jaoks S6810P versioon. Samsung Galaxy Fame pakett eelinstallitud SNS nendel aegadel moes ja lisaks, et navigeerimisvastuvõtja on ühilduv GPS si GLONASS. 1300mAh aku võimaldab aktiivne periood korralik vestlus ja tahab pakkuda rohkem energiat, kui enamik nutikas telefonSites turul. Uus S6810 on saadaval ainult valges versioonis, on saadaval ka dual SIM si probabil esitatakse aastal Mobile World Congress 2013 Barcelonas sel kuul.\nAndroid New Android Samsung Uus Galaxy seeria uus Samsung Uus Samsung Dual SIM Uus Samsung Galaxy NFC conectivity Samsung Galaxy Fame Samsung Galaxy Release Samsung S6810 Samsung S6810P\ntechnologix Veebruar 10, 2013\nالعاب سامسونج 6810, temas samsung gt-s6810l, temas para samsung gt-s6810l, नई फोन सॉफ्टवेयर, تحميل العاب للموبايل سامسونغ 6810, تنزيل حزمة التحديث للموبايل s6810p, تحميل برامج سمسونغ gt5230, ingyen letoltheto Játékok Samsung galxy Famer, tele sarji.al3ab, Samsung Galaxy GT-s6810 live walpapers, تطبيقات تلائم موبايل جلاكسي s7562 اندرويد v4.0.4, sarjial3ab, تحميل ألعاب جوالات نوكيا NFC, descargar temas para samsung gt-s6810m, العاب موبايل سامسونغ gt s6810, Symbian para gt6810l, samsung telefon jelly bean iyi çalıştıran, za tapeet telefon porn, تنزيل لعبة لتلفون سامسونج 6810, HD-taustapildid gt-s6810p,


K̶e̶l̶l̶e̶ ̶p̶i̶l̶l̶i̶ ̶j̶ä̶r̶g̶i̶ Miks peaks karu tantsima? - Hea Kodanik\nUudised K̶e̶l̶l̶e̶ ̶p̶i̶l̶l̶i̶ ̶j̶ä̶r̶g̶i̶ Miks peaks karu tantsima?\nK̶e̶l̶l̶e̶ ̶p̶i̶l̶l̶i̶ ̶j̶ä̶r̶g̶i̶ Miks peaks karu tantsima?\nLoomakaitsjad 14. juuni 2016\nFoto: Foto ja kujundus: Virgo Haan\nHea kodaniku põhimõte nr 8 ütleb, et hea kodanik hoiab loodust, mõtleb ka teistele elusolenditele ja järeltulevatele põlvedele. Hea kodanik ei juurde, kelle pilli järgi peaks karu tantsima või kus lõvi tallena peatuma. Hea kodanik joonistab vurrud ette ja läheb küünistab ametnikke, kui need ei taha metslooma iseloomu austada.\nKolm aastat tagasi suri Narvas vana ja halvatud, kuid sellegipoolest tsirkuses etendusi andnud elevant Medi. Toona räägiti küll mõnda aega aktiivsemalt tsirkuseloomade keelustamisest, aga täna on Tallinnas Vendade Zapašnõide tsirkus Moskvast, kus artistide hulgas lisaks muudele loomadele 15 Aafrika lõvi, Bengali ja Ussuuri tiiger, 13 galopihobust, 12 aara papagoid ja dresseeritud puudlid. Ja kohe tsirkuse ukse ees head kodanikud, kes selle vastu protesteerivad ja tsirkuses loomade kasutamise keelustamist nõuavad.\nLoomad ei tee tsirkuses trikke vabatahtlikult. Vägivald on loomade dresseerimise lahutamatu osa. Üha sagedamini ilmneb infot selle kohta, kuidas tsirkustes kasutatakse loomade dresseerimiseks vägivaldseid meetodeid. Loomad sooritavad trikke, kuna kardavad seda, mis juhtub nendega siis, kui nad keelduvad. Lisaks peavad tsirkuseloomad tuuridel taluma kitsaid olusid treilerites või aedikutes, pidevat ja pikaajalist transporti, ebapiisavat ja ebaloomulikku sotsiaalset keskkonda, müra ning muud ebaloomalikku jama.\n“Meie seisukoht on lihtne – loomade kasutamine meelelahutuses ei ole ei inimeste ega loomade funktsioneerimiseks vajalik ega põhjendatud,” selgitas MTÜ loomade eestkoste organisatsiooni Loomus juhaja Kadri Taperson.\nZooloog Tiit Maran kirjutas hiljuti: “Metsloomadele pole võimalik luua tsirkuses loomväärilisi tingimusi. Seaduseandja ei pea kahjuks oluliseks hariduslikku argumenti – seelikus või pükstes trikitav karu või pärdik tsirkuses taandab need elusolendid odavateks leludeks ning vähendab respekti teiste eluvormide vastu. Austus elu vastu tema kõikides vormides on üks osa inimeseks olemisest. Tsirkuste puhul on see seda olulisem, et tsirkuses on külastajate hulgas palju lapsi ning nende maailmamõistmine on alles kujunemise järgus.”


Laupäev, 10. märts 2001. a.\nBussid polegi puupüsti täis\nJõgevamaal moodustavad bussisõitjatest märkimisväärse osa kooliõpilased. FOTO: ANATOLI MAKAREVITŠ\nSeoses reisirongiliikluse totaalse likvideerimisega on Jõgevamaa teedel senisest olulisemaks liiklusvahendiks muutunud bussid.\nAlgul kardeti, et rongide asemel sõitma pandud uute liinide bussid on inimesi puupüsti täis. Esimestel päevadel on bussides siiski piisavalt vabu istekohti leidunud.\nRongiliikluse kompenseerimiseks käivitas AS Marsruut Jõgeva maavalitsuse tellimusel kaks uut bussiringi. Nii sõidavad hommikul ja õhtupoolikul Jõgevalt Tartusse ja tagasi 50-kohalised Volvo ja Scania bussid. Selle liini bussidega sõidab sageli Tartust Jõgevale tööle vandeadvokaat Dagmar Saks. "Sõidan Jõgevale tööle kolm-neli korda nädalas. Üllatusena tundub, et uute liinide bussid on pooltühjad ja nii on karta, et need võidakse käigust ära võtta," arutles advokaat Saks.\nUued liinid nõuavad harjumist\n"Bussiliine on võimalus üleval pidada siis, kui korraga sõidab ühest sihtpunktist teise vähemalt 20 sõitjat," ütles Jõgeva bussikeskuse juhataja Liia Saatre. "Uute liinide käivitamisega on AS Marsruut maaletoojate abil vahetanud vananenud busse uuemate vastu," rääkis ta.