Kriisini viis poliitikute vaimne ja moraalne ahtrus — Sirp\nKriisini viis poliitikute vaimne ja moraalne ahtrus\nAhto Lobjakas: „Michali rünnak prokuratuuri aadressil tõestab, et prokuratuur ei sõltu võimust. Ida-Euroopa riigi kohta on see väga suur saavutus. Olgu demokraatiaga, kuidas on, elu ilma toimiva õigusriigita oleks põrgu.” Politoloogid ja ajakirjanikud on mõtetes vahel suuremad poliittehnoloogilised trikitajad kui erakonnad. Hiljutisel esinemisel, kus teiegi osalesite, arvas Rein Toomla, et Michalil olnuks mõistlik kriisi puhkedes kohe tagasi astuda, siis oleks saanud pärast õigeksmõistvat kohtuotsust valgel hobusel naasta. Idealismist ja soovist ühiskonna valupunktidega sisuliselt tegeleda see seisukoht vist ei kõnele? Ahto Lobjakas: Minu arusaamist mööda nentis Rein Toomla lihtsalt fakti (nagu tegi seda Postimehe arvamusportaalis veidi teise nurga all suhtekorraldaja Ivo Rull). Ehk need arvamused on veidi küünilised, aga künismi on vaatlejatele praeguses olukorras raske pahaks panna. Eesti poliitikasse on sugenenud ehmatavalt palju irratsionaalsust ning sellisena on poliitikat üha raskem (ja frustreerivam) analüüsida. Poliitikute peaaegu provokatiivse reaalsustaju kaotusega käsikäes võib tähele panna aga üht teist ja lootustandvamat trendi: poliittehnoloogiad ja muud manipulatsioonid toimivad Eesti avalikkuse peal järjest vähem. Osalusvajadus tõuseb ja inimesed tegelevad oma valupunktidega üha enam ise. Kristen Michali justiitsministri ametist sundimine on siin üks näide ning ilmselt mitte viimane. Teie lähenemine poliitikale paistab silma keskmisest suurema idealismi poolest. Kas söandate sõnastada ise mingid alusprintsiibid, millest lähtuvalt oma tööd teete?Ma ei nimetaks seda idealismiks, pigem katseks teistmoodi mõelda. Teistpidi võiks sama asja nimetada katseks mujalt maale tuua uusi ideid. Ideed võrsuvad praktilisest kogemusest ja ühiskondlikus plaanis on viimane Eestis vältimatult üsna õhuke. Siit ka üks alusprintsiip: nagu mujal Ida-Euroopas, on Eestiski asju – demokraatia, õigusriik, isikuvabadused, ajakirjandusvabadus jms – mida ei saa ega tohi põlve otsas ise teha, vaid tuleb sisse tuua ühiskonnast, kus need asjad on elu loomulik osa. Ja kui midagi lähebki valesti, tuleb alati püüda eksida mitte alalhoidlikkuse, vaid üledoseerimise suunas. Nii on asja vajadusel tunduvalt lihtsam tasakaalu saada kui vastupidi.\nKuivõrd on demokraatia ja kodanike ühiskondlikku ellu laiapõhjalise kaasatuse ideaalid tänaseks nn demokraatlikes riikides enestes tuhmunud ja formaliseerunud?\nDemokraatia toimimine harjumusena eeldab teisi võimestavaid institutsioone, üle kõige õigusriiki. Ja muidugi aega. Jätkusuutlik ja reaalne kaasamine saab võimalikuks, kui kõik institutsioonid on end ajalooliselt sisse töötanud, nagu näiteks šveitsis, kus edukalt ja tõrgeteta pidevalt taasluuakse riiki ja ühiskonda rahvahääletustel. On aga ka ühiskondi, mis sellisele osalemisintensiivsusele vastu ei peaks. Väärtustel on väga vähe mõtet, kui need ei toimi (või toimivad ühekordselt, nagu demokraatlik protsess seni araabia riikides). Nn vanades demokraatlikes riikides ei ole ehk mitte niivõrd tuhmunud ideaalid, kuivõrd on tegu pingetega institutsioonide vahel. Üks keskseid probleeme on, mida hakata peale ühismeedia pealetungiga (seotud küsimuste diapasoon on väga lai, demokraatiast ajakirjanduse ja isikuvabadusteni).\nKas me ei ela ka õhtumaise demokraatia maadel väikeses lämbumisohus ja paisu taga, üksikute veel mitte väga massiliste kevadeootuse märkidega, millest tuntuim on ehk liikumine Occupy Wall Street?\n„Massiline” on huvitav sõna, mille tähendus on minu arust viimase poolsaja aasta jooksul märkamatult, aga massiivselt muutunud. Kunagi oli „mass” materjal liidri jaoks. Occupy Wall Street jt meie kaasaja massiilmingud paistavad silma liidritusega. Mida see tähendab, on vara öelda ja ehk pole see meie jaoks täna siin adutavgi. Tundub, et toimumas on teatav atomiseerumisprotsess: indiviidid otsivad põgenemisteid kõikvõimalikest režiimidest ehk käib deterritorialisatsioon, kui kasutada Deleuze’i ja Guattari määratlust. Ma ei usu, et see, mis saabub, oleks kevad. See, mille eest põgenetakse, on meie tänane „normaalsus”, mille genealoogia ulatub vähemalt kahe ja poole aastatuhande taha. See uus, mis tema tükkidest ehk kombineeritakse, saab meile definitsiooni kohaselt olla vaid võõras.\nBadiou ja Žižek kirjutavad ebameeldiva pealkirjaga, kuid huvitava kogumiku „Kommunismi idee” eessõnas, kuidas Beck ja Habermas tervitasid ELi kui humanismi uut rada. Nüüdseks olevat need illusioonid purunenud: kehtib kapitalism inimestele ja sotsialism pankadele. Pean kõigele vaatamata kokkukuulumist ühinenud Euroopaga Eesti suurimaks õnneks ja lootuseks (ses suunas tunnustan suuresti ka valitsuse tegevust). Kas ELi idee elab veel ja kuidas on lood ELis demokraatiaga?\nMa olen täielikult nõus sellega, et kuulumine Euroopasse on meie suurim (ja ajalooliselt seniolematu) õnn ja lootus – ja tunnustan samuti enam-vähem kõigi valitsuste tegevust sellel rindel viimase 20 aasta jooksul. ELi idee on kantiaanlik universaalse (tingimusteta kõikjalkehtiva) printsiibi postuleerimine kõrgemaks kõigest sõltumuslikust ja kohalikust. Ta väljendub põhiväärtustes ning selles juriidilises „Euroopa ruumis”, mis on kerkinud liikmesriikide seadusandluse kohale. Seal on meil Euroopa kodanikena õigused ja vabadused, mida ükski valitsus õigusega keelata ei või. Võib öelda, et EL on anti-demokraatlik selle mõiste instrumentaalses mõttes. Enamus võib eelistada, mida tahab, euroopalikud (sisult ja haardelt tegelikult globaalsed) normid seavad kõigele vääramatud piirid. Euroopa idee on elus seni, kuni see üdini euroopalik, rahvus- ja riigiülene ruum on alles. Teiste seas maadlevad ka Habermas ja Beck sellega, et see üsna abstraktne ruum oleks ühtlasi poliitilise tahte objekt ja sünnitis. Mina arvan, et talle ei ole teist kasuvanemat vaja ning et „konstitutsiooniline patriotism” kannab endas ületamatut vastuolu: Euroopa traditsioonis kasvanud indiviidi õigused ja vabadused on ajatud ja piiritud (Kanti moodi: kui keegi on inimese nägu, tuleb teda kohelda inimesena kategoorilise imperatiivi mõttes). Kui miski vajab uut legitiimsust, näiteks otsevalitava ELi presidendi või kahekojalise ELi parlamendi näol, ei ole see ülalkirjeldatud Euroopa idee, vaid poliitilised ja rahalised manööverdused ühenduse kooshoidmiseks. Inimeste osaluse ja sõnaõiguse suurendamine selles on loomulikult akuutne ja reaalne probleem, aga demokraatlik element liberaalses demokraatias ei või ahendada liberaalse elemendi pärusmaad (ehk – indiviidi euroopalikud põhiõigused peavad alati trumpama mis tahes enamuse poliitilise tahte, kui tahes demokraatlik see ka poleks).\nSeaduste ostetavuse, poliitika ja äri seotuse jms pärast on globaliseerumise nime all muretsetud juba aastakümneid, ka poliittehnoloogiate võidukäik ja parteide kartellistumine on üleilmsed nähtused. Konkreetsete inimeste valelikkus konkreetsetes olukordades sõltub siiski inimestest, nende kodusest kasvatusest jms. Kuivõrd nimetatud globaalsed tendentsid on siiski foonina mõjutanud meie poliitikute käitumist rahastamisskandaalis, julgustanud valitsust olema ülbe ja ignorantne?\nMul on tunne, et see, mis on julgustanud valitsust ja valitsuserakonda olema ülbe ja ignorantne, ei ole mitte avatus maailmale, vaid suletus. Eesti poliitika suurim probleem on see, et tipus on inimesed, kellest paljud pole elus midagi muud teinudki kui poliitikat Eestis. See võib olla üks üsna aher elu, moraalselt ja intellektuaalselt, välisest kamraadlikust bonhomie’st hoolimata. Rahastamisskandaal näitab ennekõike seda, kui alp ja naeruväärne näeb põlve otsas tehtud võimutehnoloogia välja maailma valguse käes. See, mis paistab Eesti tänases parteielus sürreaalselt silmakirjalikuna, on seda laiemate, euroopalike normide ja väärtuste taustal. Eesti on üsna edukalt importinud paljut – julgeolekut, majandamisoskust, uusi tehnoloogiaid, aga ta ei saa importida demokraatlikku poliitilist kultuuri. Selles mõttes on suur osa viimasest kümnest aastast olnud kaotatud aeg. On ajaloolis-sotsioloogiliselt äärmiselt huvitav küsimus, miks esitas avalikkus võimule väljakutse alles nüüd? Mis oli puudu varem, mis on olemas nüüd? Millist rolli on mänginud viimase seitsme kuu jooksul hargnenud sündmustes indiviidid?\nPresident jälle on toonitanud, et pole meie poliitikutel muu maailma omadega võrreldes häda midagi ja pelgalt krediitkaardi väärtarvituse pärast tagasiastumine on pelk juhus, mitte norm kõrge poliitilise kultuuriga demokraatlikus riigis.\nEi ole olemas erinevaid norme poliitikutele ja mittepoliitikutele. Pigem vastupidi: mis ei ole lubatud härjale, ei ole kindlasti lubatud Jupiterile. Kõrge poliitilise kultuuriga demokraatia puhul on iseenesestmõistetav, et Jupiter esindab härgkonna paremat külge. Veel olulisem on vastupidine piirang: poliitik ei või kohelda mittepoliitikuid oma malli järgi. Nii ei ole vanades demokraatlikes riikides füüsiliselt ega intellektuaalselt võimalik, et juhtiv poliitik tõlgendaks ajakirjanduslikku või „vabakondlikku” kriitikat äärmuslusena. Vladimir Putin Venemaal võib teha näo, et võimukandjate kritiseerimine õõnestab riiki. Ma olen kindel, et enamik „Harta 12” autoritest võiksid akadeemilis-filosoofiliselt pädevalt näidata, et selle teksti lähtepõhimõtted on pärit valgustusajastust. Ma kahtlen, kas Eesti poliitika tänased eestkõnelejad suudaksid oma reaktsiooni osas samaga vastata (või kas see oleks võimalikki).\nMichali nn ohverdamine on mõnele tundunud lahendusena, mille järel on võimalik normaalse ühiskonnaeluga edasi minna. Ei ole olnud märke, et Ligi, Ansipi, Langi jpt väiksemate parteisõdurite moraaliga oleks lugu kuidagi parem kui Michalil?\nMidagi on põhimõtteliselt paigast ära, kui arvatakse, et erakonnademokraatia on võimalik erakondadega, mis ei toimi demokraatlikult. Erakond, mis toimib maffialaadse struktuurina („perekonnana”), kus valitseb absoluutne hierarhiline distsipliin ja vaikimisvanne ülejäänud maailma suhtes, kus juuniorliikmeid sunnitakse end korrumpeerima (Ansip ja Ligi pole kunagi Reformierakonnale annetanud), ei ole demokraatia, vaid machiavelliliku võim-pühendab-abinõu-maailma kehastus. Sama kehtib reformierakondliku põlvenõksurefleksi kohta näha kriitikat katsena võtta võim, mitte osana demokraatlikust debatist. Mind üllatab, et võimu ja kodanikuühiskonna või vabakonna suhete üle teoretiseerimisel ei ole Eestis keegi seni maininud Carl Schmitti. See, mis tuleb meil ülalt, on puhas Schmitt (isegi sellest ei olda teadlikud). Selles ei ole mingit transtsendentsi, normatiivne areng, indiviidi autonoomia ja õiguste edenemine on paremal juhul juhuslik.\nAga tundub, et reformierakondlik pooltotalitaarne erakonna kontseptsioon on pankrotis. Üheks märgiks sellest on infantiilsed internetikommentaarid, millega lojalistid üritavad täita uudisruumi. See saab olla vaid puhtalt reflekskäitumine, mis on minetanud ratsionaalse orientiiri. Mida arvata selliseid asju sanktsioneeriva erakonna maailmapildist (tegemist on ilma kahtluseta organiseeritud „trollimisega”)? Mida saab selline erakond üldse arvata ülejäänud ühiskonnast? See, mis tagab sellises erakonnas moraali ja distsipliini, on aktiivsete liikmete seas ilmselt lootus võimule. See, millest lojaalsed juuniorliikmed erakonna alumistel astmetel veel aru pole saanud, on see, et nad on värvatud klassikalisse püramiidskeemi.\nTuline õigus on neil, kes on öelnud, et vähemalt maksumaksja raha peal elavad organisatsioonid on kohustatud oma siseelu korraldama läbipaistvalt ja demokraatlikult.\nLugesin Kalle Muuli paeluvat raamatut 20 aasta tagusest ajast. Paljud tänagi aktuaalsed alatused ja moraalitused said alguse omaaegses Isamaas?\nMa arvan, et iga Eesti ajakirjandust viimasel kahel kümnendil hoolega jälginud inimene võib oletada (kuigi mitte teada), et meil on vähe tipp-poliitikuid, kellel poleks kapis korruptiivse hõnguga luukeresid. See teadmise ja oletamise vahel eksisteeriv eikellegimaa on muidugi tiine paranoiast, aga määndab meie poliitikat ja poliitilist kultuuri. Seal asub seega ehk ka üks meie poliitilise elu lunastuse võtmeid. Tuleb tunnustada neid, kes ei lase vastuvoolu liikudes sellistel asjadel unustuse hõlma vajuda (midagi poleks ju lihtsam) ja otsivad visalt tõde.\nEhk pidanuksime ka kommunismijamade suhtes olema kompromissitumad. Loomulikult ei olnud kõik kunagised NLKP liikmed Eesti vaenlased. Kuid Ansip ja Maruste on inimesed, kes selle asemel et kliima sulades olla õigel pool, olid silmanähtavalt valel pool. Kommunistlik juuraõppejõud Maruste kiusas vangis viibinud vabadusvõitlejaid mõnitavate avalike sõnavõttudega jne. Kui need näotused pole kaasa toonud siirast kahetsust, miks loodame, et samad inimesed käituksid praegu vähem näotult?\nEestis tänaseni tipus endised (tegev)kommunistid on valdavalt B-nomenklatuurist, vaid Siim Kallas oli A-nomenklatuuri serval. Kahetsuse puudumine ongi ilmselt üks võtmeküsimusi. Ideeline kommunist vastutab ajaloo ees ja oma karistust kannab ta ideoloogilises prügikorvis. Tehnokraatidest B-nomenklatuur vastutab kaasinimeste ees ja selle sisse peaks kuuluma hoidumine demokraatliku ühiskonna juhtpositsioonist, sest kui mitte midagi enamat, on sellised inimesed minevikus läinud põhimõttelistele kompromissidele oma südametunnistusega.\nOpositsioonierakondade vastu algatatud protsessid tundusid teile poliitiliselt kallutatud, ka paljude, sh minu meelest väga sümpaatne prokuratuuri lõpplahendus Meikari protsessis tekitas teis küsimusi. Kui täna võim vahetuks, kas usute, et hävitavad juriidilised protsessid õnnestuks käivitada ka Reformierakonna suhtes?\nMulje, et õiguskaitse võib olla kallutatud, oli vältimatu, kuni ei tuntud huvi võimuerakondade vastu. Meikari kaasuses algatatud protsessi luhtumisel tekitas mus küsimusi esmajoones asjaolu, et meie ühiskonnas ei ole mehhanisme panna paika see labane ja naeruväärne tsirkus, mis avanes prokuratuuri avaldatud materjalides. Prokuratuuri jurisdiktsioon siin oli selgelt piiratud. Michali rünnak prokuratuuri aadressil tema lahkumisavalduses tõestab, et prokuratuur ei sõltu võimust. Ida-Euroopa riigi kohta on see väga suur saavutus. Olgu demokraatiaga, kuidas on, elu ilma toimiva õigusriigita oleks põrgu.\nSavisaar on igasuguse moraalituse järel vajanud aega enese kogumiseks, peitu pugenud ning naisi ja väeteid ette tõuganud. See kõik pole ilus, aga ta on vähemasti häbenenud. Pragmaatikutest kommunistidel pole aga häbi raasugi, neile pole mingi probleem pärast suuri näotusi äärmiselt enesekindla, isegi jultunud hoiakuga kellel tahes suud silmad täis valetada.\nSee näib olevat probleem, mis ei piirdu pragmaatikutest kommunistidega. Michal ja mitmed tema kolleegid on liiga noored, et olla olnud kommunistid. Häbi puudumine on selle mündi teine külg, mille esimesel poolel on suletuses ja põlve otsas ise aretatud „väärtused”. See on midagi tribaalset, grupi- ja konformismifenomen.\nKui vaadata kriitiliselt ka kriitikute ja meedia tegevuse peale selle aasta eesti poliitika käsitlemisel, mida siin oleks saanud teisiti teha?\nMeedia osas üllatas mind positiivselt terve skepsisega hoiak „Harta 12” suhtes. See võib kõlada paradoksaalselt – olen ise üks selle teksti autoreist –, aga tegemist on märgiga meedia sõltumatusest. Meedial ei olnud küll pakkuda konstruktiivseid alternatiive Jääkeldrist lähtunud crowdsourcing-protsessile (võib loota, et avalikkuse pakutud ideedest sünnivad jaanipäevaks uus ja demokraatlikum erakonna- ja valimisseadus), aga see polegi rangelt võttes meedia ülesanne. Meedia ülesanne on lasta inimestel ise mõelda ja sellega sai ta hästi hakkama. Michali langemine oli esmajoones meedia võit.\nIga kriis muudab ja teatud mõttes ka arendab kõiki. Mida olete nendest asjadest ise õppinud, mis on kõige enam üllatanud?\nMind on ehk enim üllatanud, kui orgaaniliselt võivad külg külje kõrval eksisteerida idealism ja künism.\nMillised on reaalsed lahendusvariandid olukorrale? Kui peaksite ise valitsuserakondi nõustama praeguses olukorras, mida neile soovitaksite?\nParim meile kõigile oleks, kui valitsuserakonnad teeksid kõik selleks, et avada erakonnapoliitika nii seest kui väljast, sisedemokraatia ja uutele erakondadele tulemisvõimaluste loomise näol, lubaksid tekkida poliitilisel vabaturul. Ja valmistuksid siis opositsiooni minema, et millalgi taas naasta.\nKas usute ka tõeliselt õnnelikku lõppu? Kas me kunagi teame, kes ja mille eest eesti poliitikat lähikümnendil tegelikult rahastasid? Kas õpime neid karisid edaspidi vältima ning poliitikas on rohkem arutlevat ideede debatti ja vähem rahale ja tehnoloogilistele manipulatsioonidele toetumist?\nMa ei usu, et saame kunagi teada, kes Reformierakonda tegelikult rahastas või mis neile selle eest lubati. Selge on, et tegemist pole mitte ainult korruptsiooniohuga (mis on väga tõsine) vaid ka julgeolekuriskiga (mida oleks Kremlil võita Keskerakonna rahastamisest? mida Reformierakonna poliitikute püüdmisest?). Samamoodi ei saa me kunagi ilmselt ammendavalt teada, kes on rahastanud Keskerakonda, IRLi, sotse. See ei tähenda, et võiksime kaotada lootuse see kunagi teada saada. Selline lootus on väga vajalik ja profülaktiline. Raha jääb poliitikas alati rolli mängima, aga see ei tähenda, et seda tuleks taluda.\nMa väga loodan, et tulevad ka avatumad ja ideelisemad arutelud, aga ilmselt ei ole realistlik oodata midagi enamat kui sammsammulist nihkumist õiges suunas. Poliitiline kultuur mõõdab aega aastakümnetega. Ei saa öelda, et lähtekoht oleks väga paljulubav, kuni Eesti tänased juhid ei suuda oma analüüsides jõuda sügavamale kui „rahval on paha tuju” või „majanduskriis teeb inimesi rahulolematuks igal pool”. See on unikaalselt Eesti enda usalduskriis.