\n"Busside arv on meie firmas samaks jäänud. Muutuste tõttu tuli aga teha mõningaid ümberkorraldusi. Varem said meie bussijuhid kahe sõidu vahel rohkem puhkeaega, kui mõnes teises ettevõttes, kuid nüüd on see aeg lühemaks jäänud," ütles ASi Marsruut bussijuht Urmas Vasemägi. Tema arvates pole reisijad veel uute liinidega harjunud. "Kell 16.30 väljub Jõgevalt meie buss. Olen näinud, et mõned bussi ootavad sõitjad ei sisene sellesse bussi, vaid jäävad ootama kell 17 väljuvat ASi Sebe Rakvere-Tartu bussi," märkis ta.\nTabivere vallavanema Aare Aunapi sõnul on Tabiverest Tartusse sõitvad bussid olnud puupüsti täis peamiselt hommikuti. "Vallavalitsusse pole selle üle, et kuhugi ei pääse, kurtma tuldud, küll aga seepärast, et sõit on kallis. Meie taotlusele taastada reisirongiliinil Tabivere peatus vastas teede ja sideministeerium, et peatuse taastamisega nõustutakse juhul, kui omavalitsus on valmis kinni maksma selleks vajalikud kulutused," ütles Aare Aunap.\nPiraatbussid on ebaseaduslikud\nJõgeva bussikeskuse juhataja Liia Saatre sõnul on Jõgeva-Tartu teel sõitmist alustanud ka väikebussid, mille juhtidel puudub luba reisijate vedamiseks. "Lähtudes ühistranspordi seadusest on selline ettevõtlus ebaseaduslik," ütles Liia Saatre.\n"Kui mõni ettevõtja kavatseb avada uue bussiliini, peab ta vastavad load sõltuvalt liinist taotlema kohalikult omavalitsuselt või teede ja sideministeeriumilt," lausus ta.\nÜleeile toimus Jõgeval Eesti Autoettevõtete Liidu nõupidamine. Liidu direktor Uuno Aava ütles: "Praegu saab bussiliikluse uutest oludest teha vaid esialgseid kokkuvõtteid. Siiski tundub, et reisijad, kes varem rongiga sõitsid, saavad nüüd korralikult teenindatud bussidega.\nSamuti olid Jõgeval kõneaineks alates eelmise aasta oktoobrist kehtima hakanud muudatused ühistranspordi seaduses. Arutelul selgus, et uute liinide doteerimiseks mõeldud raha pole veel igale poole Riigikassa kaudu kohale jõudnud."\nJõgeva maavalitsuse majandusosakonna juhataja Jaan Aiaots teatas: "Jõgevale jõuab kõnealune dotatsioon suuruses 80 000 krooni märtsi kolmandal nädalal. Bussifirmale eraldatakse dotatsiooni lähtudes liinidelt laekunud tuludest."\n"Pärast rongiliikluse likvideerimist tuli bussiliikluses ümberkorraldusi teha võrdlemisi kiirustades, mis põhjustab kannatusi mõnegi paiga elanikele. Nii on praegu peaaegu võimatu ühiskondliku transpordiga sihtkohta jõuda Pedja ja Visusti elanikel. Nende külade elanike sõidumuredele otsime lahendust koostöös kohalike omavalitsustega," lausus Liia Saatre.\nJõgeva linn sai eelarve\nNeljapäevasel Jõgeva linnavolikogu istungil kinnitati linna 2001. aasta eelarve summas 46,2 miljonit krooni. Eelarvele on lisandunud riigi poolt omavalitsusele üle antud 10,8 miljoni krooni ulatuses hariduskulusid, millega seoses kinnitati ka pedagoogide töö tasustamise alused ning muude hariduskulude jaotamise kord.\nLinnavolinike seas tekitas küsimusi plaan võtta 7 miljonit krooni laenu kultuurikeskuse renoveerimise lõpetamiseks, kuid nii abilinnapea Viktor Svjatõševi kui ka linnavoliniku Mai Treiali arvates on ehituse kiire lõpetamine igati põhjendatud. Tähelepanelikud linnavolinikud märkisid samuti, et eelarvesse ei ole planeeritud tulu linnale kuuluvate ettevõtete võõrandamisest.\nMäärus Jõgeva linna koolide pedagoogide töö tasustamise aluste, palgaastmete ja palgamäärade ning hariduskulude jaotamise korra kinnitamisest jõustub 12. märtsil, millega seoses tõuseb ka õpetajate palk 15%.\nArutati ka reisirongide liikumise tihedust. Volikogu kohustas linnavalitsust nõudma veel ühe rongipaari käikupanekut, nii et hommikul saaks Jõgevalt rongiga nii Tallinna kui ka Tartusse ja õhtul tagasi.\nMaavalitsus saab uue ukse\nAlates esmaspäevast avatakse maavalitsuse hoone fuajees uks ülemistele korrustele pääsuks infoletist.\nPeamiseks põhjuseks ukse paigaldamiseks on viimase poole aasta jooksul aset leidnud vargused. Päise päeva ajal on majast ühel juhul kaduma läinud töötaja rahakott, teisel korral aga mobiiltelefon.\nEt võõra vara himustajad Jõgeval endiselt tegutsevad, näitab paar nädalat tagasi aset leidnud näppamine naabermajas, Jõgeva linnavalitsuse hoones, kus linnapea kabinetist varastati isiklikke asju.\n"Maavalitsus jääb endiselt avatud asutuseks. Kellel soov maja külastada, peab lihtsalt infoletis nimetama oma tuleku põhjuse. Samast saab teavet ametnike kohta, kes külalist kõige paremini aidata oskavad," ütles maasekretär Henri Pook.\nAlgasid Alo muusikapäevad\nJõgeva Gümnaasiumis avati eile pidulikult kooli vilistlase Alo Mattiiseni mälestusele pühendatud muusikapäevad.\nGümnaasiumi oma õpilastele mõeldud kontsertide sari on, tõsi küll, kestnud juba terve nädala, ent ürituse laiema kõlapinnaga osa, üleriigiline koolinoorte vokaal ja vokaal-instrumentaalansamblite konkurss kestab eilsest tänaseni. Konkursil osaleb 76 ansamblit ühtekokku 570 noore muusikuga.