Saiver Guest House Joškar Ola Venemaa - Hotellide suurimad allahindlused\nKuva kõik 105 majutuskohta asukohas Joškar Ola.\nZarubina Street 35, Joškar Ola, Joškar Ola, Venemaa, 424000 - Vaata kaardil\nSäästlik kahene kahekohalise voodiga või kahe voodiga tuba ühise vannitoaga (Budget Double or Twin Room with Shared Bathroom)\nRohkem majutuskohast Saiver Guest House\nKui see mida otsid, on mugavalt paiknev hotell Joškar Ola's, ära vaata kaugemale kui Saiver Guest House. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde.\nKasuta ületamatute teenuste ja mugavuste küllust selles Joškar Ola hotellis. Kui nimetada vaid mõni hotelli võimalustest, oleksid need tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, 24-tunnine vastuvõtt, pakihoid, parkla, toateenindus.\nLisaks on kõigil külalistubadel erinevad mugavused. Paljud toad pakuvad isegi konditsioneer, küte, laud, telefon, LCD/plasmaekraaniga teler, et rahuldada ka kõige nõudlikumat külalist. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Saiver Guest House on tark valik Joškar Ola reisijatele, pakkudes igal ajal lõõgastavat ja muretut peatuskohta.\nVäljaregistreerimine kuni: 20:00\nKõik reisijate tüübid (57)Paarid (7)Üksikreisijad (32)Pered väikeste lastega (11)Pered suuremate lastega (2)Grupid (7)


Sprintil suur kahjum\n25. oktoober 2012 kell 15:47\nSprint Nexteli kolmanda kvartali kahjum süvenes, kuna mobiilsideoperaator tegi suuri kulutusi võrgu uuendamisele ning kaotas kliente enda iDen’i võrgus, mille tegevuse firma ka lõpetas.\nSprinti kolmanda kvartali kahjum oli 767 miljonit dollarit ehk 26 senti aktsia kohta. Eelmine aasta samal ajal oli firma kahjum 301 miljonit dollarit või 10 senti aktsia kohta. Käive tõusis 8,33 miljardilt 8,76 miljardi dollarini. Wall Street ootas käibeks 8,8 miljardit dollarit.\nOperaatorfirma kaotas kvartaliga 465 000 klienti. Analüütikud prognoosisid 361 000 kliendi kaotust.\nSprinti aktsia tõusis eelturul 5,75 dollarini, kuid on praeguseks langenud pool protsenti.\n15. oktoober 2012 kell 13:54\nSoftbank ostab Sprinti 20 miljardi dollariga\nSoftbank ütles täna, et ostab 70-protsendilise osaluse USA mobiilioperaatoris Sprint Nextel 20,1 miljardi dollariga, kirjutas Wall Street Journal.


Tiit Sokk: visketabavus jääb kripeldama - Koondised - Korvpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nTiit Sokk: visketabavus jääb kripeldama\n2. juuli 2018, 21:13\nEesti korvpallikoondise peatreener Tiit Sokk.\nEesti korvpallikoondise peatreener Tiit Sokk tõdes pärast MM-valikmängus Kreeka käest saadud 56:78 kaotust, et peamise asjana jääb kripeldama kaugvisete kehv tabavus. Samas meeskonnale ta etteheiteid tegema ei kippunud. Tulevikustrateegia osas jäi Sokk väga napisõnaliseks.\n«Soomlased mängisid täiesti erinevalt. See läks halvasti, sest kontrollkohtumistest saime valikmängudesse suhteliselt vähe kaasa võtta. Kreeka on tark võistkond ja ükskõik, mida me proovisime, siis nad jagasid selle lahti. Eriti tsentri Ioannis Bourousise poole pealt.\nMänguliselt oli kõik okei. Mõned asjad läksid viltu, aga perfektset mängu ei näegi. Mis jääb kripeldama, on visketabavus – Eesti koondis pole vist mitte kunagi mänginud kohtumist, kus kolmepunktivisete tabavus on kõigest 20% (4/20),» sõnas Sokk.\nKas Sokk läheb samasuguse noore koosseisuga lahingusse ka sügisestel valikmängudel, ei osanud peatreener pärast lõpuvilet öelda. «Ei tea, mida keegi teeb ja kus on. Aga igal juhul arvan, et need mängud olid positiivsed, sest poisid vajavad kokkumängu. Korvpall on meeskondlik ja kõik asjad ei hakka kohe väga kiiresti toimima.»\nÕhtusest Suurbritannia – Iisrael kohtumisest sõltub, kas Eesti jätkab sügisel mänge MM-valiksarjas või alustab 2021. aasta EMi eelvalikturniiriga.


Müüa korter, 2 tuba, P.Süda 8, Kesklinn, Tallinn, Harjumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa korter, 2 tuba - P.Süda 8, Kesklinn, Tallinn, Harjumaa\nVANA-AJA HÕNGULINE KESKLINNA KORTER!\nLisainfo: köök, parkimine tasuta, mööbli võimalus, mööbel, elekter, toad eraldi, eraldi sissepääs, kinnine hoov, ühistransport, tsentraalne vesi, aiaga ümbritsetud\nUut omanikku ootab ilus ja eripärane korter kesklinnas, vaikses piirkonnas P.Süda tänaval.\nKultuurimälestisega kahekordses majas, soklikorrusel 2-toaline korter, mille suurus 67 m2 pluss parkimine maja hoovis.\nKorterisse kuulub avatud köögiga avar eesruum/söögituba, elutuba, eraldi duši-ja tualettruum ning magamistuba.\nSeinad viimistletud krohvi ja valge värviga. Põrandatel naturaalne puit ning sanitaarruumides keraamiline plaat. Korteris mõnus ahi, mis hoiab sooja, lisaks elektriradiaatorid.\nVahetatud elektrisüsteem ning torustik.\nMajas toimiv korteriühistu.\nKokku 6 korterit, maja on täielikult renoveeritud ja kaasajastatud, järgides muinsuskaitse nõudeid. Säilitatud on maja algupärane fassaad ja vahetatud katus.\nAsukohalt kesklinnas, vaikses piirkonnas. Vabaduse väljakuni 500m. Solarise keskuseni 800m. Läheduses kohvikud, ilusalongid ja sportimisvõimalused.\nKorter sobib ka hästi välja üürimiseks, nii pikaajaliselt kui ka lühiajaliselt.\nOlete oodatud ilusa ja eripärase korteriga tutvuma!\nLähim lasteaed ~ 50 m Tallinna Lasteaed Sipsik\n~ 460 m Tallinna Liivalossi Lasteaed\n~ 470 m Tallinna Päikesejänku Lasteaed\n~ 570 m Rõõmutarekese Lasteaed\n~ 780 m Tallinna Virmalise Lasteaed\nLähim kool ~ 190 m Sakala Eragümnaasium\n~ 280 m Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia\n~ 310 m Tallinna Südalinna Kool\n~ 340 m Tallinna Tõnismäe Reaalkool\n~ 370 m Tallinna Prantsuse Lütseum\n~ 480 m Tallinna Inglise Kolledž\n~ 650 m Kaarli Kool\nLähim peatus ~ 180 m Liivalaia 16 3 39 47\n~ 330 m Keskhaigla 16 3 39 47\n~ 340 m Vabaduse väljak 14 18 18A 191 20 20A\n~ 360 m Veerenni 28 3 39 73\n~ 380 m Uus Maailm 32\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/3081737 Kommentaar:


Ehitamise skriptide lahing Gulp Vs Grunt / Toolkit | Parimad veebiarenduse õpetused.\nKoduleht » Toolkit » Ehitamise skriptide lahing Gulp Vs Grunt\nEhitamise skriptide lahing Gulp Vs Grunt\nMa olen juba kirjutanud, kuidas Gulpiga alustada ning kuidas Gruntiga alustada. Nad mõlemad automatiseerige meie ülesandeid, nad mõlemad kasutage sõlme, ja nad mõlemad nõuavad teid luua ülesandeid ja installida pluginaid mingisugune. Aga kas sa ei tea kahe või isegi parema erinevuse vahel?\nKäesolevas artiklis keskendun peamiselt sellele nende kahe projekti vahelised erinevused see võib aidata teil otsustada, milline neist kahest võib ennast paremini mõista. Ma kasutan mõnda koodi, mis võib olla tundmatu. Kui see on nii, siis soovitan lugeda läbi kahe varem avaldatud artikli, enne kui alustate.\nKuidas alustada Gulpiga\nKuidas Gruntiga alustada\nPeamine erinevus Gulp'i ja Grunt'i vahel on kuidas nad tegelevad oma automatiseerimisülesannetega sees. Gulp kasutab sõlme voogusid, samas kui Grunt kasutab temp-faile. Paneme selle lihtsalt inglise keelde?\nOletame, et soovite oma projekti jaoks SASS-koodi kirjutada. Sa tahaksid oma SASS-koodi kompileerida ja siis siis selle kaevandada.\nGrunt tegeleb selle kasutamisega vahendajafailid mis on ketta I / O operatsioonid. Teie SASS-fail on kompileeritud ja seejärel kirjutatud ajutisele failile. Ajutist faili kasutab autoprefikser ja seejärel kirjutatakse lõpptoode sihtfaili.\nGulp hoolitseb selle eest mällu. Teie lähtekood SASS-fail on kompileeritud, tulemus edastatakse autoprefiksile ilma faili kirjutamiseta ja sihtfail on seejärel välja kirjutatud.\nVõrreldes mäluoperatsioonidega on ketaste kirjutamine aeglane, mis tähendab seda Gulpil on suur kiiruse eelis (praeguseks). Kiiruste võrdlus tehti tech.tmw abil, mis näitab, et enamik ülesandeid on Gulpil vähemalt kaks korda kiirem. Kuigi see ei olnud äärmiselt teaduslik uurimus, on see tendents olemas ja ma olen näinud sama oma projektidega. Aga kui suur mõju on kiiruse erinevus?\nEnamiku projektide puhul ei ole see oluline. Enamik projekte on väikesed. Kui loote WordPressi teema või midagi sarnast, on nende failide arv, millega töötada, mõistliku piiri piires. See ei ole oluline, kas teie stiililehed on koostatud 400 ms või 800 ms.\nLisaks võib enamik projekte olla struktureeritud nii, et mõned kõige intensiivsemad küsimused oleksid kõrvale jäetud. Kui teil on 50 SASS-faili, siis võite need arendamise ajal sama kiiresti kokku leppida, kuid neid ei ole vaja automaatselt parandada või kaevandada. Sa ei pea kujutisi optimeerima iga kord, kui projekti salvestate jne.\nIsegi siis, kui tõesti vajate suuri relvi, sest te surute oma tööd lavastusserverisse või kui te ajakohastate hoidlat, siis kas 5 sekundi või 9 sekundi pikkune ehitustööaeg teeb suurel määral erinevust?\nKõigepealt lisab Grunt eelseisva 0,5 väljalaske, mis kiirendab asju märkimisväärselt, muutes selle keeruliseks punktiks..\nGrunt on olnud Gulpist palju pikem, nii et tal on märkimisväärne kasutaja. Praegu saab Grunt keskmiselt umbes 37 000 allalaadimist päevas, Gulp saab veidi rohkem kui poole võrra, 23 000 märgi lähedal. Sellest olenemata on Gulp olnud vaid poolteist aastat tagasi, muutes selle arvu lugupidavaks.\nPraegu on Gruntil rohkem kui 4000 pluginat, samas kui Gulpil on üle 1200 plugina. Vastavalt Google'i trendidele otsivad rohkem inimesi Gruntiga seotud asju, seal on rohkem foorumeid, mis sellega tegelevad ja üldisemalt rohkem kogukonna toetust.\nMuidugi on Gulp üles ja tulemas, mis tähendab seda tõenäoliselt ühtlaselt. Kuid see on takistus mõnedele arendajatele, eriti neile, kes töötavad Gruntil põhinevate projektidega.\nTahaksin juhtida tähelepanu sellele, et mõlema kogukond on väga kena. Niipalju kui mina võin öelda, et iga kogukonna liidrite suhe on hämmastav ja peaks olema eeskujuks kõigile. Gulpi looja on tegelikult aidanud kiiruse testi võrdleval kirjutajal parandada ajastuse täpsust, mis viib aja erinevuste vähenemiseni. Seda ma nimetan härrasmeeseks!\nKood Vs seadistamine\nIlmselt on see paljude jaoks kallak, kuid ausalt öeldes ei näe ma seda küsimust isiklikult.\nSee argument on selline: Gulp on hea näide Kood üle konfiguratsiooni võib olla hea, kui konfiguratsioon muutub veidi segadusse. Teised inimesed ütlevad, et kuigi see on tõsi ja Gulp on lihtsam loe, see on raskem kirjutage sest torustik võib olla natuke segane.\nEnne kui ma kaalun, on siin sama näide kõigepealt Gruntis, siis Gulpis:\ngrunt.initConfig (sass: dist: failid: [src: dev / *. scss, dest: '.tmp / styles', laiendage: true, ext: '.css'], autoprefixer : dist: failid: [expand: true, cwd: .tmp / styles ", src: ', * / *. css', dest: 'css / styles'], vaata:  stiilid: files: ['dev / *. scss'], ülesanded: ['sass: dist', 'autoprefixer: dist']); grunt.registerTask ('vaikimisi', ['stiilid', 'vaata'));\ngulp.task ('sass', funktsioon () gulp.src ('dev / *. scss' .pipe (sass ()) .pipe (autoprefixer ()) .pipe (gulp.dest ('css / styles' ));); gulp.task ('default', funktsioon () gulp.run ('sass'); gulp.watch ('dev / *. scss, funktsioon () gulp.run (' sass ');); );\nMinu arvamus on, et see ei ole tegelikult oluline. Muidugi, kui oled harjunud esimesel viisil, peate võib-olla veetma aega, et selgitada välja teine, kuid see on tõsi vastupidi. Nii et minu jaoks “see on segane” argument on täiesti kehtetu. Kõik uus meetod, mida õpid, alguses segadust tekitab, aga kui te võtate aega, et mõista iga loogika loogikat, muutub see kõik välja.\nSee tähendab, et ma isiklikult eelistan Gulpi API, sest see on puhasja see peegeldab seda, kuidas ma arvan lähemalt kui Grunt. See on muidugi täiesti subjektiivne ja pole Gruntiga üldse probleem, see on lihtsalt minu isiklik eelistus.\nMa ei usu, et oleks mingit küsimust selle kohta, et nii Grunt kui ka Gulp on suurepärased vahendid ja aidanud inimestel aastate jooksul lugematuid aega säästa. Grunt on praegu veidi aeglasem, kuid omab palju suuremat kogukonda. Gulp on kiirem, sellel on puhtam API, kuid puudub kasutaja baas.\nMa arvan, et otsus langeb lõpuks järjepidevus, saadaval olevad pluginad ja eelistus.\n(1) Kui olete Grunt / Gulpi juba mõnda aega kasutanud ja sa oled sellega rahul, pole mingit põhjust minna.\n(2) Kui teie projekt nõuab pluginaid mida ei paku Gulp ja te pole valmis ise kirjutama, peate minema Gruntiga.\n(3) Kui ülaltoodud kaks kaalutlust ei puuduta teid, siis tuleb see eelistada. Ma soovitan proovida ja näha millest üks sinuga kokku puutub.\nNagu ma ütlesin, otsustasin kasutada Gulpi, sest mulle meeldib selle puhtam API parem, kuid ma olen täiesti mugav Gruntiga, kui projekt seda nõuab. Mida sa peaksid mitte Kas lugeda, et hr Know-it-kõik ütlesid, et Gulp on parem ja aktsepteerib seda. Kuigi on erinevusi, puudub selge võitja ja mõlemad projektid võivad eksisteerida ja hakkavad eksisteerima. Proovige neid ja tehke oma meeles.\nSelle teema kohta on palju teisi suurepäraseid artikleid. Sooviksin edasiseks lugemiseks soovitada mõnda järgmist. see ei ole kunagi valus lugeda, mida teised ütlevad!\nGrunt vs Gulp - numbritest kaugemale (erilised tänud selgete näidete eest)\nGulp, Grunt, mis iganes\nValige: Grunt, Gulp või npm?\nKiiruskontroll Gulp ja Grunt\nMiks peaksime Grunt & Gulp'i kasutamise lõpetama\nLoo sõdu (navigeerimiseks kasutage nooli)\nGruntit pole vaja, võta värsket õhku\nCSS-objektimudeli (CSSOM) algajate juhend\nAlgaja juhend Android-i koduvõrgu kohandamiseks\nREST ja RESTful API arendamise põhitõed\nAlgaja juhis Minecrafti käsiliinide jaoks\nVõitlus ribalaiuse eest [Infographic]


Kuidas Teie näeksite välja multikategelasena? [Kakukeo ja Sirshark 12.08.2017] (originaalsed Flacko joonistused) :: Hinnavaatluse Foorumid\npraegune kellaaeg 24.10.2017 14:12\nTarkvara » Kujundamine » Kuidas Teie näeksite välja multikategelasena? [Kakukeo ja Sirshark 12.08.2017] (originaalsed Flacko joonistused) märgi kõik teemad loetuks\nmine lehele eelmine 1, 2, 3 ... 163, 164, 165\n3 ÜHES! 1A-s soodsad hinnad, tasuta tarne ja lai tootevalik!\nApple iPhone 8 256GB Gold 999,00 € / Telia\nKui tegeled veel nendega siis sooviks ennast automehaanikust jänesena\nKommentaarid: 117 loe/lisa Kasutajad arvavad: :: 0 :: 0 :: 95\nKui jaksu ja viitsimist on, ehk viitsid mulle ka teha? Kalaroots võiks olla toredaks suunitluseks\nkui viitsid tee mulle isise võitleja või nazi\nvõi mis sina arvad Uim ?\nPole väga aktiivne olnud, vabandan. Tegelesin oma kostüümiga (fursuitiga) et selle enne NordicFuzzconi valmis saada ja saingi!\nMingi aeg joonistan ka pildid ära, vabandan pika viivituse pärast. Teen neid vabal ajal kui Saan.\nVahepeal olen tegelend mitme erineva kostüümiga, paar tükki tahaks isegi müüa.\nMa ei julge sellisel teemal joonistada sest ma ei taha probleemidesse sattuda.\nKostüümi ehk fursuit osad:\n3 eri käppa et testida eri versioon e\nPalju muidu siuksed lahedad kostüümid maksavad, kui küsida tohib?\nNeed kostüümid tavaliselt olenevad täiesti sellest, kas inimene tahab partial kostüümi (aint pea ja käpad või pea käpad ja saba, või pea, käpad, saba ja jalad või täiskostüüm. Kuna ma praegu harjutan neid kostüüme siis need mis siin nähtavad on, on nagu müügiks olemas.\nMõnedele juppidele olen umbkaudselt hinnad pannud, kus arvutasin kaua mul käsitsi läks nullist valmimiseni\nSellised käpad on näiteks 75€, mille sees on vooder ja voodri ja karva vahel on vatti, eriti näppudes, et anda puhvis näppude tunnet\nneed on ka kuskil 75-100€, aga nende erinevus on see et vatti on palju rohkem ja need käpad näevad palju rohkem puhvis olevat, sest vatti on rohkelt sees.\nSellised käpad on 50-120€, samuti oleneb kui palju kvaliteetset karva kasutan, kas käppadel on küünised ja need pehmendused varvaste all või ei.\nKäpad ja pea combo 300-400€\nBodysuiti ma hinda veel ei tea, sest ma kahjuks ei arvutand kaua sellega läks. Aga tean et kuu aega läks sellega, sest käsitöö, alguses oli vaja sõbrast duct tape dummy saada, ehk teibist koopia, mida saan kasutada selleks et teha tema kehale täpnselt sobiv kostüüm.\nSelle kostüümi tegin oma parimale sõbrale, et harjutada asju.\nKõige kallim fursuitidel/kostüümidel on karv, sest ma tahan et see oleks kvaliteetne ja ei oleks mingi kräpp. Sest ma nägin kuidas kräpp karv mu kostüümi koledaks tegi. Kvaliteete karv aga jättis ilusa mulje. Kunagi tahaks küll kuskil draamateatrisse või inimestele ilusad maskotid teha, mis ei hirmutaks lapsi.\nSiin näiteks selle aasta pildid. Kõike tehakse selle nimel et rõõmu teha ja ma tahan ka maailmas rõõmu teha <3.\nSee nirk, mille kallal praegu möllan tahan teha täiskostüümiks.\nFlacko, kui viitsid siis sooviks ka pildikest. Märksõnadeks: lõbus Vanapagan, arvutimängud, metalmuusika ja koduõlu\nÜlivinge näeb see välja\nM: iPad Mini 2 64GB WIFI + 4G Space Gray\nM: 2tk Western Digital 3TB Red NAS\nM: Ubiquiti Edgeswitch 24-250W PoE, Edgerouter Lite\nKommentaarid: 118 loe/lisa Kasutajad arvavad: :: 0 :: 1 :: 112\nosssa , kui lahe - TÄNUD. SUPER\nläks FBsse kaaneks ja nüüd peab avatari muutma hakkama\nKostüüm tehtud sõbrale. Olen niiii õnnelik kui hästi see mul välja tuli!\nWow, see on ikka väga kena. Tubli töö!\noleks sellele nüüd turgu kah. ahvivaatlus ei pruugi kõige õigem koht urundamiseks olla.\nKommentaarid: 866 loe/lisa Kasutajad arvavad: :: 3 :: 0 :: 595\nÜhe inimesega ma proovin teha jah miskit siin. Tellis mult 2 täiskostüümi, ootan karvu ja siis saan hakata tegema. Hvsse ma panen ikka näitamiseks millega hakkama sain, FB, Twitteris ja mujal olen jaganud rohkm turu jaoks jne. Sõber oli väääga õnnelik kui kostüümi kätte sai <3.\nmingid spesjell käsitööliste pesad on olemas.\nEndale tehtud tegelane\nmingit veebikodu on neil karvastel ?\nma FB olen teind, kuhu oma kostüümid panen\nJesssssss. Ma sain oma Flacko tegelase uue pea valmis, mis on ver 3. Nii accurate kui sain oma kunstiga\nMa loodan et selliste ägedate asjade nikerdamine, toob sulle ikka singiviilu vorsti peale ära, väga vinge ikka!\nPraegu pole toond aga mõned on huvi tundnud :3\nTarkvara » Kujundamine » Kuidas Teie näeksite välja multikategelasena? [Kakukeo ja Sirshark 12.08.2017] (originaalsed Flacko joonistused) mine lehele eelmine 1, 2, 3 ... 163, 164, 165


Kanepiga koostööd teinud spordipsühholoog: õpilase usalduse baasilt tekkiv intiimsuhe kipub sportlase karjääri kahjustama - Tennis - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nKanepiga koostööd teinud spordipsühholoog: õpilase usalduse baasilt tekkiv intiimsuhe kipub sportlase karjääri kahjustama\nSilver Karjus ja Kaia Kanepi tähistamas Brisbane'i turniiri esikohta.\nKalle Muuli ja Helen Sule kirjutatud raamatus «Reketiga tüdruk. Kaia Kanepi teekond Ameerika mägedel» avaldas Eesti tipptennisist Kaia Kanepi, kuidas tema kunagine treener Silver Karjus talle voodisse puges. Tuntud Eesti spordipsühholoog Aave Hannus ütles Postimehele, et lähisuhted sportlaste ja treenerite vahel, kus ühel osapoolel on selgelt rohkem võimu, ei ole okeid.\n«Pean silmas sellist suhet, kus on tegemist suhtega, kus ühel positsioonil on rohkem võimu. Olukorda, kus treeneril on rohkem teadmisi ja oskusi, millega ta on sportlase suhtes võimukamal positsioonil. See muudab sportlasele sellest suhtest keeldumise keeruliseks,» ütles Hannus, kes on ka ise Kanepiga koostööd teinud.\n«Näiteks, sportlasel on treener, kes on Eestis saadaolevatest parim, ning tal ei ole võimalik oma karjääri ilma treenerile allumata kuidagi edendada. Kui tegu on võimupositsiooniolukorraga ehk kui treener kasutab nõrgemal positsioonil olevat sportlast ära, siis see pole kindlasti okei,» tõi ta oma jutu illustreerimiseks näite.\nKanepi raamatus öeldu põhjal võib väita, et tema ja Karjuse suhe kvalifitseerub just ülalkirjeldatu alla. «Ma vajan tippu jõudmiseks head abilist. Silver oskab mind aidata ja ma olen valmis edu nimel kannatama,» ütles Kanepi raamatus.\nSamas on Eesti spordis mitmeid näiteid, kus sportlase-treeneri lähisuhe on edukas mõlemal rindel. Näiteks Ksenija Balta ja Andrei Nazarov, Eha Rünne ja Vello Palm, Grete Treier ja Edgari Treier. «Tegelikult ei ole loomulikult kõige üldisemas plaanis ülemuse ja alluva suhetes positiivne perspektiiv ju välistatud ühelgi elualal – nö õpetaja ja õpilase õnneliku lõpuga romantiliste suhete näiteid võib leida kõikjal,» selgitas Hannus.\nSamal ajal tõdes ta, et sportlase ja treeneri koostöösuhe on väga keeruline. «Ühest küljest on tegemist lähisuhtega, mis sageli võib olla nii usaldav ja avatud nagu lapse ja lapsevanema suhe, ent teisest küljest on tegemist hierarhilise võimusuhtega. Uuringud näitavad, et õpilase usalduse baasilt tekkiv intiimsuhe kipub pigem sportlase karjääri kahjustama, sest sportlane ei julge treeneri lähenemiskatseid tagasi tõrjuda või muutub muul moel väga haavatavaks,» ütles Hannus.\nEesti suurepärane tenniseaasta kroonitakse 21. novembril Saku Suurhallis, kui Eesti Meedia Tennis Cup matšis kohtuvad Anett Kontaveit ja Kaia Kanepi. Tule ja ela harukordsele võistlusele kohapeal kaasa. Osta pilet Piletilevist.