\nNende esinemist hindab Suureks Kõrvaks kutsutav žürii, millesse kuuluvad Eesti Muusikaõpetajate Liidu esimees Inge Raudsepp, ajakirjanik Gerda Kordemets, Alo Mattiiseni pinginaaber ja tema isamaalaulude sõnade autor Jüri Leesment, Alo kursusekaaslane Andres Ammas, muusikud Ivo Linna, Antti Kammiste, Tonio Tamra, Urmas Lattikas ja Jorma Sarv ning Jõgeva maavanem Margus Oro. Viimane laskis avamistseremoonial peale tervituskõne pidamise kõlada ka oma lauluhäälel: maavanemast ja neljast vallavanemast, Jõgeva vallavanemast Toivo Ilvesest, Tabivere vallavanemast Aare Aunapist, Pala vallavanemast Kalev Kursist ja Saare vallavanemast\nJüri Morozovist koosnev ansambel, mille nimi võiks allakirjutanu arvates olla Haldusreform, oli avamispeo üllatusesinejaks.\nAlo Mattiiseni lähenevale 40. sünniaastapäevale pühendatud muusikapäevadeks sai valmis Alo ema Helmi Mattiiseni kirjutatud ja Avita kirjastuse trükki toimetatud mälestusteraamat "Alo elu". Rikkaliku pildimaterjaliga illustreeritud ja tuhandelises tiraažis ilmunud raamat, mille väljanägemisega autor igati rahul on, kirjeldab emotsionaalselt ühe noore inimese kujunemist loovisiksuseks, kelle looming aitas eesti rahval end vabaks laulda.\nMuusikapäevade avamisel osalenud Eesti Vabariigi peaminister Mart Laar, keda sidusid Aloga sõprussidemed, avaldas arvamust, et nooruslikust vaimsusest ja musitseerimisrõõmust kantud muusikapäevad on vastuvõetavaimas vormis mälestusmärk nii laulvale revolutsioonile kui ka selle laulikule Alo Mattiisenile.\nMe ei ole unustanud...\n27.veebruari Vooremaast lugesin Luule Tamme kirjutist "Miks me oleme unustanud?". Selles mainisite, et Savisaare valitsuse ajal, kui olid talongid, oli hea elada. Olen elanud kolme valitsuse ajal, kui on olnud talongid, ja julgen öelda, et nende ajal oli elu viletsuse piiril. Talongid ei anna inimesele midagi head.\nArvate, et Savisaare julge tahe ajas Vene tankid minema teletorni juurest. Ega need loomad olnud, et neid minema ajada sai. Mainisite, et kui tankid lahkusid, ilmusid teised poliitikud põõsast välja. Mulle jääb arusaamatuks, kes need teised poliitikud olid? Ega ometi need, kes polnud kommunistid? Kuid neil polnud ju Eesti iseseisvuse puhul midagi karta.\nEt kellest või millest kirjutada, tuleks enne mõtelda, kas kirjutis on ikka tõene. Et asjasse selgust saada, püüan seda teie kirjutatud teemat veidi lahata, kuidas Eesti sai iseseisvaks. See algas Hirvepargis. Tublid mehed, kes julgesid selle suure meeleavalduse korraldada. Hirvepargi koosoleku peakorraldaja oli Tiit Madisson.\n19. augusti varahommikul teatasid raadiojaamad, et Moskvas on pandud toime riigipööre, M. Gorbatšov on võimult kukutatud ja võimu on haaranud "hunta". Eesti Ülemnõukogus toimus erakorraline istung, kus Arnold Rüütel luges ette seaduseelnõu Eesti iseseisvaks riigiks kuulutamise kohta. Et Eestis taastati iseseisvus, see oli Arnold Rüütli ennastsalgav, tark ja riskantne tegevus, see on ajalooline fakt. Pärast seaduseelnõu ettelugemist valitsuse ametnikud lõpetasid töö ja lahkusid ükshaaval Toompea lossist.\nSaadi teada, et Pihkvast tuleb Tallinna poole suur tankikolonn. Õhus oli tunda ärevust ja linnas rajati barrikaade. Vabaduse väljakul toimus Rahvarinde organiseeritud miiting, kus olid sõnavõtud ja lauldi isamaalaule. Inimesed kodudes olid erutatud, ei teatud eriti midagi, mis Moskvas ja meil toimub. 20. augusti varahommikul jõudsid tankid Tallinna ja piirasid teletorni ümber, kuid seda siiski ei rünnatud. Kui oleks tahetud, siis barrikaadid ja nendel olnud mehed ei oleks suutnud Vene tankide pealetungi peatada. Samuti poleks Andrus Öövel mõne mehega suutnud vaenlase relvastatud sõdurite pealetungi korral teletorni enda valduses hoida. Nii et teletorni hoidis mõne mehega enda valduses Andrus Öövel, mitte Edgar Savisaar.\n21. augustil toimus Tallinnas üldstreik, mis kestis umbes kaks tundi. Rahva meeleolu oli isamaaline, inimestel olid lipud ja loosungid, oli tekkinud lootus, et meie võidame. Streigist võttis osa umbes 250 000 inimest. See oli grandioosne üritus: vabrikusireenid üürgasid, autod andsid signaale.\nTagantjärgi kõigele sellele mõeldes tundub see nagu lapsikki, kuid tollal oli olukord tõsine. Rahva hingeline läbielamine ja õnnelik lõpp, et Eesti iseseisvus saavutati ilma verevalamiseta.\nKümme aastat on olnud Eesti iseseisev, kuid olen selles pettunud. Inimestel pole tööd, elavad häda sunnil mahajäetud lagunenud majades, kuurides ja prügimäel, otsitakse prügikastidest toidujäänuseid. Majanduslikult viletsas olukorras on pensionärid, paljulapselised pered, töötud. Sündivus on kahanenud, sagenenud on enesetapud.\nSee näitab, et riik pole rahva arenguks suutnud luua vajalikke tingimusi. Oleks aeg mõista, et Lääne, eriti aga Ida kapital, mis imbub Eestisse, ei kaitse meie rahvuslikke huve. Tundub, et Riigikogu kasutab oma seisundit rohkem isikliku heaolu kindlustamiseks, mitte aga madalapalgaliste ja pensionäride elujärje parandamiseks. On ebaeetiline riigikogulastel võtta endile kuupalk neli korda suurem vabariigi keskmisest töötasust, mil kolmandik inimestest elab otseselt vaesuse ja nälja piiril.\nTundub, et ei valitsus ega Riigikogu tule toime inimväärse elu kindlustamisega kõigile elanikkonna kihtidele.\nKas teie elus võiks olla rohkem muusikat?\n"Laulu ja pillimees ma ei ole, aga arvan, et muusikat on elus parasjagu. Tavaliselt on mul raadio seatud Elmari peale - sealt tuleb eestikeelseid lugusid. Viimasel ajal on paljud ansamblid võtnud endale võõrkeelsed nimed ning lood on inglise keeles. Eks nemadki taha väljamaale pääseda, ega mul selle vastu midagi ole, kuid nad võiksid laulda ka eesti keeles."\n"Head muusikat, mis kosutab ja annab jõudu, võiks kindlasti rohkem olla. Naudin rahulikumat muusikat, vahel olen nõus ka tümpsu kuulama. Meeldib operett, ooper on veidi raskevõitu. Vanasti sai käidud palju kontsertidel ja teatris. Esinema tuldi ka Tormasse, aga nüüd on rahvamaja hukkumisohus. Kohe mure on, et see vana maja võidakse kinni panna."\n"Rohkem pole vaja, aga oi, kui hea on kuulata vanaaegset muusikat. Vähemalt kord nädalas tahaks kuulata oma noorpõlve aegseid laule. Neid laule kuulates tunnevad vanemad inimesed end jälle noorena. Varem oli elu raskem, aga siis käis töö lauluga. "Laul, lilled ja küüslauk aitavad elada," ütles 100-aastaseks saanud õpetaja Reimets."\n"Muusikat on piisavalt ning miks peaks seda olema rohkem? On palju raadiojaamu, mis mängivad muusikat igale maitsele. Pealegi saab lindilt või plaadilt kuulata alati seda, mis parasjagu meeldib. Olen sellises eas, et mulle lähevad peale nii uuemad kui ka vanemad lood. Mattiiseni laulud olid taasiseseisvumise ajal igaühe suus ja tekitavad praegugi ühtsustunnet."\nAnne, Agne ja Aune ema:\n"Ma ei tunne, et muusikat peaks olema rohkem. Kodudes on ju raadiod, telekad, makid. Kontserte on ka, suvel saab käia paljudel vabaõhutuuridel. Paraku on neid maakohas vähevõitu. Tormas on muusikalembene rahvas: meil on hea puhkpilliorkester, meesansambel. Hea, et Tormas on säilinud see vana komme, et koosviibimistel lüüakse laul lahti."\n"Mina muusikamees ei ole, aga kui raadiost muusikat tuleb, siis pilli kinni ka ei keera. Olen nö kõigesööja ja kuulan, mida parasjagu lastakse: olgu see Raadio 2, Allan Roosileht või Elmari raadio. Väljamaa muusikat kuulan ka, aga eesti muusika on ka ilus. Kontsertidel ma ei käi ja Torma muusikaeluga pole ma kursis. Ega siin vist eriti palju muusikarahvast olegi."\n"Varem sai muusikat rohkem kuulata - siinkandi kultuurielu oli erksam ning kontserte rohkem. Põhjuseks on seegi, et nimekad artistid võtavad esinemise eest suurt tasu, mis pole maainimesele taskukohane. Mulle meeldib nii lüüriline kui ka rütmikas muusika. Naudin Katrin Karisma esinemist ja laule. Jah, Alo Mattiiseni laulud elavad rahva seas veel edasi."\n"Mulle läheb tümps peale. Vahel kuulab ema raadiost tobedat vanainimeste värki. Laulmine on rohkem naiste värk. Mina pole proovinud laulda, kuid lauluhäält mul ei ole. Muusikatunnis me ei laula, kirjutame vihikusse noote. Head on laulud, kus on kihvtid sõnad."\nEsimene nädal uute sõiduplaanidega\nEsimene ehk segaduste nädal hakkab mööda saama, mis tunnistab, et reisirongiliikluse vähendamine polnud tõepoolest mingi must stsenaarium, vaid karm tegelikkus. Jõgeval peatub reisirong mõneks minutiks kahel korral päevas ja ongi kogu lugu. Tabivere, Pedja, Kaarepere ja teistes jaamades valitseb sootuks vaikus ja jaamahoonetesse pole reisijatel enam asja.\nKes seni rongiga tööle või kooli käisid, pidid sinna kuidagi jõudma ka sellel nädalal, iseasi, kuidas ja millise hinnaga. Arvata on aga, et paljud neist, kellel regulaarselt sõita just hädasti vaja ei olnud, võisid ehk sõidud ka mõneks ajaks edasi lükata, lootes, et võibolla toob aeg asjadesse edaspidi selgust juurde. Ilmselt on aga mõnelgi tulnud sõidusoovidest hoopis loobuda. Päris kindlasti on pidanud sõite reguleerima pensionärid, kellele rongiga sõites seni kehtisid soodustused. Seepärast ongi arvata, et esimene nädal ei näita veel kaugeltki sõitjate tegelikke vajadusi. See kõik laseb omakorda arvata, et transpordifirmad võivad potentsiaalseid sõitjaid hoopiski kaotama hakata.\nTeede- ja sideminister Toivo Jürgenson on rahulikult oma kohal ja kinnitab optimistlikult: "Loomulikult tekitavad igasugused muudatused inimestes vastureaktsiooni, sest harjumusel on väga suur jõud. Sellest hoolimata usun, et üldjoontes kulgeb transpordisüsteemi ümberkorraldamine riigi rahakotile jõukohase süsteemi järgi suhteliselt ladusalt..." Samas kinnitab minister, et teedevalitsused teostavad teedel vajalikke remondi- ja hooldetöid.