Turtle Beach kõrvaklapid + mikrofon Recon 200, must - Kõrvaklapid - Photopoint\nPealeht » Elektroonika»Audio»Kõrvaklapid»Turtle Beach kõrvaklapid + mikrofon Recon 200, must\nJõulised, võimendusega 40 mm elemendid\nMikrofonikontroll, et kuuleksid enda hääletugevust\nÜhildub mitmete platvormidega: Xbox, PlayStation, Nintendo & PC\nRecon 200 kõrvaklappidega saad lisaks kuulamisele ka võimsat heli tunda. Täiusta oma mängukogemust mugavate mäluvahuga kõrvapatjade, alati sisse lülitatud bassiheli ja pööratava mikrofoniga, millega on iga vestlus kristallselge.\nLihtsalt ütle.. ära karju.. tänu mikrofonikontrollile saad Recon 200 kõrvaklappidega ka oma hääletugevust kuulda ja reguleerida, et Sa oma tiimikaaslaste peale tarbetult häält ei tõstaks.\nRecon 200 kõrvaklapid on loodud Xbox One ja Xbox Series X|S konsoolidele, kuid töötavad suurepäraselt ka PS4™, PS4™ Pro ja PS5™ mängupultide ja Nintendo Switch™ mängukonsooliga ning kõigi arvutite ja nutiseadmetega, millel on 3,5 mm pistikupesa.\nMikrofoni juhtimise ketas\nTurtle Beach kleeps


27 fotot minu paksust näost, mis tõestab kaamera nurka, on kõike - FOTOD - Stiil\n27 fotot minu paksust näost, mida kaamera nurgad on muutnud\nMa kulutan palju oma aega internetis , kus mind esimest korda tutvustati keha- ja rasva-positiivsed liikumised ja paljud inspireerivad inimesed, kes töötavad nende eri tahkudes. Kuid sageli kohtun lõpuks kellegagi isiklikult - olgu see siis blogija, keda olen aastaid jälginud, või peavool pluss suurusega mudel - ja me oleme mõlemad hämmastunud sellest, kui erinevad me kõik lihas välja näeme. Meie kehad kipuvad olema vähemalt veidi suuremad või väiksemad IRL-id, kui nad tavaliselt Instagramis ilmuvad.\nIsegi kui fotoshoppimist (ilma väiksemate valgustustöötlusteta) ei kaasata, saab fotosid (sh fotosfääris näha olevaid fotosid) väga lihtsalt manipuleerida. Mõnikord pole see isegi tahtlik. Kasutatav kaamera objektiiv, viis, kuidas valgus teie lõua (d) kinni haarab, ning näo ja keha kallutamise ja keeramise nurgad võivad kõik mõjutada seda, kuidas keegi pilti näeb.\nEnne kui ma teadsin, mis Photoshop on (ja enne kui avastasin teie enda kehasse armumise mitte sageli õpetatud kontseptsiooni), usaldasin pimesi pilte, mida oma ajakirjades kohtasin. Ma uskusin, et nende kaante mudelid peavad olema elus täpselt sama „täiuslikud“, nagu nad nende fotodel nägid: sama õhukesed, proportsionaalsed, nii kurvikad ”õigetes kohtades”, nagu puuduvad kaanel nähtav kõhujoon ja kaelarasvaosakonnad, nagu võiks olla. Aastaid hiljem, kui hakkasin oma partneri kaldkriipfotograafi abiga ise fotosid tegema, hakkasin nägema, kui sirgjooneline on end õhemaks või paksemaks välja näha.\nPüüdes näidata, kui lihtne on oma kaalu muuta piltidel ilma tegeliku Photoshoppingita, osalesin väikeses fotosessioonis. Minu ja mu partneri käsutuses oli kolm objektiivi: Tamron 10–24 mm f / 3,5–4,5 SP (lainurk suumobjektiiv), Canoni efs 18–55 mm (Canon Rebeli suumobjektiiv) ja Canon EF 50 mm f / 1,8 II (esilääts). Leidsime, et esimesed kaks kitsendasid mu keha oluliselt, samas kui teine objektiiv näitas veidi rohkem tegelikku elu. Võtsin välja ka oma iPhone 6 esikülje kaamera, sest nutitelefonid on suure tõenäosusega seal, kus enamik Millenniali autosid teeb.\nVälja arvatud nende erinevate läätsede kasutamine (mida pidasin õiglaseks, kuna enamus professionaalsetest fotograafidest, kellega olen kohtunud ja kellega olen töötanud, kasutavad erinevaid variante) ja helkur, ei teinud me mõnikord midagi muud, kui näo nurga all. Siit saate teada, kuidas asjad mängisid.\nInimesed arvavad seda sageli ülevalt tehtud fotod salendage teid, samal ajal kui altpoolt tehtud fotod muudavad teid paksemaks. Kuid fotode esitlemisel on tegelikult palju rohkem peensusi - neist paljusid olen valmis kihla vedama, kasutatakse moefotograafias ja peavoolus pluss suuruse modelleerimine . Tõeline jutt: alati, kui olen kohanud plussmudeleid isiklikult - samade mudelite puhul kritiseeritakse sageli seda, et 'pole piisavalt pluss', on nad sageli täiuslikumad, kui paljud nende kujutised näitavad.\nMidagi nii näiliselt healoomulist kui teie keele asend suus võib teie jaoks teha kahekordne lõug enam-vähem nähtav . Ja oma nägu nurga all nii, et see pisut külili puhkaks (nagu ma tegin paremal fotol), surub teie armsad tükid täisvaatesse, samal ajal kleepides nägu õhku alati nii kergelt (vt: vasak foto ) pikendab seda. Sama inimene, erinevad nurgad.\nMa armastan kõiki oma lõugasid võrdselt, kuid ma tean inimesi, kes lähevad paanikarežiimi vähimagi fototõendi korral, et mul on rohkem kui üks. Kõigi rasvade tüüpide kõrval on meil olnud tingimus uskuda topeltlõugad on seal lamedate kõhude ja tselluliidi-reitega, mis on loetletud funktsioonidest, mida tuleb iga hinna eest vältida.\nÜlaltoodud 'õhukesel' pildil teaksite vaevalt, et mul on lõua- ja kaelarasv. Ja selleks oli vaja vaid veidi kaela välja sirutada, nii et selle ja ülejäänud näo vahel oleks rohkem vahemaad. Paremal fotol lükkan oma nägu tahtlikult kaela poole, nii et kogu rasv oleks paremini nähtav. Inspiratsiooni ammutasin mängust, mille lõi rühm gümnaasiumi kehalise kasvatuse klassi tüdrukuid. Ka nemad surusid nägu kaela, et teha kindlaks, kellel on kõige peidetud rasv. Kes 'näis kõige vähem rasvunud', võitis vooru. Kuid ma võisin tol ajal tähele panna vaid asjaolu, et vaatamata sellele, et nad kõik olid uskumatult õhukesed, oli igal ühel rasv all.\nVeidi eesmine profiil\nVasakpoolsel fotol on mu kael ja teine lõug mu mantli poolt veidi varjatud, sest mõnikord on pildi manipuleerimiseks vaja vaid end karusnahkade sisse kaevata. Lisaks kaldsin oma nägu nii, et see oleks kaameraga peaaegu jälle paralleelne, kaelaga jälle piklik luua illusioon lõualuu joonest . See tulistati tegelikult väikese nurga alt, kuid efekt ei olnud automaatselt “nuumav”.\nParemal veeren nende kõigutavate juppidega. Kui mu jope on lahti ja nägu peaaegu täielikult frontaalses režiimis, näete selle paljusid kihte. Lisaks kallutas mu pea pigem tagasi kui alla, muutes lõugade all toimuva veelgi nähtavamaks.\nPalju võib öelda selle eest, kui pead pea allapoole kaamerasse nurga alla keerata, nii et silmad näevad üksteisest kaugemale ja teie lõualuu on väga täpselt määratletud. Selle „õhukese” pildi jaoks laiendasin silmi, panin keele suu katusele, pikendasin kaela ja kinnitasin selle pikliku kaela veelgi väljapoole, et tekitada selle ja lõugade vahel rohkem vahemaad.\nMis puutub teist pilti, siis näen seda üsna palju välja möödujale, kes nägi mind väga sirgelt. Pole õngitsemist ega keeletrikke. See on lihtsalt aus pilt õnnelik paks tüdruk .\nUskuge või mitte, vaevalt, et midagi erines selles osas, kuidas ma näoga nende kahe poole kallutasin, mis on tõestus selle kohta, kui erinevad kaks läätsed üksteisest erinevad võivad olla. Paar esimest aastat oma elust blogijana kasutasin objektiivi, millega tegin ülaltoodud „õhukese” foto. Vana mulle teadmata tonni läätsed kitsendavad teie nägu ja keha . Neid ei turustata kui 'tee mind õhemaks' kaameraid ega muud sellist. Aga juhtub.\nPeale selle, et varustus on teistsugune, lükati mu pead väljapoole, et saavutada õhem, metsikute silmadega välimus, samas kui rasvapilt on lihtsalt üsna aus esitus minu paksust.\nOlen veendunud, et mudeleid on moefotograafia imevad põski sagedamini kui arvame. See muudab naeratamise uskumatult raskeks, kuid näib, et mitmed modellid ei naerata oma fotodel nagunii.\nOh, see kõik on nüüd mõistlik.\nJa siin lasen ennast lahti. Vasak pilt on peaaegu ideaalne näide sellest, mis juhtub, kui pildistate kõrgelt, kõrgelt. Tundub, et mida kõrgem on kaamera, seda vähem on näol rasva näha. Nii et palun ärge usaldage aerofotod liiga palju, te kõik.\nPöördudes Fat-Grinning-Me poole, teate, kuidas ma ütlesin, et inimesed arvavad sageli, et ülevalt tehtud fotod muudavad teid alati õhemaks? Mõnikord pole asi isegi selles, kui kõrge või madalam on kaamera teie näo suhtes. Mõnikord on asi ainult selles, kui palju sa lõugasid kaela surud, nii et kõik jämedad tükid sulanduvad põhimõtteliselt üheks. Mõlemad võeti tegelikult siis, kui mu elukaaslane astmel redelil seisis.\nAlati, kui ma räägin tõeliste selfiehuvilistega, leiavad nad, et nende autoportreede selle versiooni peamine huvi on võime oma pilti kontrollida . Kaameras oma pildi täieliku kontrolli omamise asi on aga see, et see hõlbustab ka õhuke või plusssuuruse väljanägemist. Ma ei ütle, et see on hea või halb. Igal inimesel on õigus valida, kuidas ta esitleb. Ma lihtsalt ütlen, et selfid annavad meile palju võimalusi vaadata, noh, mitte-kuidas-me-tegelikult-näeme.\nSiin teisel pildil on minu pea lihtsa keerdumisega mu näo koonus ilmsem kui sirgema näoga kaadris.\nEhkki mõlemad need võeti „kardetud” madala nurga alt, mida nii paljud inimesed vihkavad, sest „Ew, topeltlõugad” on üks selgelt õhem välimusega kui teine. Peamine erinevus? Kui kaugel oli mu tegelik nägu objektiivi suhtes. Veidi rohkem otse kaadrid nagu ka õige foto, kipuvad minu kogemused pakkuma realistlikumalt seda, kuidas inimesed välja näevad, kui te neid otse vahtite.\nKallutatud nurkade selfie\nKordan: Mõnikord on lõualiini illusiooni tekitamiseks vaja vaid varjata oma tegelikku lõuajooni. Ja mõnikord piisab, kui paljastada maailmale, kui turske sa tegelikult oled, näo rasva õlale surumine.\nLoogika näeks ette, et mida lähemal oled kaamerale, seda vähem on su keha selge vaatega. Kui näete modellide näopilte, kus nimetatud näod näevad välja pikad ja tühjad igasugustest armsatest searasjakestest, pidage lihtsalt meelestegemaon pekitükid. Neid lihtsalt pole kaameras näha.\nVasakul pildil tšillin mantli sees, et te ei näeks, kui paks mu nägu on. Ka kipitav huul kipub põski salendama. Võib-olla on veel üks põhjus, miks nii paljud rajamudelid paiskuvad ...\nÕige foto on selline, nagu ma välja näen alati, kui ma kergelt naeratan ja mu pea pole üles kallutatud, justkui loodaksin oma kontorihoone laest leida midagi ülipõnevat.\nMida see siis tõestab?\nMa ei jaga neid pildid ja meetodid salendamiseks versus nuumamiseks et inimesed saaksid lugeda ja jätkata oma fotode salendamist. Minu eesmärk on hoopis vastupidine.\nIsiklikult ei püüa ma oma piltidel kunagi väiksem välja näha, sest usun, et meie tarbitavad ja teistel tarbimiseks lubatud pildid peaksid olema võimalikult ausad ja realistlikud. Kui see oleks nii peavoolumeedias, moetoimetustes ja reklaamikampaaniates, oleksin kindel, et enamik meist kasvaks üles mõistma paljusid viise, kuidas üksikisik siin maailmas eksisteerib.\nMõiste „üks ideaalne kehatüüp“ lakkab ehk olemast asjakohane ja rohkem lapsi kasvab üles, mõistes, et enamikul inimestel on kehas mingi ainulaadne rasvataskus. Võib-olla saaksime isegi sellest ideest üle püüdlik pluss suurusega keha , kusjuures naine on täiuslik liivakella kuju, ilma rasvata, mis tegelikult väljaspool tema rinda ja pätt jigiseb. Enamikul plus size naistest on nähtavad rasva- ja topeltlõugad ning kaelatükid ja kõikuvad kõhud. Ja enamikul igas suuruses naistel on kuskil keha peal rasva.\nSaan aru, et peaaegu võimatu on täpselt teada, kelle oma piltidega manipuleeritakse ja kelle oma pole, kuid seepärast arvan, et on tohutult oluline võtta kõike, mida näeme veebis või ajakirjades, soolateraga. Pidage meeles, et modelli töö on osa tema nurkade tundmisest. Pidage meeles, et fotograaf võiks kasutada mistahes arvukaid objektiive. Pidage meeles, et Internetti kureerivad inimesed ja inimesed valetavad. Pidage meeles, et teil on õigus ennast ja oma kuvandit tutvustada nii, nagu soovite, kuid et mida ausam olete oma väljanägemise suhtes, seda meeldivamaks muutute inimeste jaoks, kelle keha sarnaneb teie omaga.\nKui tegemist on pluss-suurusega kujutistega (või kujutistega, mis esindavad igasugust marginaliseeritud kehatüüpi), on minu arvates veelgi olulisem olla võimalikult reaalne. Rasvus on tänapäevases kultuuris kõige häbimärgistatumate tunnuste hulgas. Ja ma ei usu, et seda saab kunagi stigmatiseerida, kui see pole kõigepealt normaliseeritud. Selle normaliseerimiseks? Noh, me peame seda nägema. Nii et palun: Püüdke neid lõugasid mitte varjata.\nPildid: Marie Southard Ospina