\nSelline ametnikulaua tagant kõlanud optimism kõlab pehmelt öeldes vastutustundetuna ja ajab maakondades elavatel inimestel vaid südame täis. Kui ministrihärra mõtles teedehoolduse all lumisele teele kuhjatud liivakoormaid, nagu esmaspäeval telepildis näidati, on see küll rohkem kui veider. Selle rahaga, mis niiviisi tuulde pillutakse, õigemini kulutatakse liivale, mis kevadvetega varsti kraavi uhutakse, annaks vahest midagi mõistlikumat teha.\nLoodetavasti sellelaadseid lauslollusi massiliselt ei jätkata. Päris kindlasti olid aga sellel nädalal mõnedki bussid tippajal närvilisi sõitjaid pungil täis ning mis seal salata, paljud vajalikud spetsialistid on pidanud senisest töökohast loobumise plaane. Sellised näevad liikluse ümberkorraldamise mõned tahud tegelikult ehk seestpoolt välja, mis aga kaugelt ehk erapooletult vaatajale ei pruugi korda minna. Kahjuks aga on ümberkorraldused just nende teha.\n10. märts 2001. a\nNeanurmes on oma "perearst" ja pardaradist\nPõltsamaa vallas Tallinna-Tartu maanteel paiknevat Neanurme küla tunti omal ajal eelkõige autoteeninduse järgi, kus käidi autosid remontimas erinevatest Eestimaa paikadest. Praegu on Neanurme üsna tüüpiline Eestimaa küla, kus elab aga ka ebatavalise saatusega inimesi.\nÜsnagi laial maa-alal paiknevas Neanurme külas, mis piirneb Tõrenurme, Umbusi ja Kalikülaga, elab üle 200 inimese.\nEnergiline ja rõõmus maanaine Reet Annuk tuli Neanurme Maarja kandist elama 33 aastat tagasi. Tänaseni töötab ta suurfarmis. "Aastaid tagasi oli Neanurmes üsnagi hoogne külaelu. Siin asus koguni kino. Kooli pole Neanurmes olnud, küll aga naaberkülas Tõrenurmes. Praegu sõidutatakse nooremad lapsed kooli Lustiveresse ja vanemad Põltsamaale. Muide, kui vanasti käisid lapsed kilomeetrite pikkusi maid jalgsi, siis nüüd jäädakse ikka bussi ootama," rääkis Reet.\nNeanurmes asub pood. Iga nädal peatub siin ka kauplusauto, mille omaniku ja müüja Ilmar Kase on rahvasuu perearstiks ristinud, sest tema käest saab ka "rohtu", mis pidavat ikka aitama siis, kui pole surmatõbi. Neanurmes leidub teisigi humoristlikke hüüdnimesid. Nii elavad siin kodanikud, keda kutsutakse Makaroniks ja Põrsaks. Kes\nneed tegelikult on, jäägu delikaatsust arvestades kohaliku rahva teada.\nSuurfarm on suurimaks tööandjaks\nVaaduri talu köögis oli teisipäeva pärastlõunal nii palav, et perenaine Malle Saarela tegi lahti koguni välisukse. Pliidil podises pott ja Mallel oli parajasti pooleli süldi keetmine.\n"Sugulased kasvatavad loomi ja "vastastikuse abistamise lepingut" arvestades varustavad meid vahel lihaga. Ise me loomi ei pea. Laut on lagunenud, kuid uue ehitamiseks ei jätku raha. Laste huvides ehitasime kõige enne valmis sauna. Vett võtame sügavasse pae sisse tehtud kooguga kaevust," jutustas nelja lapse ema Malle, kes elab Neanurmes kaheksateistkümnendat aastat.\n"Kolisime Põltsamaalt Neanurme seetõttu, et siin elasid juba õde ja vend. Majja, mille tänaseks oleme ära ostnud, saime elama asuda tingimusel, et asusin tööle Lustivere kolhoosi Neanurme suurfarmi," rääkis ta.\n"Praegugi on neanurmelastele kohapealseks suurimaks tööandjaks suurfarm, mis kuulub osaühingule Lustivere Agro. Pärast seda, kui pankrotistunud Lustivere põllumajandusühistu uued omanikud sai, on tööpõhimõtted asjalikumaks muutunud. Kui varem oli peaasi, et töö ära tehtud sai, siis uutes oludes tuleb töötada südametunnistusega, sest tööpanusest sõltub nüüd ka palk," ütles Malle. Tema sõnul harrastatakse suuremas jaos Neanurme majapidamistes potipõllundust, sest suuri talusid siin pole. Vaaduri talu perenaine kiitis aga oma küla elanike sõbralikkust ja abivalmidust. Näiteks kui autoga Põltsamaale sõidetakse, võetakse sageli kaasa ka naaber.\nMalle Saarela arutles: "Neanurme küla vananeb nagu paljud teisedki Eestimaa külad. Neli-viis aastat tagasi olid koolibussid pungil täis, nüüdseks on laste arv jäänud tagasihoidlikumaks. Kui tänavuse lennuga meie küla noored põhikooli ära lõpetavad, tuleb mitu aastat oodata uut põhikooli lõpetajate põlvkonda."\nVaaduri talus elab koos kaasa ja pisitütar Lauraga ka peretütar Ilona, kes õpib Põltsamaal õhtukeskkoolis. "Ma ei kavatse Neanurmest ära kolida. Igavust siin ei tunne ja eriti lõbus on siin minu lapsel," ütles noor daam.\nSaarelate kodus austatakse linde ja loomi. "Tihased on harjunud meil aastaid akna taga pekki sööma. Varahommikul võib mõnikord näha, kuidas rebane hiiri püüab. Sageli söövad maja lähedal kitsed ning puu otsas ja katusel ronivad oravad," pajatas perenaine Malle.\nKuidas mammutikihv Neanurme sai\nÜheks omalaadsema elukäigu ja kogemustega neanurmelaseks võib kahtlemata pidada Reino Kütti, kes praegu Madise talus pensionipõlve peab. Noore ja keskealise mehena on ta aga lennuki pardaradistina läbi lennanud kümneid vahemaid NSVL territooriumi õhuruumis.\nOlustvere tehnikumi agronoomina lõpetanud ja Vägeval majandis tööd alustanud Reino Kütt sattus pardaradistiks õppima sõjaväeteenistuse aegu. Vahepeal kuni koondamiseni töötas ta lendurina ka Tallinnas. Pärast seda läks 1966. aastal Uljanovski Kõrgema Lennunduskooli kiitusega lõpetanud mees tööle Jakuutia ANSV Polaarlennundusvalitsusse.\n"Transportlennukid, millel ma töötasin, vedasid erinevat kaupa, sageli kala ja põdraliha. Muide, tihti käisid Jakuutias kala püüdmas leedulased. Mäletan, et kõige karmim temperatuur, millega mul lennata tuli, oli 56 kraadi. Lendamise ajal juhtus ka täbaraid ja ohtlikke olukordi. Lennukil IL2 puudusid jäätumisvastased seadmed, mistõttu propellerid ja tiivaservad jäätusid ära ning kadus\naerodünaamika. Päris kriitiline oli olukord siis, kui all asusid teravad mäed. Samuti on tulnud lennata piksepilvedes," meenutas mees, kes praegugi sageli lendab, seda küll unes.\nReino Küti pardaradisti aegu meenutavad päevikud, kus tema lennuaastad kirjas on. Põhjamaalt Indigrikast tõi ta kaasa haruldase suveniiri. Tüki, mis on välja saetud igikeltsas asunud mammutikihvast. Sellest üsnagi raskest tükist on Reino Kütt valmistanud aluse laualambile.\nNeanurme on Reino Kütile praktiliselt kodukülaks. Elama tuli ta siia koos isaga 1942. aastal pärast ema surma. Jakuutiast naasis ta kodutallu pärast pensionilejäämist. Osavate kätega mees meisterdas kolhoosis raadiojaamasid.\n"Praegu ei taha aga keegi üle 60-aastast meest tööle," kurtis kunagise nõukogudemaa õhuavarustes karastunud mees.\nNeanurme kits saab Kursi sokult talled\nKangru peremees Andres Vaher kolis Neanurme Võrumaalt. Majapidamine, kus elavad Andrese abikaasa vanemad, saadi päranduseks. "Tulin siia elama, sest midagi peab ju ette võtma. Pealegi ei raatsi ma talu ära müüa," selgitas ta.\nPraegu kasvatab Andres Vaher talus pulle ja töötleb metsa, mida kokku on 78 hektarit. Puidutöötlemiseks on ta koduõuele ehitamas saekaatrit.\nEt koerad saaksid piima juua, muretseti Kangru talusse ka kits. "Praegu on kitsel aga piim kinni, sest ta hakkab poegima. Meie kits Miia käis külas Kursis kirikuõpetaja Sulev Sova sokul Ossil," teatas Andres.\n"Tundub, et Neanurmes on isegi parem elada kui Võrumaal. Kahjuks puudub meie majapidamises praegu elektrivool. Elektrivalguse saamiseks kuluks 500 000 krooni. Pool rahast maksaks Eesti Energia, kuid 290 000 krooni tuleks ise tasuda. Endal on nii suurt raha raske leida, mistõttu loodame Maaparandusbüroo toetusele," lausus Kangru talu peremees.\nSeekordsel vabariigi aastapäeval sai riikliku tunnustuse osaliseks teiste seas ka Palamuse O. Lutsu Kihelkonnakoolimuuseumi kauaaegne töötaja Vaike Lapp. Tema tööd kultuuri alal hinnati Valgetähe medali vääriliseks.\nJärgnevad küsimused-vastused on nopitud vestlusest Vaikega.\nEnne muuseumi loomist olid sa, Vaike, Palamuse kultuurimaja juhataja, st sa töötasid Lutsu "Kevade" järgi tuntuks saanud saksapoiste õuel. Kuidas sa sattusid aga matsipoiste õuele?\n"Rahvas on tahtnud alati näha Lutsu ja "Kevadega" seotud paiku. Jõudnud Palamusele, pöördusid inimesed minu poole sooviga kuulda lähemalt "Kevade" tagamaadest. Huvilisi hakkas käima aina rohkem, mis andiski tõuke muuseumi loomiseks."\n1874. aastast asub kiriku külje all koolihoone, kus elas ka köster oma perega. Hiljem on majas peale kooli olnud veel külanõukogu, MTJi klubi, lasteaed, raamatukogu, õpetajate korterid. Kuidas sa sellest majast muuseumi tegid?\n"Kõigepealt tuli siinsetele elanikele uued eluasemed otsida ning korterid tühjaks saada. Kui ma seisin nõutult keset tühja maja, astus sisse tollane kolhoosi aseesimees ja küsis, et mis ma siin nukrutsen, alustagu ma nii nagu kõik teised. Tõin siis kodust laka pealt tooli, laua ja arvelaua ning ülejäänud asju hakkasin juba küladest otsima. Esimeste esemetena sain tekke, voodipesu, käterätte. Et kogutud kraam Palamusele tuua, pidin palju vaeva nägema auto muretsemisega. Põrandalaudade saamiseks tuli ise minna koos metsaülemaga metsa materjali otsima.\nSuureks probleemiks osutus maja kütmine. Oli vaja puud kohale vedada, saagida, lõhkuda ning ahjud kütta. Lahendusena nägin elektrikütet. Selleks tuli käia korduvalt Tallinnas nii mitmegi ametimehe jutul. Oma järjekindluse tõttu kuulsin, kui tüütu inimene ma olen, aga sooja sain majja."\nMuuseumitöös on sulle kasuks tulnud kohtumised "Kevadega" seotud inimestega\n"Jah, ma olen kohtunud Valentina ja Oskar Lutsuga. Me tutvusime Tartus ning hiljem käisin neil mitmelgi korral külas. Valentina paistis silma oma külalislahkuse ja jutukusega, aga Oskar Luts seevastu jäi tagasihoidlikuks. Veel olen ma kohtunud Tootsi algkuju Voldemar Tootsoni naise Marfa ja tütre Mariaga. Nende mälestustest Voldemar Tootsoni kohta on olnud mul palju abi oma töös."\n1984. aastal jäid sa pensionile. Mis sind siia tagasi tõi?