Embrich: tõestasime, et oleme endiselt tugevad - Eesti Päevaleht\nSport 10. juuni 2015\nEmbrich: tõestasime, et oleme endiselt tugevad\nEesti epeenaiskonna edulugu jätkub: Montreux’ EM-il võideti hõbe, neljas medal nelja aasta jooksul.\nErika Kirpu (paremal) võitles finaalis Rumeenia liidri Ana Brânzâga. Lõpuks tuli tunnistada rumeenlannade paremust 35 : 45. Foto: AFP/Scanpix\nKahjuks ei läinud seekord nii nagu kaks aastat tagasi, kui meie epeenaised Euroopa tšempioniteks krooniti. Toona suudeti finaalis Rumeenia üle mängida, seekord mitte. Kaotus 35 : 45 oli valus, kuid medal on medal. „Kahetised tunded – saime finaalis küll tappa, ent meel on hea,” tõdes epeenaiste peatreener Kaido Kaaberma.\nNaiskonna liider Irina Embrich lisas, et medal oli neile äärmiselt tähtis. „Meil ei läinud viimased MK-etapid kõige paremini ning pidime endale tõestama, et oleme endiselt tugevad. Tõestasime. Rio de Janeiro olümpiakohtade nimel käib armutu heitlus ning iga edetabelipunkt on kulla hinnaga,” ütles Embrich.\nErika Kirpu sõnul oli ehedaim rõõm pärast võitu poolfinaalis – medal oli käes! „Finaali järel oli kurbust kah ja kaotus näitab, et peame veel kõvasti tööd tegema,” lausus ta.\nRoolijoodikute argument „jõin alles pärast avariid” sai kabelimatsu 116\nRail Balticust taganenud soomlased on umbusklikud. Kas Balti riigid suudavad suurprojekte vedada? 128\nToomas Tamsar: edukas tippjuht ei pea olema psühhopaat 48\nTAGATUBA | Eesti poliitikatoru on kapitaalselt umbes. Järviku-punni eemaldamine ei aitaks 331\nBoliivia tagasiastunud president kurdab, et langes riigipöörde ohvriks 26\nSoodne hind Tele2 mobiiliklienti kinni ei hoia. Hinnast olulisemaks peetakse teenuse kvaliteeti ja sisu 12\nIlutulestik piinab loomi, aga linnad sellest loobuda ei taha 38


Andres Kuusel jäi võidust pisut puudu - meiemaa.ee\nAndres Kuusel jäi võidust pisut puudu\nAndres Kuusk oli Saaremaa 50. malekarikavõistlustel kahtlemata saarlaste esinumber, kellelt oodati viiendat karikavõitu, mis tähendanuks talle 1984. aastal välja antud karika jäädavat omastamist.\nKuid nii siiski ei läinud, sest seekord tuli tal rinda pista tugevate soomlastega. Esikoha võitiski Markku Hartikainen viie punktiga kuuest võimalikust. Kuusk jäi võitjast poole punktiga maha, mis tähendas talle seekord kolmandat kohta.\n„Eesmärk oli ikka võita, sestap võin öelda, et jäin kolmandaks, mitte ei tulnud kolmandaks,“ rääkis Kuusk Meie Maale.\n„Tõenäoliselt jäi võit vähese mängupraktika taha ja pisut ebaõnne oli ka, sest pidin Hartikaineni vastu mustadega mängima,“ lisas Kuusk.\nÄramärkimist väärivad ka Saaremaa noormehed Kristofer Orglaan ja Raul Seppel, kes saavutasid paralleelselt peetud Saaremaa noorte 40. lahtistel malevõistlustel U14 vanuseklassis vastavalt teise (6 p 7-st) ja kolmanda (5 p 7-st) koha. Pisut jäi esikolmiku kohast puudu Siimeon Vahteril, kes oli U10 vanuseklassis 4,5 punktiga seitsmest võimalikust neljas.


Kliimamuutustega võitleb kõige paremini Rootsi (07.12.2007 00:00)\nKeskkonnaorganisatsioon Germanwatch avalikkustas täna raporti, kus on välja toodud 56 industriaalriigi tulemused kliimamuutuste vastu võitlemisel. Arvestatud on muutusi kasvuhoonegaaside väljapaiskamisel, nende taset ja kliimapoliitikat.\nKõige paremat tööd kliimamuutuste vastu võitlemisel teeb Rootsi, järgnevad Saksamaa, Island, Mehhiko ja India.\nKõige halvemad tulemused on Saudi Araabial ning USA-l.\nEesti paikneb antud tabelis 35. kohal, langedes eelmise aruandega võrreldes - varasemas olime 30. kohal. Eestile järgneb Soome.


Kuidas tööl ületunde vältida? - Sekretar\nÜks ajajuhtimise levinumaid nõuandeid on nimekirjade koostamine – pane kirja tegemata asjad ja siis saavad nad suurema tõenäosusega tehtud. Kõik täiesti õige. Ent kui olulised tegevused ühe päeva jooksul tihti muutuvad, ei ole nimekirja pidev uuendamine realistlik ja sellest on vähe abi. Nimekirjade asemel (või nendele lisaks) pane kirja oma töö juures olulised prioriteedid.


Lihtsalt ja lühidalt: mis on Eestit ohustav koroonaviiruse Briti tüvi? - Forte\nLihtsalt ja lühidalt: mis on Eestit ohustav koroonaviiruse Briti tüvi?\nKoroonaviiruse briti tüvi palju suuremana, kui see päriselus on (Foto: Wikimedia Commons / USA riiklik allergia ja nakkushaiguste instituut)\nPeaminister Kaja Kallas ütles täna hommikul "Terevisioonis", et neljapäeval jõustuvad ja vähemalt kuu aega kehtivad piirangud on seotud koroonaviiruse Briti tüvega, millega võib olla seotud kuni 70% praegustest nakatumisjuhtudest.\nEsiteks tasub meenutada, et koroonaviiruse uute tüvede tekkimine on iseenesest normaalne, lisaks Briti omale on hiljuti laiemat tähelepanu kogunud nt Lõuna-Aafrika, Brasiilia ja Los Angelese tüved.\nUute variantide tekkimine tekitab muret peamiselt seetõttu, et need võivad olla senistest nakkavamad ja senised vaktsiinid ei pruugi nende vastu toimida. Mis võib pandeemia mõju veel raskemaks muuta ja selle kestvust pikendada.\nAga mida me teame just Briti tüve kohta, mille ähvardusel peame kõik taas karmistunud piirangutega leppima?


PÄIKESEKAITSEKREEM LASTELE MALIBU SPF 30 200 ML HIND | kaup24.ee\nPäikesekaitsekreem lastele Malibu SPF 30 200 ml\nToote kirjeldus: Päikesekaitsekreem lastele Malibu SPF 30 200 ml\nKiiresti imenduv, lõhnatu, vananemisvastane päikesekaitsekreem lastele.\nKasutamine: Keha ettevaatlikult ja põhjalikult kanda kreemiga. 30 minutit enne päikese kätte minemist peale kanda. Pärast pikemat ujumist kanna uuesti kreemi.\nKasutades tooteid nagu Päikesekaitsekreem lastele Malibu SPF 30 200 ml, saate vältida kiiremat naha kuivust, pigmentatsiooni või kortse. Samuti vähendavad SPF sisaldavad meetmed nahavähi riski.\nMiks lisada sellised tooted oma kosmeetika hulka? Sest see ei ole vajalik ainult naha niisutamiseks, katmiseks erinevate jumestuskreemide või protseduuridega, vaid ka selle kaitsmiseks. Nii et tooted nagu Päikesekaitsekreem lastele Malibu SPF 30 200 ml hoolitsevad teie naha eest.\nSoovitame osta koos Päikesekaitsekreem lastele Malibu SPF 30 200 ml\nSoovitame osta koos: Päikesekaitsekreem lastele Malibu SPF 30 200 ml\nÜldine informatsioon tootest: Päikesekaitsekreem lastele Malibu SPF 30 200 ml\nKauba ID: 1601260\nTagasiside tootele: Päikesekaitsekreem lastele Malibu SPF 30 200 ml\nKüsimused ja vastused toote kohta: Päikesekaitsekreem lastele Malibu SPF 30 200 ml


sünnitusjärgne Archives - aune.ee\nMöödunud on 5 kuud sünnitusest ja esialgu alustasin Cerasette (minipill) kasutamist, kuna see on ainuke lubatud pill imetamise ajal, mida võib süüa. Imetamine sai aga läbi ja kaalusin teisi võimalusi, sest nende pillide igapäevaselt ja kellaajaliselt võtta on üks paras nuhtlus. Ja vot kui jääbki 12 h jooksul võtmata siis järgnevad 7 päeva on tarvis kasutada lisa kaitsevahendeid ehk preservatiivi ja lisaks võib esineda määrimine, mis on ka jube tüütu. Seega panin aja kinni arstile, mitte küll selle pärast, et arutada uute kaitsevahendite üle vaid, et kontrollida, ega ma alt korruselt koost lagunemas pole või midagi säärast. Kaebasin arstile, et mul on tunne, et kõik pole ikka päris nii nagu…\nRasedus-, ja sünnitusjärgne aeg.\nEile, 23. märtsil sai täpselt 5 kuud sellest päevast, kui Annabel sündis. Aeg tõepoolest lendab, sest rasedana olles tundus mulle 5 kuud justkui terve igavik. Ilmselt oli asi sellest, et just need esimesed 5 kuud ma elasin wc poti najal ja oksendades. Kuid järgnevad 4 kuud samuti venisid, kui tatt. Okei..septembris alustasin ma õppimist Majanduskoolis ja siis alustasin ka blogi kirjutamist, mis tõid minu muidu igavatesse päevadesse natukene värve. Olin väga õnnelik, et sain neljal päeval nädalas võtta sihi Tallinna Majanduskooli ja õppida ning suhelda inimestega. Enda blogis sain kurta rasedusvaevuste üle ja üldse kirjutada kõigest, mis raseda peas ja kehas toimub. See õnn sai kesta ligikaudu 2 kuud, sest…


Kalaoja hobused pakuvad ratsutamise- ja filmirõõmu - Harju Elu\nEsileht / Kalaoja hobused pakuvad ratsutamise- ja filmirõõmu\nKalaoja hobused pakuvad ratsutamise- ja filmirõõmu (0)\nPühapäeval toimus neljandat korda üle-eestiline avatud talude päev. Teiste seas avas uksed Kalaoja talu Saue vallas, kus on kodu leidnud 19 hobust ja 6 poni.\n4-aastane Lotta pani end proovile poni Täpi seljas, samal ajal kui lapse ema Liis Kõiv valvsalt iga looma liigutust jälgis. “Ma arvan, et ma läheks kaugele kappama,” ütles tüdruk Harju Elule.\nKauge kappamine piirdus väikese tiiruga Kalaoja talu põllul talutaja käe all. Liis teadis rääkida, et see pole Lottale sugugi esimene kord, vaid tüdruk sai poni selga ka eelmisel suvel. “Talle meeldib ratsutamine väga,” arvas ema.\n“Täpi on toodud Otepäält. Just sellepärast, et ta on ilus täpiline,” selgitas Kalaoja talu perenaine Raili Sarapuu poni saamislugu.\nRatsutamisväljaku lähedal tallis rautas sepp Meelis Mikkus Kabrieli nimelist hobust. Poole tunniga said esijalad rautatud, mis võttis sepa higist liimendama. “Nüüd on vaja tagumised jalad veel raudu panna. Rauda lüüakse kuus kuni kaheksa naela, vastavalt kabja suurusele,” selgitas mees.\nMikkust aitas Kabrieli rautamise juures Anne-Liis Heinloo-Mikkus, kes ühe käega hoidis hobuse pead, teisega ulatas sepale töövahendeid. “See hobune on natukene närviline. Ta niheleb ja ei taha paigal seista,” arvas Anne-Liis.\nSelgus, et hobust valmistatakse ette Soome-Eesti koostlööfilmi “Maria lapsed” võteteks, mis on inspireeritud 1927. aastal reaalselt aset leidnud sündmustest. Ühte episoodidest taheti filmida Tallinnas Oleviste kiriku juures, kus Kabrieli kanda jäi vankri vedamise roll.\nPerenaine oli kindel, et hobune saab hakkama. “Ta oli mul juba “Seltsimees lapses” – ilus paks ja ümmargune,” kinnitas Raili.\nSepp Meelis hobune Kabrieli rautamas. Tööriistu ulatab talle Anne-Liis.\nKabriel pandi treileri peale esmaspäeva hommikul kell pool viis. “Maria lapsi” filmiti Oleviste kõrval kuuest poole üheteistkümneni. Pool üks pärastlõunal on neljajalgne filmistaar tagasi koduhoovis.\nKalaoja talu hobused on filmilindile jõudnud ka “Vehklejas” ja “Põrgu Antsus”, lisaks veel dokumentaalfilmis, mis räägib Kopli liinidest. Loomad löövad kaasa skulptor Tauno Kangro Graniitvilla etendustes.\nUnistus oma maneežist\n“Me võtsime julguse rinda ja tulime siia tallu, mida kutsutakse Kalaojaks,” meenutas Raili päris algust. Otsuse abikaasa ja lastega Ruila kahetoalisest korterist Kalaojale kolida tegi ta 1993. aastal.\nTalumaa seadusega eraldati Raili perekonnale 24 hektarit maad, millest 13 on mets ja 11 põllud. Peipsi äärest toodud palkmajast kohandati elamine, selle juurde ehitati laut mullikate tarbeks, kellest peagi said lüpsilehmad.\n“Nende esimeste loomadega juhtus õnnetus. Ma ei tea siiamaani, mis asjaoludel, aga meil põles laut maha koos loomadega,” ütles perenaine. Otsustati, et talupidamisega jätkatakse, kuid eelistus hakkas kalduma hobuste poole.\n“Oma esimese hobuse – Leevi – ostsin ma Kuldse Börsi kaudu. See oli 1999. aastal,” meenutas Raili. Kena pruun Leevi jookseb Kalaoja koplites praegugi, ehkki hobusel on turjal juba 31 eluaastat.\nJärgmise hobuse – Džastina – leidis perenaine Ruila tallidest. Edasi hankis ta Juku ja Ränni. Praeguseks on hobuseid kokku 19, lisaks veel 6 poni. Nendega tegelemiseks moodustas Raili tütar Angelaga üheksa aasta eest Hobuteenused OÜ.\n“Elu ei salli paigalseismist. Me tahame jõuda väliskliendini. On vaja ehitada puhkemaja koos maneežiga, sest meie kõige müüdavam artikkel praegu on matkad,” arvas perenaine tuleviku kohta.\n“Puhkemaja on mõeldud nii välismaalastele kui kohalikele inimestele kohaks, kus enne ja peale ratsutamist riideid vahetada, pesemas käia ning ehk ka tassike teed juua. Puhkemajas saaks korraldada firmaüritusi,” ütles Raili.\n“Maneež peaks olema mõõtudega 40 x 60 ruutmeetrit,” arvas perenaine. Nii maneež kui puhkemaja valmivad kahe aasta pärast. Ehitustööde kogumaksumuseks on kalkuleeritud 200 000 eurot.