\n"Kuna see muuseum oli mulle hingelähedaseks saanud ning kuna mind ka vajati siin, otsustasingi tagasi tulla. Nii olen ma jätkanud tööd giidina siiani."\nHooajal käib meie muuseumis vähemalt kuus gruppi päevas ning nendega suhtlemine nõuab sinult palju energiat. Kas sul tüdimust ei teki?\n"Ei teki. Kord neljanda klassi õpilastega hüvasti jättes ütlesin, et tulge Palamusele tagasi, kui te olete jõudnud kümnendasse- üheteistkümnendasse klassi. Siis on meie jutud pikemad ja Palamusegi muutunud. Kui olin lahkumas, kuulsin enda järel samme. Väike poiss seisis järsku mu ees ja küsis, kui vana ma olen. Kui vastasin, et seitsekümmend, siis vaatas ta mulle korraks otsa ja küsis, et kas ma siis veel räägin neile. Ma olin jahmunud. Mõistsin, et veksleid ei või anda, kuid giiditööd tahan teha ikka edasi."\nKuidas muusikaauhindu jagati\nIga nn žürii liige sai kutse tulla Decolteesse auhindade kättesaamist vaatama (koos paarilisega). Ega kõik saanud kah oma kätte. Näiteks Lauri Sommer sai mingi ebamäärase meili, Berk Vaher mitte midagi ja allakirjutanu leidis oma papitüki häbematult Vooremaa peatoimetaja laual paberites sorides.\nLaupäeva õhtuks sai end siis coolilt riidesse topitud, naine käevangu haaratud ja juba oldi kella 21ks Decoltee ukse taga. Kus oli juba paras rahvasumm. Kohe lasti sisse ka. Riided hoidu, aga siis tekkis paks järjekord selle ukse taga, kust aukülalised pidid sisse pugema. Sest turvad uurisid hoolega kutseid ja kontrollisid nimekirjadest ikka järele, ega mingeid ebaprominente sisse ei poe. Täpselt nagu Poola piiril, kus kontrollitakse paksust kaustikust, ega sa sealt varem pole läbi käinud.\nOk, järjekorras sai vaadata, kes oma kondid kohale on toonud. Igasugu kuulsaid tüüpe oli. Varakult olid tulnud plaadifirmade bossid, nagu näiteks Peeter Kaljuste (Records 2000), kriitikud Immo Mihkelson, Tõnis Kahu, Erik Morna, ärimees Rain Lõhmus jt. Popstaarid ehk siis muusikud ja lauljad juhatati kohe eraldi sektorisse lava kõrval, mida turvasid karmid plokid. Peaaegu kõik tüübid olid riides, nagu oleksid nad just kodust sohvalt tõusnud ja mõelnud, et mis ma ikka erilist selga ajan, omad inimesed niikuinii.\nAga sisse sai ka pööbel, kui nad plekkisid 100 krooni piletiraha, mis oli jumalast normaalne hind, arvestades, kui paljusid kuulsusi nad võisid edaspidi lähedalt näha, katsuda, näpistada, isegi kõnetada. Pealegi tehti kogu asjast ETVs otseülekanne, nii et oli väga võimalik kaamera ette jääda.\nKuid kõigest hoolimata ja tõttu sai saal täis igasugu staare, lihtrahvast oli aga vähevõitu. Muusikutest olid nagu kopikad kohal No Big Silence, 2 Quick Start (igavasse halli ülikonda maskeerunud uimase näoga Pearu Paulusel oli kaasas isegi ta UFOkuulsusega naine, selline kolmekümne ringis blondiin), Ultima Thule, Rein Rannap, Maiken oma kambaga, osa Kosmikutest (mille laulja Taavi Pedriks teatavasti suri salapäraselt 2000 detsembris), N-Eurost, Justamendist, Untsakatest pluss muidugi nominendid (välja arvatud Kadi Toom ja Terminaator); diskorid Allan Roosileht, Alari Kivisaar, Dr Koit, Märt Rannamäe, Arno Kukk jpt, sportlased Allar Levandi ja Margus Metstak, kunstnik Leonhard Lapin, multifilmimees Janno Põldma, noortesaate Filter staarid Heidi Purga ja Robert Kõrvits. Naljamehed Mart Juur, Ken & Tolk vahtisid\nkoos Rain Lõhmusega pea kogu aja oma boksis ja limpsisid peegeltüdrukute jagatud viina. Enamasti staarid lonkisid vabalt ringi, igavlevad näod peas ja glamuurita riided seljas, välja arvatud Hedvig Hanson, kes varjas end valge puhvis jope, musta mütsi ja suurte päikeseprillidega, nagu oleks ta Madonna New Yorgi tänavatel.\nKen & Tolki filmija Andres Maimik kondas väga mureliku näoga ja otsis, mida üles võtta. Osa muusikuid, nagu Jüri Homenja, Ines, Tamur Marjasoo, Dagö, osa Claires Birthdayst, pidas end hullude fännide poolt nii ohustatuks, et vist üldsegi oma kaitstud sektorist (kuhu ei lubatud isegi kriitikuid) ei lahkunud.\nNatuke enne kolmveerand kümmet hakkas Arno Kukk oma karbis mõmisema: "Tähelepanu, tähelepanu! TV-ülekanne algab viie minuti pärast... Palun tulge lava ette, siis on televiisoris parem vaadata... Tähelepanu... ülekanne kahe minuti pärast..."\nKeegi ei läinud soovitatud kohta. Püüne esine jäigi tühjaks. Aeg käes, astus õudselt tüdinud näoga Mart Mardisalu ja paristas kohe ilma igasuguse entusiasmita oma teksti paberilt otse kaameratesse.\nSiis tegi Claires Birthday avaesinemise. Liigutasid küll fono järgi hoolega suud ja käsi. Nii see auhindade jagamine ja TV-ülekanne läks. Saajad proovisid nalja teha oma tänukõnedega, Ines unustas algul selle üldse ära, pärast lasi ülinaiivse vurina jooksma, Riho Sibul ütles "Mõh" ja "Mäh", Birthday üritas mitut moodi nalja ja ehmatust teha, Lauri Saatpalu parodeeris ka korra Sibulat. Igatahes kiirustades see asi toimus.