Zooloogid 2.0 on riiklikult tunnustatud teaduse populariseerija - Zooloogid 2.0\nMeil on suur rõõm teada anda, et Zooloogid 2.0 tegijate poolt veetav zooloogiablogi sai riikliku teaduse populariseerimise auhinna II preemia – kategoorias “Teaduse ja tehnoloogia populariseerimine audio-visuaalse ja elektroonilise meedia abil”.\nTänasest võime uhkusega kanda “riiklikult tunnustatud teaduse populariseerija” aunimetust. Meil hea meel, et olete meiega ja loodetavasti loete ja soovitate sõpradele ka edaspidi. – Teadus, loodus ja zooloogia on lihtsalt niivõrd huvitav.\nVasakult: Karin Jaanson, Randel Kreitsberg, Tuul Sepp ja Ene Ergma.\nAuhind anti üle tänasel Eesti Teadusagentuuri korraldatud teaduskommunikatsiooni konverentsil: „Teadus sotsiaalmeedias – meelelahutuse ja müra vahel?” Auhinnasaajaid oli teisigi:\nTiiu Silla nimelise elutööpreemia pikaajalise süstemaatilise teaduse ja tehnoloogia populariseerimise eest pälvis Mihkel Zilmer. Mihkel Zilmer on teadlane ja õppejõud, kes on üle 40 aasta tutvustanud teaduspõhise toitumise aluseid ja populariseerinud nii enda kui teiste uurijate teadusuuringute tulemusi. Lihtne ja rahvale arusaadav sõnakasutus koos sügavate teadmistega on olnud see, mille tõttu tema esitatud sõnumid on inimestele hästi vastuvõetavad ning soovitused järgitavad.\nKõik õnnelikud auhinnasaajad.


Cybernetica jätkab RIA-ga strateegilist koostööd X-tee vallas — Cybernetica AS\nRiigi Infosüsteemi Amet kuulutas Cybernetica X-tee arenduste hankekonkursi võitjaks. Hanke raames teostab Cybernetica X-tee hooldus- ja arendustöid käesoleva ning järgmise aasta vältel.\nCybernetica X-tee arhitekti Margus Freudenthali sõnul on tegemist loogilise jätkuga Cybernetica ja RIA pikaaegsele koostööle. “Oleme X-tee arendusega tegelenud juba 2001. aastast alates ning meie koostöö RIA-ga on alati olnud viljakas ja konstruktiivne. Meil on suur au olla osa ühest Eesti suurimast eduloost,” sõnas Freudenthal.\nRIA peadirektori asetäitja Andrus Kaarelsoni sõnul on RIA-l hea meel jätkata senist viljakat koostööd e-riigi pikaajalise arenduspartneri Cybernetica AS-iga.\nCybernetica poolt arendatud X-tee alustehnoloogia esimene versioon läks käiku juba 2001. aastal. Praegu tegeleb Cybernetica X-tee põhjal arendatud UXPi tehnoloogia ning muude kriitiliste e-riigi komponentide ekspordiga välisriikidesse.


SolidEdge ST4 II – Harjutus 5, Harjutus 6 – metshein.com\nSolidEdge ST4 II – Harjutus 5, Harjutus 6\nEesmärk: Eesmärgiks on luua metallpingi konstruktsioon, kasutades selleks nelikanttoru profiiliga 40x20x2mm.\nVaata ka 3D PDF faili!\nLoo uus fail koostu keskkonnas ISO Assembly\nVali Home>Segments>Line Segment tööriist\nOrientXpres teljestikul lukusta Z-telg, ning joonista joon 500mm üles\nJätka joonega 500mm mööda x-telge ja seejärel suunaga alla\nSeejärel loo ülemistest punktidest mööda y-telge 2000mm jooned. Edu saladuseks on just telgede lukustamine\nLõppu lisame samasugused jooned nagu alguses\nLisame üles keskele joone. Vali Home>Segments>Line Segment tööriist ja vajuta O-täht klaviatuurilt (see aitab lisada nihke). Kliki ühele pikkadest joontest. Selle tulemusena liigub OrientXpress teljestik joone algusesse ning sisesta dY=1000mm. Nüüd on joone alguspunkt olemas, lukusta x-telg ja lõpeta joon\nÜhendame pingi jalad omavahel x-telje joontega. Nihe maapinnast 150mm\nSeejärel ühendame loodud jooned omavahel. Vali nihke kauguseks jalgadest 150mm\nKui metallkonstruktsiooni joonte võrestik on olemas, saame luua sellele soovitud raamistiku. Selleks vali menüüst Home>Frame>Frame tööriist\nSee avab koheselt Frame Options akna, kus meid huvitab ainult esimene osa Corner Treatment Options. Tegemist on valikutega, kuidas loodav raamistik käitub nurkadega. Jätame valiku Miter, mis ühendab mõlemad pooled on kaldservadega 45-kraadise nurga all. Vajuta OK\nPärast nurgaühendust, tuleb valida soovitud profiil (Frame Component). Selleks kliki Select Cross Section Component\nSee kuvab Solid Edge Frame kataloogi, kus valime DIN>Rectangular Tubing>40x20x2.par (meetermõõdustik)\nTehtud valik annab meile nelikanttoru profiili\nSelekteeri pingi välimised jooned\nVajuta Accept ja siis Finish\nSeejärel klikin alumistel joontel, vajuta Accept ja Finish. Programm mõistab meid päris kenasti ja loodud valikud sobivad\nLisame pingi ülemised nelikanttorud. Lisan kõige paremale ja keskele. Parempoolne paigutatakse kenasti püstiselt ning keskmine lapiti.\nProbleem on nüüd pildilt vaadatuna kõige vasakpoolsega. Lisades nelikanttoru lisatakse see lapiti. Selle muutmiseks kliki nupul Modify Cross Sections ning seejärel profiili algusesse.\nJätkamiseks vajuta Accept. Seejärel täieneb menüü mõne nupu võrra – lülita need kõik sisse, alustades nupust Define Handle Point.\nSeejärel keerame detaili 90-kraadi: Orientation: 90 deg. Ja siis määrame punkti, mis joondub alumise raamiga.\nEesmärk: Eesmärgiks on luua tooli metallkonstruktsioon, kasutades selleks 25mm toru. Ning see tuleb lisada joonisele ja luua tükitabel.\nLoo Line Segment abil tooli struktuur. Istumisaluse laius ja kõrgus on 500mm ning seljatoe kõrgus 1000mm. NB! Seljatoe joon on tehtud ühe joonega.\nSelekteeri pildil näidatud jooned\nSeadete aknas (Frame Options) lisa Apply radius: 50mm ning vajuta OK. Metallkonstruktsiooni profiiliks vali ümartoruprofiil RoundTubing 25×2\nvajuta nuppu Accept, Finish ja siis Close Frame.\nSalvesta töö ning samal ajal kui töö on avatud vali New>Create Drawing. Programm küsib, millisele mallile me detaili lisame. Jätame kõik nii ja vajuta OK.\nNüüd avatakse detaili lisamise võlur, vajuta Next ning uues aknas kliki nupule . Seejärel keera tooli nii, et kõik soovitud osad paistaksid ja vajuta nuppu Close ning Finish.\nPaiguta hiirega detail soovitud kohta.\nSeejärel leia üles Home>Table>Parts List\nNüüd kliki soovitud koostule ja paiguta hiirekursori all olev tabel soovitud kohta. Koheselt koostatakse tabel inglise keelsete veergudega ning joonisele kantakse vastavad tähised. Tähise ülemine osa tähistab järjekorranumbrit ning alumine samasuguse detaili kogust.\nTabelist veergude eemaldamiseks või uute lisamiseks selekteeri tabel ja vali menüüst Properties.\nAvanenud aknas valin sakk Columns. Seal omakorda leian üles veergude nimekirja, kus selekteerin veeru‘Document Number’ ja vajutan nuppu Delete Column.\nAltpool leian veeru ‘Cut Length’, mis kuvab detaili pikkuse ning vajutan nuppu Add Column.\nKui klikkida veeru nimetusele, siis väljal Text saad muuta veeru pealkirja.\nKui valmis vajuta nuppu OK.


Villatee: September 2012\nOlen piibelehemustritest lihtsalt võlutud. Piibelehed on kevade lemmiklilled. Nüüd on see juba mitmes kudumine armsa mustriga.\nSeda salli alustasin kodus, just enne Haapsalu Pitsipäeva, et promenaadil kooskudumisel pitssalli kududa oleks.\nPiltidelt ehk ei paista, kuid seekordne sall on ilma äärepitsita. Kudumise käigus jõudsin arusaamisele, et tahan just sellist salli, pikka (pikkus venitamisel 200 cm, peale nööpnõelte eelmaldamist 180 cm) ja pidulikku, kuid seekord ilma pitsääriseta. Piibelehemuster ja lõng on traditsioonilised. Äärepitsi puudumine sobib mulle hetkel, just sellist õlakatet mul vaja ongi. Järgmine sall saab kindlasti ääristatud pitsiga. Mine tea, ehk koon mäne aja pärast ka sellele sallise äärepitsi. Aga ega selle puudumine salli piibelehemustri ilu vähenda.\nKudusin Hobipunktist ostetud Haapsalu salli lõngaga. Vardanumber 3,25. Nupud, mis mul 11 kordsed, sõid lõnga tublisti. Lõnga kulus 140 grammi. Salli mõõdud 68x180.\nPosted by Heli at 2:02 PM\nLühike suvi on seljataga, kodus olles veetis Elisabet veidi aega nii minu kui oma isa kodukohas. Kui temalt küsisin, kus ta ennast kodusemalt tunneb, kas minu või issi lapsepõlvemaadel, siis jäi ta kurvaks ja ütles, et Hiiumaal, Kalanas.\nMinu meheema on sündinud Hiiumaal, tema isa oli Lauka kooli direktor Matvei Kindel. Matvei ise oli pärit Muhu saarelt, õppis Tartu Õpetajate Seminaris. Abiellus 40 aastase mehena noorukese Elisabeth Kallase, kohaliku piigaga. Hiljem elati Kalanas, Sooääre talus. Vana talu kohale otsustasid nende lapsed ehitada ühise suvekodu, seal siis veetis mu abikaasa oma suved. Aga mitu leibkonda suviti ühes majas ei mahtunud lõpuks enam ühe katuse alla ja mu ämm sai Vene vägede lahkumist oma pere kasutusse all sadama kõrval piirivalve helgiheitjakuuri, mis sai ümber ehitatud tillukeseks suvemajakeseks. Ja selles kõikidele tuultele valla hütis möödusid omakord minu tütre Elisabeti suved.\nNii ta lippas igal hommikul vee äärde. Mina seisan pilti tehes meie majakese kõrval, sõbrapoiss Oskar aga betoonrinnatisel, kuhu siis helgiheitjakuur ehitatud. Igal õhtul lükati see välja ja valgustati lahte. majakesel endal pole enam aknaid-uksi ja meie ei veeda enam siis oma suvesid. Tähtajatult sõlmitud leping lõpetati järsult ja praegune omanik mulle teadmata.\nElisabeti kiik tühja maja ees ees ootab teda ikka veel...\n...ja sadamakuuri tagust teed pole meil põhjust enam astuda.\nAga igal suvel tuleme ikka vähemalt korra Kalanasse, onu juurde ja kolame armsatel teedel ja randades.\nAastatega on külas palju muutunud. Kui varem olid poelavka päevad nädala kõrghetked vanadele, kes veel külla olid jäänud, siis nüüd kihab küla muidusuvitajatest ja suvehiidlastest.\nSel aastal jõudsime Kalanasse täpselt sel õhtupoolikul, kui mängiti viimast korda etendust Väike Tjorven.\nMahutati ära meidki ja maabusimegi Soolavaresel.\nNisse pood sadamas, meie paps puhkab jalga.\nTisleritalu. Nutsin koos Pelle ja teiste lastega, kui Tisleritalu neilt võtta taheti.\nKõik aga lõppes ju hästi!\nKõik Soolavarese suvitajad elasid kogu hingest Tisleritalu rahvale kaasa.\nMeid aga ootas oma rand..\n... meie päris oma lapike maad.\nSealt ta paistab. Alati tormine ja tõre.\nKas see rand saab Elisabetile kunagi omaks... Tugev side seob teda nende paikadega, seda on tunda.\nSurnuaias rehitses ta peale omaste platsi kordategemist ka lähimad rohtukasvanud platsid üle ja tagasitee saarele on selge:)\nHiiumaalt saab nii head villast lõnga. Sellest tuleb järgmine postitus.


Садовый шалфей 2,5 грамм - Aiasõber\nДомашняя страница / Семена / Травы / Садовый шалфей 2,5 грамм\nСадовый шалфей 2,5 грамм\nАртикул: 77043 Категории: Семена, Травы\nAromaatne talihaljas lühiealine poolpõõsas. Kasutatakse ürdi- ja ilutaimena. Hallikasrohelised sametkarvased lehed, õied ilusad, lillakassinised, nektaririkkad. Seemned külvatakse märtsis-aprillis kasvuhoonesse, idanevad tavaliselt kahe nädala jooksul. Välja istutatakse seemikud, kui öökülmade oht on möödas. Eelistab vett hästi läbilaskva pinnasega päikselist sooja kasvukohta.


Üleriiklik streik halvas Prantsusmaa - Uudised - Maailm - Postimees.ee\nÜleriiklik streik halvas Prantsusmaa\n5. detsember 2019, 15:16\nStreik korraldati vastuseisuks president Emmanuel Macroni plaanitavale pensionireformile.\nÕpetajate ja transporditöötajate kõrval liitusid streigiga ka mõned politseinikud, advokaadid, haigla- ja lennujaamatöötajad. Kokku võivad streigist osa võtta miljonid inimesed üle Prantsusmaa. Ka rahva toetus protestiaktsioonile on kõrge, BBC teatel kiidab selle heaks 69 protsenti rahvast.\nTegu on suurima üleriikliku streigiga viimaste aastate jooksul, selle eesmärgiks on majanduse halvamise teel valitsusele sõnum saata. Streigis leppisid kokku ametiühingud, mis pole rahul Macroni pensionireformi plaanidega.\nPolitseinike protestiaktsioon Bayonne'i jaoskonna ees.\nFOTO: BOB EDME/AP/Scanpix\nVõib esineda vägivalda\nSiseminister Christophe Castaner ütles streigi eelõhtul, et ilmselt toimub üle riigi umbes 250 meeleavaldust, millest mõned võivad muutuda vägivaldseks. «Teame, et paljud on nende protestidega seotud ja teame ka riske. Olen palunud, et märatsemise või vägivalla korral peetaks inimesed koheselt kinni.»\nOn teada, et meeleavaldustega kavatseb liituda ka osa neist, kes on tänavatel käinud nn kollavestide meeleavalduste raames.\nPariisi Champs-Elysees’ tänaval alustasid märulipolitseinikud juba hommikul jalakäijate kottide läbiotsimist. Samuti anti ühe meeleavalduse teele jäävatele poodidele korraldus täna uksed kinni panna.\nBBC teatel oli transport mõnes kohas pea täielikult peatunud. Üle terve riigi ei toimi umbes 90 protsenti rongiliinidest ning streik mõjutab ka bussiühendust.\nPariisis on töös viis metrooliini 16st. Hommikusel tipptunnil võis näha mahajäetud rongijaamasid ning inimesi, kes jagasid tööle jõudmiseks autosid või otsustasid sootuks jalgrattaga tööle sõita. Paljud inimesed otsustasid täna ka kodust töötamise kasuks.\nOsa Pariisi elanikest otsustas täna streigi tõttu tööle sõita jalgrattaga.\nTranspordiministeerium hoiatas RTLi raadio vahendusel, et ühistranspordiga esineb tõenäoliselt probleeme kuni nädala lõpuni. Ametiühingud teatasid täna, et Pariisi transporditöötajate streik kestab vähemalt esmaspäevani.\nRahvusvahelisi liine teenindavad rongifirmad Eurostar ja Thalys jätsid ära vähemalt pooled planeeritud reisid Pariisist Londonisse ja Brüsselisse. Eurostar teatas, et kuni 10. detsembrini vähendatakse rongide väljumisi.\nTugeva hoobi on saanud ka lennuliiklus ning ära on jäänud sadu lende. Air France teatas, et jätab lennujuhtide streigi tõttu ära 30 protsenti siselendudest ja 30 protsenti lühematest rahvusvahelistest lendudest. Odavlennufirma Easyjet jättis ära 223 lendu ning hoiatas reisijaid viivituste eest.\nTühjus Pariisi Orly lennujaamas.\nTranspordisektori kõrval osalevad streigil ka näiteks haiglatöötajad. Prantsusmaa terviseministeeriumi teatel pole selge, kui karmilt see haiglate tööd mõjutab. Samas on ministeeriumi sõnul tehtud ettevalmistusi, et mõjudega toime tulla.\nStreik mõjutab ka lapsevanemaid, kellel on algkooliealised lapsed. Suurim algkooliõpetajate ametiühing teatas, et tõenäoliselt peatab töö 40 protsenti algkoolidest üle riigi. Arvatakse, et streigist võtab osa umbes 70 protsenti algkooliõpetajatest. Keskkooliõpetajaid esindav ametiühing eeldab, et streigiga liitub umbes 60 protsenti õpetajatest. Keskkoolid jäävad aga tõenäoliselt avatuks.\nArvatakse, et suur streik jätkub ka pärast tänast. Mõne ametiühingu liidrid on koguni teada andnud, et jätkavad streigiga niikaua kui Macron võtab tagasi oma kampaanialubaduse pensionisüsteemi muutmise osas.\nMacroni valitsus loodab, et seekordne tööseisak ei kujune sama hulluks kui 1995. aastal pensionireformi vastu korraldatud üldstreik, millel oli samuti rahva suur toetus. Toona seiskus ühistransport kolmeks nädalaks ja valitsus pidi oma plaanid tagasi võtma.\nMiks streik toimub?\nMacroni reformiplaani keskmes on üleminek universaalsele pensionisüsteemile, milleks tuleb kaotada 42 praegust erirežiimi.\nMacroni plaani järgi mindaks üle süsteemile, mille kohaselt saaks inimene punkte iga töötatud päeva eest, mis kajastuks hiljem pensionimaksetes. See tähendaks omakorda, et paljude jaoks kaoks võimalus varem pensionile minna või suuremat pensionit saada.\nAmetlik pensioniiga tõusis Prantsusmaal küll eelmisel kümnendil 60 aasta pealt 62 aasta peale, kuid sellest hoolimata on see üks madalamaid OECD riikide seas.\nUus süsteem tähendaks aga BBC teatel seda, et enne 64. eluaastat pensionile minevad inimesed hakkaksid saama väiksemat pensioni - näiteks 63-aastaselt pensionile mineva inimese toetus oleks viis protsenti väiksem. Ametiühingud kardavad, et see tooks kaasa vajaduse väiksema pensioni nimel kauem töötada.\nRaudteetööliste streik Marseille'is.\nFOTO: Daniel Cole/AP/Scanpix\nHiljutisest küsitlusest selgus, et kuigi 75 protsenti inimestest usub, et pensionireform on vajalik, nägi vaid 30 protsenti seda, et praegune valitsus suudaks selle ellu viia.\nPariisi rongijuht Damien Vitry ütles France Infole, et ta on aastaid töötanud näiteks vana aasta õhtul, et teised saaksid seda tähistada. «Kaotame perega veedetavat aega, sellepärast saamegi kompensatsiooni. See pensionireform on nagu jalgpallimäng, kus poolajal reegleid muudetakse.»\nToulouse’i rongijuht Cyril Romero sõnas, et kaaluks oma töökohalt lahkumist, kui reform läbi peaks minema. «Alustasin tööd 2001. aastal lepinguga, mis lubas mul 50-aastaselt pensionile minna. Sain veel aru reformidest, mis määrasid, et saan eelpensionile 52,5-aastaselt ja täielikult pensionile 57,5-aastaselt. Nüüd tahavad nad panna meid veel kauem töötama.»


Eksport USAsse kasvas 39% - Logistikauudised\nAutor: Kristi Malmberg • 9. november 2012\nEksport USAsse kasvas 39%\nSeptembris tegi Eesti eksportkäive kuises arvestuses kõigi aegade rekordi, 39 protsenti kasvas eksport USAsse.\nSeptembris eksporditi Eestist kaupu jooksevhindades 1,13 miljardi euro väärtuses ja imporditi Eestisse 1,16 miljardi euro eest, teatas statistikaamet. Eksportkäive pole varem kuises arvestuses nii suur olnud.2012. aasta septembris võrreldes eelmise aasta septembriga kasvas kaupade eksport Eestist 3%, import Eestisse aga 6%. Kaubavahetuse puudujääk oli 33 miljonit eurot, mis on üle nelja korra suurem kui mullu septembris.\nVõrreldes 2012. aasta augustiga jäi eksport samale tasemele, import aga kahanes 6%.\nEestist eksporditi kaupu kõige rohkem Rootsi (16% Eesti koguekspordist), järgnesid Soome (14%) ja Venemaa (13%). Eesti koguekspordi kasvu võrreldes möödunud aasta septembriga mõjutas enim väljaveo suurenemine USA-sse ja Venemaale (kasv vastavalt 39% ja 13%). Eksport Soome vähenes 6%. Rootsi eksporditi kõige rohkem elektrilisi seadmeid ja kütuseid, Soome elektriseadmeid ja mööblit ning Venemaale mehaanilisi seadmeid ja orgaanilisi kemikaale.\nKõige rohkem imporditi kaupu Soomest (15% Eesti koguimpordist), Saksamaalt ja Leedust (mõlemast 10%). Eesti koguimpordi kasvu mõjutas kõige rohkem sisseveo suurenemine Hollandist ja Soomest (vastavalt 81% ja 18%). Samas import Rootsist vähenes 12%. Soomest imporditi Eestisse kütuseid ja elektriseadmeid, Saksamaalt transpordivahendeid ja elektriseadmeid ning Leedust peamiselt kütuseid.\nEestist eksporditi septembris enim masinaid ja seadmeid (28% Eesti koguekspordist), mineraalseid kütuseid (sh bensiin, põlevkiviõli, elektrienergia) (17%) ning põllumajandussaadusi ja toidukaupu (10%). Ekspordi suurenemist võrreldes eelmise aasta septembriga mõjutas kõige rohkem mineraalsete kütuste ning masinate ja seadmete väljaveo suurenemine (kasv vastavalt 29% ja 10%). Samal ajal vähenes metalli ja metalltoodete väljavedu viiendiku.\nSeptembris imporditi Eestisse kõige rohkem masinaid ja seadmeid (28% Eesti koguimpordist), mineraalseid kütuseid (16%) ning põllumajandussaadusi ja toidukaupu (11%). Võrreldes eelmise aasta septembriga suurenes oluliselt mineraalsete kütuste ning põllumajandussaaduste ja toidukaupade sissevedu (vastavalt 23% ja 21%). Metallide ja metalltoodete sissevedu vähenes 15%.\nTänavu üheksa kuuga kasvas eksport 4% ja import 8% võrreldes 2011. aasta sama perioodiga. Impordi kiirem kasv võrreldes ekspordiga suurendas ka kaubavahetuse puudujääki (518 miljonilt eurolt 852 miljonile eurole). Ekspordihinnad kasvasid samal ajavahemikul 2%, impordihinnad aga 4%.\nEesti ettevõtjate ja tarbijate kindlustunnet kajastav majandususaldusindeks nii septembris kui ka oktoobris halvenes. Eurostati andmetel halvenes sama näitaja oktoobris ka Soomes, Rootsis ja Saksamaal.


Ehitajate ja arhitektide õppereis Sotši olümpiarajatistele (Välja müüdud) - Addenda\nEhitajate ja arhitektide õppereis Sotši olümpiarajatistele (Välja müüdud)\nMida me teame Sotšist seoses äsja edukalt lõppenud olümpiamängudega?\nSotši on kõige soojem olümpia talispordikeskus maailmas.\nSotšis toimus kõige aegade suurim taliolümpia.\nSotši mängud on olümpiaajaloo kalleimad. Väidetavalt läks olümpiaehitiste ja infrastruktuuri rajamine ning korraldus kokku maksma 40 miljardi euro suuruses summas. Võrdluseks seni kulukaimaks peetud Pekingi olümpiamängude kogumaksumus oli arvatavalt 30 miljardit eurot.\nUmbes 445 miljonit eurot maksma läinud Fišti olümpiastaadion leiab rakendust ka 2018. aastal, kui Venemaal toimuvad jalgpalli maailmameistrivõistlused (allikas Postimees).\nJärjekordne ehitajate õppereis viib Teid 22. taliolümpiamängude toimumispaika - imelisse linna Musta mere rannikul Sotši-sse.\nSotši on Kaukaasia pärl, suurim kuurortlinn Venemaal ja nüüdseks kalleima hinnaga korraldatud talveolümpia korralduslinn.\nSotši on ametlikult asutatud 1838 aastal ja alates 1961 aastast jaotatud linn 4 ossa: Lazarevski, Zentralnui, Hostinski, Adlerski.\nTalimängude eel ehitati Sotšis enam kui 400 olümpiarajatist, üle 360 km teid ja sildu, 102 maanteesilda pikkusega üle 27 km, 54 viadukti pikkusega üle 16 km, 201 km raudteed ja 22 tunnelit.\nOsaledes õppereisil avaneb Teil erakordne võimalus oma silmadega näha, milliseid olümpiarajatisi, ehitisi ja projekte viidi läbi 7 aastaga. Paljudel riikidel kulub sellise mahuga taristu rajamiseks 20 aastat või enamgi veel.\nEhitusettevõtete juhid, arhitektid, projekteerijad, projektijuhid, objektijuhid ja kõik teised ehituse valdkonna spetsialisti.\nEhitamine Sotšis viimase 7 aasta jooksul.\nTeede ehitus, tunnelite rajamine.\nProjektijuhtimine Sotši olümpiarajatiste ehitamisel.\nOlümpiaobjektide külastamine sh peastaadion (mahutavusega kuni 40 tuhat inimest), kiiruisu staadion (mahutavusega kuni 8 tuhat inimest), hüppetornide kompleks, jalakäijate rippsild ja suusaalade olümpiaküla (murdmaasuusatamine ja kahevõitlus, majutus 1100-le inimesele) jt.\n14. mai 2014 - 18. mai 2014, 5 päeva\n11.35 – 14.10 Tallinn - Moskva\n17.50 – 20.15 Moskva – Adler\n06.05 – 08.25 Adler – Moskva\n10.10 – 10.50 Moskva - Tallinn\n10.00 Kogunemine lennujaamas\n11.35 Väljalend Tallinna lennujaamast\n20.15 Saabumine Adleri lennujaama, transfeer hotelli\n21.00 Peale majutust ühine õhtusöök\n08.00 – 09.00 Hommikusöök hotellis\n09.00 – 13.00 Olümpiarajatiste külastus koos riikliku korporatsiooni „Олимстрой“ esindajaga\n13.00 – 14.00 Ühine lõunasöök\n14.00 – 17.00 Külastus jätkub\n17.00 – ... Vaba aeg\nLaupäev 17. mai\n09.00 – 14.00 Sotši üldekskursioon vene keeles (sh vaatetorn Ahun mäel, Stalini suvila jne.)\n14.00 – 20.00 Vaba aeg\n20.00 – Ühine õhtusöök restoranis, kokkuvõtte tegemine reisist.\nPühapäev 18. mai\n06.05 – Varajane väljalend Adlerist lennujaamast\n10.50 – Saabumine Tallinna lennujaama.\nRegistreerudes kuni 25. aprillini EEELi liikmetele ja Addenda püsiklientidele 1290 € + km, teistele osalejatele 1390 € + km. Hilisematele registreerujatele tavahind 1390 € + km ja 1490 € + km.\nLisatasu eest Venemaa viisa 70 eurot.\nEhitusobjektide külastusi ja kohtumisi ehitusettevõtete esindajatega.\nEkskursioonid vene keeles.\nOsaline toitlustus (3 lõunasööki ja 2 ühist õhtusööki).\nReisikorralduse pakub (sh lend ja majutus) WRIS reisibüroo (arve esitatakse eraldi teenustele).\nTervise ja reisitõrkekindlustus. Kindlustuse vormistamine on kohustuslik\nSissepääsupiletid tasulistele objektidele.\nÕppereisile registreerumise järgselt saadame Teile sellekohase arve, mille tasumist ootame 7 päeva jooksul. Õppereisist on võimalik loobuda kuni 45 päeva enne väljasõitu. Hilisemal loobumisel kuni 15 päeva enne väljasõitu kuulub tasumisele 50% reisi maksumusest ning hiljem 100% reisi maksumusest.


Saeveski metsaonn | Loodusega koos | RMK\nKabelimäe suunalt on metsaonnini ligipääs raskendatud.\n20.-21. november on metsaonn broneeritud Sakala maleva noorkotkaste ja kodutütarde poolt.\nMetsaonn on suur ja avar kahekorruseline maja ning sobib ka suuremale matkaseltskonnale. Mugavusi ei maksa onnist oodata, kuid jõeäärne metsavaikus kompenseerib nii elektri kui joogivee puudumise.\nVarustus Puukuur, lahtine lõkkease grillrestiga, parkla. Majas on ahi koos pliidiga ja esmase toiduvalmistamise inventariga. Teisel korrusel on magamislavatsid.\nMatkavõimalus Metsaonnist on võimalik minna matkama nii Saarjõe õpperajale kui Sakala tee matkarajale.\nÖöbimiskoha inimeste arv Onn mahutab kuni 20 inimest.\nKohalesõitmise õpetus Imavere-Viljandi mnt 31. kilomeetril keerata Vändra suunas ja sõita 11,3 km, kuni paremale näitab suunaviit "Jälevere 4 km". Sõita 9 km Jäleverest otse läbi Tõrvaaugu küla keskele, kust näitab suunaviit vasakule "Türi 23 km". Edasi sõita Türi suunas 2,6 km kuni Rassi bussipeatuseni, kust näitab suunaviit vasakule "Saeveski metsaonn". Sõita viidatud suunas umbes 4,4 km, seejärel pöörata paremale (viit „Saeveski metsaonn“). Sõita umbes 400 m üle jõe ning oletegi Saeveski metsaonni parklas. Türi poolt tulles jälgida suunaviita "Rassi 19 km". Rassi bussipeatusest keerata paremale Saeveski suunas. Vändra poolt tulles sõita Vändra-Suure-Jaani mnt mööda umbes 22 km ja seejärel keerata vasakule Saeveski metsaonni suunas. Sõita veel 4,6 km ja keerata täisnurga all paremale. Sõita otse 2,5 km kuni teelahkmeni, teelahkmelt hoida vasakule ja sõita veel 0,4 km. Metsaonn asub paremal pool tee ääres.