\nKõige kõvema aplausi sai muidugi multifunktsionaalne grandman Valter Ojakäär, kui võttis vastu elutöö vaasi. Rahvast ei suutnud lava ette saada ei pettunud Caater ega lõpuesinemise teinud Ines, kes küll hirmsasti püüdis. Ainukesteks hüppajateks jäid arvukad fotomehed.\nKui priisid käes, sai ametlik asi otsa ja järgnes lihtlabane disko, mis piinas muidugi muusikainimeste peeneid kõrvu, nii et nad üsna käbelt suusad tegid. Lahkujad võisid näha üsna jommis prominente, kelle nimesid ei hakka üldise rahu huvides nimetama. Ken & Tolk piinasid natuke mõnda staari, Aarne Valmist ja Mart Juurt ning siis pani Maimik pillid kotti. Sisse trügisid esimesed sommid, kes vist ei teadnudki, mis õieti toimub.\nSünnipäevapidu, töine ja probleemidega\nJõgeva kultuurikeskuse 40. sünnipäeva tähistati möödunud reedel töiselt, st kultuurikonverentsiga, millel osalesid Jõgeva linna ja valla juhid, kahe omavalitsuse kultuuriga tegelevate asutuste ning mittetulundusühingute, samuti maavalitsuse haridus ja kultuuriosakonna ning kultuuriministeeriumi esindajad.\nPalju räägiti konverentsil nö tibude lugemise juttu: missugused kultuuriasutused ja seltsid tegutsevad, missugused ringid töötavad, missuguseid üritusi korraldatakse, kuidas Jõgeva linn ja vald edukalt kultuurikoostööd teevad jne. Ent palju arutleti ka kultuuri praeguse rahastamissüsteemi üle, mis igal pool, ka kahes Jõgeva-nimelises naaberomavalitsuses küllaltki erinev. Linna poolt väga suurt nurisemist ei kostnud, kuigi ka siin pole taidluskollektiividel mittetulundusühingutena kerge toime tulla, seda enam, et seadus paneb kultuurialal tegutsevad MTÜd ühte patta äriühingutega ega anna neile mingeid maksusoodustusi.\nValla kultuuritegijatest ütlesid aga mõned otse välja, et viie aasta tagune kultuuriasutuste ja palgaliste kultuuritöötajate kohtade ärakaotamine ning sunniviisiline kultuuriseltside moodustamine oli nende arvates viga, sest maarahvas on vaene ja ei jõua oma taidlusharrastust ise kinni maksta, seltsidele antavast kasinast toetusest aga ei jõuta palka maksta ei professionaalsetele ringijuhtidele ega seltsi eestvedajatele.\nKa projektide kaudu raha saamine on, nagu Kuremaa kauaaegne kultuurijuht Vello Pütsep väljendas, tõeline loterii: kunagi ei tea ette, kas raha saad või kas saad nii palju kui küsid.\nPika konverentsipäeva jooksul räägiti täis kolm diktofonikassetti. Neile talletatut kasutatakse kultuurikeskuse juhataja Airi Rütteri sõnul Jõgeva linna ja valla kultuuri arengukava koostamisel. Kultuuriministeeriumi rahvaloomingu nõuniku Alar Ojalo arvates tuli aga kultuurikonverentsil välja osa probleemistikust, millega tuleb nii või teisiti tegelema hakata üle riigi. Tema sõnul on selge see, et tulgu tulevane haldusreform missugune tahes, väljakujunenud kultuurivõrgustik saab sellest igal juhul häiritud ning et olukorrast valutumalt välja tulla, peaksid varuks olema vajalikud retseptid.\n"Loodetavasti võtab Riigikogu peatselt vastu ka kauaoodatud rahvakultuuriseaduse, mis tekitaks kindla valemi rahvakultuuri rahastamiseks riigieelarvest. Kui koolidele, päästeteenistusele ja valitsusasutustele eraldatud raha on kõik valmis pühaks ja puutumatuks tunnistama, siis kultuuri, eriti rahvakultuuri jaoks mõeldud summasid ollakse valmis kitsikuse korral ainsa pliiatsitõmbega mõne teise rea peale lükkama," ütles Ojalo.\nRahvakultuuril aga, nagu tõestas oma konverentsiettekandes Eesti Rahvusliku Folkloorinõukogu esimees Ingrid Rüütel, on meie rahvusliku ja kultuurilise identiteedi säilimisel oluline roll, eriti praegu, monetaarse, st raha võimul põhineva ideoloogia ja globaalse massikultuuri pealetungi tingimustes.\nKultuuriministeeriumi riigivarabüroo juhatajal Andres Nõlvel Jõgeval väga mugav olla ei olnud, sest just mõni päev varem oli riigikassa kaudu teatavaks saanud ebameeldiv uudis, et kultuuriministeerium on lükanud Jõgeva kultuurikeskuse renoveerimise rahastamise edasi selle aasta viimasesse kvartalisse, kuna Nõlvele endale ja ministeeriumi kantslerile Margus Allikmaale oli möödunud aasta lõpus Jõgeval käies mulje jäänud, et ehitustööd on hetkel peatatud ja seepärast võib nende jätkamist edasi lükata. Tundub, et möödunudreedene käramine aitas: eile oli linnapea Ants Paju jälle rõõmus ja teatas, et AS Tartu Ehitus võib kultuurikeskuse renoveerimist rahumeeli jätkata: kaks miljonit riigieelarve raha on jälle olemas. Maja taasavamine saab loodetavasti teoks 20. augustil Eesti taasiseseisvumise kümnendale aastapäevale pühendatud kontserdiga.\nEhitati Jõgeva kultuurikeskust aastakümneid tagasi agrozoohoone nime all. Ju oli tollal vaja selliseid nippe, et ehituseks raha saada. Loodetavasti pole kultuurikeskust tulevikus tema olemasolu õigustamiseks tarvis euroarenduskeskuseks ristida.\nEsmaspäevane ilm on pilves, selgimistega, mitmel pool sajab peamiselt vihma, tuul puhub edelast 3-8 m/s. Öösel jääb õhutemperatuur 0 ja 3 kraadi vahele, päeval tuleb sooja 2-6 kraadi.