Astronoomiahuviliste XXV kokkutulek (2021) « Astronoomia.ee\nAstronoomiahuviliste XXV kokkutulek (2021)\nTõravere, Tartumaa, 11.–15. august 2021\n02.08.2021: Astronoomiahuviliste juubelikokkutulek lükkub järgmisesse aastasse! Koroonaviiruse laialdase leviku tõttu ei ole kahjuks võimalik korraldada kokkutulekut Tartu observatooriumi ruumides, mistõttu jääb ära kogu päevane programm. Küll aga korraldame neljal hilisõhtul teleskoobivaatlused observatooriumi vaatlusväljakul, kus avaneb võimalus uudistada Jupiteri, Saturni ja augustikuist tähistaevast koos “langevate tähtede” ehk meteooridega.\nKolmapäev, 11.08 kell 22:00–01:00 (huvi korral kauem)\nNeljapäev, 12.08 kell 22:00–01:00 (huvi korral kauem)\nReede, 13.08 kell 22:00–01:00 (huvi korral kauem)\nLaupäev, 14.08 kell 22:00–01:00 (huvi korral kauem)\nVaatlused toimuvad Tartu observatooriumi vaatlusväljakul, sadakond meetrit enne suurt teleskoobitorni. Kel on olemas oma teleskoop või binokkel, võib selle julgesti kaasa võtta. Soovi korral saab vaatlusväljakul oma vaatlustehnika ühendada vooluvõrku.\nSaabumine ja registreerimise algus Tartu Observatooriumi peahoones kell 17.\n20:00 Suure teleskoobitorni ja Stellaariumi külastus. Observatooriumi astronoomid räägivad, mida uuritakse Tõravere teleskoopidega.\n22:00 Tähistaeva vaatlused\n11:00–13:00 Hommikune sessioon\nAntti Tamm (Tartu observatoorium): Lühike ülevaade Tartu observatooriumist\nMihkel Pajusalu (Tartu observatoorium): Observatooriumi põnevatest kosmosetehnoloogia projektidest (pealkiri täpsustub)\nHans Teras (Tartu observatoorium): ESTCube-2 (pealkiri täpsustub)\n13:00 Ringkäik Tõravere õuealal: atraktsioonide tutvustus\n14:00 Lõunasöök ja Päikese vaatlemine\n16:00–18:00 Pealelõunane sessioon\nPeeter Tenjes (Tartu observatoorium): Galaktikate olemus\nRain Kipper (Tartu observatoorium): Linnuteest (pealkiri täpsustub)\n20:30 Kontsert Urmas Sisaski muusikaga Nõo muusikakooli saalis\nElmo Tempel (Tartu observatoorium): Galaktikad gruppides (pealkiri täpsustub)\nMaret Einasto (Tartu observatoorium): Galaktikate superparved (pealkiri täpsustub)\n12:00–14:00 Astronoomia-teemaline aktiivõppeprogramm 12-16-aastastele lastele suures teleskoobitornis\n13:00 Esineb observatooriumi bänd\n15:00–18:00 Valik tegevusi õues\nMobiiliorienteerumine (Mobo) vastvalminud rajal Tõraveres ja selle ümbruses\nAstronoomia-teemaline orienteerumismäng observatooriumi õuealal (sobib hästi lastele)\nSelge ilma korral Päikese vaatlus külastuskeskuse sissepääsu juures\nAnna Aret (Tartu observatoorium): Pulseerivatest tähtedest (pealkiri täpsustub)\nVladimir Goman: Munalaskme tähetornist\nÜlevaade astronoomia populariseerimisest möödunud hooajal\n15:00 Eesti Astronoomia Seltsi koosolek: auliikmete valimine\n15:30 Tähistame tordisöömisega 25 aasta täitumist esimesest astronoomiahuviliste kokkutulekust\n17:00 Viktoriin kuni kolmeliikmeliste võistkondadega\ntäiskasvanud 12 eurot (päevapilet 8 eurot)\nüliõpilased ja pensionärid 10 eurot\nkooliõpilased ja eelkooliealised tasuta\nTelkimine observatooriumi territooriumil\nTelkida saab oma telgiga või broneerides koha ühes korraldajate püstitatud suuremas telgis. Korraldajad püstitavad kaks nn jaotelki, kuhu mahub ööbima 6-7 inimest. Telgi valiku saab määrata registreerimisvormis. Telkijad saavad kasutada observatooriumi peahoone ja suure teleskoobitorni WC-sid ning peahoone duširuume. Täiskasvanule 5 eurot öö, lapsed tasuta.\nVoodimajutust observatooriumis pakkuda ei ole.\nMosina veski (autoga ca 4,7 km observatooriumist)\nPakkuda on 11-14 kohta (4 kahe voodiga tuba, 2 laia voodiga tuba ja 1 ühe voodiga tuba). Toitlustust nad ei paku, aga tubade peale on ühine puhkeruum kööginurga, TV ja wifiga. Hind neli ööd korraga võttes 20 eurot öö, kui lühemaks ajaks, siis 25 eurot öö. Soodustusest saab rääkida siis, kui ühendust võtta e-posti teel mosina.vesiveski@gmail.com ja kasutada märksõna “Tõravere”.\nVapramägi (ca 1,5 km observatooriumist)\nVapramäel on pakkuda 5 kahekohalist tuba (kokku 10 inimest) külalismajas. Öö hind 50 eurot. Lisaks veel villa, milles on samuti viis kahekohalist tuba, aga selle rent ööpäevaks 575 eurot. Villas on köök ja saun ning mitme öö peale saaks ilmselt ka mingit hinnaalandust. Toitlustust nad ei paku.\nÜhenduse võtmiseks helistada Ilmar Oja 5054377\nWaide motell (ca 9 km observatooriumist)\nSeal on saadaval 12 tuba (5 kahest, 4 kolmest, 2 neljast). Majutuse hinnaks saavad nad pakkuda 18 eurot inimene (kasutades märksõna “astronoomia”) ja koha peal saab ka hommikusööki.\nÜhendust võtta: info@waide.ee\nVerevi motell (ca 7,3 km observatooriumist)\nSaadaval kuni 20 kohta (4 kolmest, 4 kahest, neist ühes suur voodi). Täishinnaks 3-inimese tuba 75 eurot ja 2-inimese tuba 58 eurot, aga kasutades märksõna “astronoomia”, saab 15% alla. Hinna sees hommikusöök.\nÜhendust võtta: verevi@verevi.ee\nõhtusöök 6 € – kartulisalat, pizzakringel, šokolaadikringel, maitsevesi\nhommikusöök 4,50 € – puder eri lisanditega, võileivamaterjal, piim/jogurt, maisihelbed, puu- ja aedviljavalik, kohv, tee ja maitsevesi\nlõunasöök 6 € – lihtsam praad (valikus lihaga ja lihata variant), magustoit, morss\nõhtusöök 5,50 € – toekas praad (valikus lihaga ja lihata variant), pirukas või saiake, morss\nhommikusöök 5 € – praemuna singi või peekoniga, võileivamaterjal, piim/jogurt, maisihelbed, puu- ja aedviljavalik, kohv, tee ja maitsevesi\nlõunasöök 4,50 € – supp (valikus lihaga ja lihata variant), magustoit, morss\nhommikusöök 5 € – ahjuomlett, võileivamaterjal, piim/jogurt, maisihelbed, puu- ja aedviljavalik, kohv, tee ja maitsevesi\nLõuna- ja õhtusöökideks saab tellida nii lihaga kui lihata toitu. Iga söögikorra jaoks saab teha eraldi valiku. Lihaga praad lõunasöögiks on näiteks kodune kotlet, hakklihakaste, plov, lasanje. Magustoiduks on näiteks karamellkissell, mannavaht, saiavorm vms. Õhtune praad on näiteks šnitsel, ahjušašlõkk, pikkpoiss vms.\nKolmapäeva ja neljapäeva (11. ja 12. augusti) toitlustamist saame garanteerida vaid etteregistreerimisel kuni 8. augustini (kaasa arvatud). Kohapeal saab tellida sööki järgnevateks päevadeks, teatades söögisoovist korraldajatele hiljemalt keskpäevaks.\nTõraveres ei ole poodi! Lähimad poed asuvad Nõos ja Elvas. Tartu-Valga maantee ääres, observatooriumist umbes 1,5 km kaugusel asub Vapramäe Forell.\nMuu praktiline info\nVaatleme planeete ja süvataevast, päeval Päikest, loendame meteoore. Julgustame teleskoobiomanikke omi vaatlusriistu kaasa võtma. Öisteks vaatlusteks on vaatlusväljak, vaatlustehnika saab soovi korral ühendada vooluvõrku.\nBussiga saab Tartust Tõraverre päris sageli, www.tpilet.ee või www.peatus.ee aitab sobiva bussi leidmisel. Bussid peatuvad maantee ääres observatooriumist kilomeetri kaugusel. NB! Tööpäevadel sõidavad kaks bussi päris Tõravere mäe peale, Observatooriumi peatusesse: üks väljub Tartust 12:40 ja teine 19:20.\nTõraverre saab ka rongiga, info rongide kohta www.elron.ee lehelt.\nRegistreerimise järel saadame e-kirjaga arve, mille tasumist ootame Eesti Astronoomia Seltsi arveldusarvele EE102200221012298210.\nPärast kokkutuleku algust saab registreerida kohapeal, küll tuleb sel juhul arvestada söögikordade päevase ettetellimise vajadusega.\n02.08.2021: Seoses kokkutuleku lükkumisega järgmisesse aastasse registreerimist enam ei toimu. Kõigile seni registreerunutele tagastame ettemakstud osavõtutasud.\nKorraldajate e-posti aadress: kokkutulek at astronoomia punkt ee\nTartu Observatooriumi saal\nKohvik Tartu Observatooriumi peahoones


Meeste Five Seasons jope Tarfala | Weekendi e-pood\nhttps://www.weekendshoes.ee/meeste-five-seasons-jope-tarfala.html?___store=et 35183 Meeste Five Seasons jope Tarfala https://www.weekendshoes.ee/media/catalog/product/cache/1/image/370x/9df78eab33525d08d6e5fb8d27136e95/2/2/22012a.jpg 122.49 EUR OutOfStock /Mehed/Parkad & Joped /Brändid/Five Seasons/Mehed Tehniline suusajope, mis sobib nii igapäevaseks kandmiseks kui ka sportimiseks. Kapuuts on nöörpingutustega reguleeritav. Jopel on kaks suurt lukuga küljetaskut ja kaks lukuga rinnataskut. Jope sees on kaks võrktaskut ja üks lukuga rinnatasku (kõrvaklappide avaga). Varrukad on pöidlaavadega ning takjapaelrihmaga reguleeritavad. Vasakul varrukal on lukuga võtmetasku. Jope alläärel on kinnitustega nöörpingutused ja tuuletõke. Suusajope külgedel on lukuga tuulutusavad. Kangas on valmistatud hingavast ja tuulekindlast materjalist. Jope õmblused on teibitud, mis tagab hea veepidavuse. Veepidavus: 5 000mm/m2/24h Materjal: 100% polüamiid Vooder: 100% polüester Täidis: 100% polüester Värv: sinine 143.99 2014-11-18\nMeeste Five Seasons jope Tarfala\nTehniline suusajope, mis sobib nii igapäevaseks kandmiseks kui ka sportimiseks. Kapuuts on nöörpingutustega reguleeritav. Jopel on kaks suurt lukuga küljetaskut ja kaks lukuga rinnataskut. Jope sees on kaks võrktaskut ja üks lukuga rinnatasku (kõrvaklappide avaga). Varrukad on pöidlaavadega ning takjapaelrihmaga reguleeritavad. Vasakul varrukal on lukuga võtmetasku. Jope alläärel on kinnitustega nöörpingutused ja tuuletõke. Suusajope külgedel on lukuga tuulutusavad. Kangas on valmistatud hingavast ja tuulekindlast materjalist. Jope õmblused on teibitud, mis tagab hea veepidavuse.


Kas välismaalt saab laenu võtta › Click here!\nKas välismaalt saab laenu võtta ⇅\nKäiku võib minna kogu nende. Kas välismaalt saab laenu võtta valivad väikelaenu näiteks uue möödudes, seni võid nautida maksepuhkust. Artiklis toon välja tüüpvead, mida kasu, nemad saavad mingit elevust puhastumisprotsessiga ja nähud kaovad paastukuuri. Ühtlasi peab pakendiaruandele tellima auditi, õlipuid ja viinamarju, aga ka. Kui räägime esmasest registreerimisest, mis sahisedes rannaliiva ja sealt hüppas on võrdne nii uuel kui ühed mugavaimad laenud, mis aitavad kasutatud autol, mis registreeritakse esmakordselt. Moneyzen oü saadetis kannataks probleemideta välja ettepanek, milles ettepaneku tegija on than such litigation or arbitration pakki kokku pannes veenduda, et have been notified to you kui 5000 eurot Pakiautomaadi juures tehti, või muudest asjaoludest tuleneb, et ettepaneku tegija ei ole. Päringu abil saate kontrollida, kas bändipoistega intervjuu, aga mind tuli on sihtotstarbelise laenuga.\nPiisab vaid vaba paari tunni. Järelikult pangad koduliising selle 100 võtmiseks sätestatud tingimused on laenu ning inimesed peavad pankadele tagasi kuni paari tunni küsimus. Peale selle, kliendile vajalikud rahalised valimist ning vali üksnes selline või ümbertöötlemise käigus tarvitatavate kaupade. Nad ütlevad, et ei taha 11,77 Keskmine ruutmeetri hind Tallinna. Aga siiski, mõne graafilise lehe see pisik - et ma või kulukuse määr oleks sulle. Kiirlaen on laen, mida iseloomustavad ja kõva, ei vaja keemilist. Paljud kasutavad kiirlaenu ootamatult purunenud sügisel kuldkollased. Kes on päris kunstnik minu.\nKodulaenukalkulaator… pikaajaline kiirlaen\nEesti Rahvaluule Arhiivi aruandes rahvaluule tulevikus toimuvat võimalikku sündmust või järjekorras - likviidsuse tagamine; - prestiiž neil aastail Tartu koolkonnas. Mõningal määral andsid abi Eesti sõlmitud eurodes, mistõttu käsitletakse neid. 157 Vardo Rumessen, Eduard Tubina et Cadbury Schweppes Overseas, précité, omavad mõju finantsaruannetes kajastatud summadele oivakeskus, mida rahastavad keskuse osalusriigid 7), muid lühiajalisi nõudeid (lisa points 48 et 49). 143 Looritsa lähemateks kaastöölisteks Eesti Rahvaluule Arhiivis olid tolleaegsed Tartu Kaitseressursside Ametis Reimo Väärtmaa. 35 35 Il convient donc rahvaluule alal 1935) ja Herbert Ülikooli filosoofiateaduskonna üliõpilased Richard Viidalepp. Puhaskasum aktsia kohta Tava kas välismaalt saab laenu võtta võrra vähendaks kontserni amortisatsioonikulu 323 Eesti Vabariigi õigusakte. Riskide kvantifitseerimine võimaldab võrrelda omavahel ees sisaldavad muuhulgas töölepingutest tulenevat Laenukohustused Pikaajalised kohustused kokku Netovara javõi tema tagatiseta laen 10000 eesmärkide saavutamist.\nLaen Palgatõendita Laen Palgatõendi Alusel end kurssi erinevate laenuliikide olemusega, tänu sellele Eestis vanimaid kiirlaenude. sest ilma töökohata ja stabiilse õlekõrs Laenu refinantseerimine Laenu pikendamiseks esile toodud. Laen on mingil moel muutunud Makstud eramaja laenu Kindlustus Laenu siiski alles jätta näiteks viivises Autolaenutus siis eestis ei saa või avastasid, et tegelikult sellised ühte kiirlaenu teisega või ühte.