Suha usta: uzroci, liječenje - Simptomi bolesti - 2020\nSuha usta su osjećaj koji je svima nama poznat. U isto vrijeme, većina ljudi u ustima navikla je „pustinju Sahara“ pripisati nedovoljnom pijenju, zlouporabi slane hrane ili visokim temperaturama u okolini.\nDoista, često nakon što popijemo čašu vode, primjećujemo da je osjećaj suhih usta prošao. Međutim, ponekad ovaj simptom može biti "prvi znak", koji ukazuje na probleme u vitalnom sustavu. U ovom slučaju suha usta su prigoda da se posavjetuje s liječnikom.\nZašto je važno normalno slinjenje?\nNormalno slinjenje jedna je od ključnih komponenti oralnog zdravlja. To je zbog činjenice da slina obavlja niz izuzetno važnih funkcija.\nPrije svega, slina pomaže zaštititi sluznicu usta od čira i rana koje bi se inače pojavile tijekom žvakanja hrane. Također, slina neutralizira kiseline i bakterije koje ulaze u usnu šupljinu, te pomaže u otapanju iritanta okusa.\nUz to, slina je uključena u probavu hrane i jedan je od zaštitnih čimbenika koji igraju važnu ulogu u procesu remineralizacije zuba.\nKoja je opasnost od kserostomije?\nLoša slina, koja dovodi do suhoće usta, ozbiljan je problem. Razlog za to može biti ogroman, kao i rješenja. Bilo kako bilo, u medicini se ovaj fenomen naziva kserostomija i, kao što podaci pokazuju, češće se dijagnosticira kod žena nego u jačeg spola.\nNekada osjetljivi osjećaj suhoće usta doista je najvjerojatnije uzrokovan nekim subjektivnim čimbenicima: žeđ, neugodni temperaturni uvjeti i pogreške u prehrani. Međutim, ako se "Šećer" u ustima pojavljuje redovito, ne biste se trebali nositi s nelagodom s isključivo povećanim unosom tekućine. Neadekvatna pljuvačka u ovom slučaju može ukazivati na ozbiljne neispravnosti u tijelu, posebno ako su popraćene drugim simptomima.\nDakle, "ljepljivost" sline trebala bi upozoriti, čudan je osjećaj da ako držite usta dugo zatvorena, jezik se zalijepi za nebo. Suha usta, popraćena peckanjem i svrbežom, hrapavosti jezika i crvenilom, također su uzrok alarma. Potrebno je konzultirati liječnika ako se osoba, osim što isušuje usnu sluznicu, žali na probleme s opažanjem ukusa, gutanjem ili žvakanjem. U ovom slučaju se ne preporučuje odlaganje liječničkog savjeta.\nImajte na umu da suha usta nisu tako bezopasna koliko se može činiti. Tako, na primjer, značajno povećava rizik od gingivitisa i stomatitisa, a može dovesti do oralne disbioze.\nDo danas nam stručnjaci ne mogu ponuditi detaljnu klasifikaciju i potpuni popis mogućih uzroka suhoće sluznice usta. Ipak, liječnici uvjetno dijele sve uzroke isušivanja oralne sluznice na patološke i nepatološke.\nPrva skupina uzroka ukazuje na bilo koju bolest koja treba terapiju. Što se tiče uzroka nepatološkog karaktera, oni su prije svega povezani s životnim stilom osobe.\nPatološki uzroci suhoće usta\nOsjećaj suhih usta može biti povezan s ozbiljnim patologijama u tijelu. Za neke od njih kserostomija jedan je od glavnih simptoma, za druge - samo istodobna manifestacija. Istodobno, nemoguće je nabrojati apsolutno sve bolesti bez iznimke, što može uzrokovati probleme sa slinjenjem. Stoga ćemo se u ovom članku usredotočiti samo na one za koje je suha usta jedno od ključnih obilježja.\nNajčešći problem žlijezda slinovnica je upala. To mogu biti zaušnjaci (upala parotidne žlijezde slinovnica) ili sialodenitis (upala bilo koje druge pljuvačne žlijezde).\nSialodenitis može biti neovisna bolest ili se razviti kao komplikacija ili manifestacija druge patologije. Upalni proces može pokriti jednu žlijezdu, dvije simetrično smještene žlijezde ili su moguća višestruka oštećenja.\nSialodenitis se razvija, obično kao rezultat infekcije koja može ući u žlijezdu kroz kanale, limfu ili krv. Neinfektivni sialodenitis može se razviti trovanjem solima teških metala.\nUpala pljuvačne žlijezde očituje se bolom koji zrači u uho s pogođene strane, otežanim gutanjem, oštrim padom sline i, kao rezultat, suhim ustima. Pri palpaciji može se otkriti lokalno oticanje u žlijezdi slinovnica.\nLiječenje propisuje liječnik. Najčešće terapija uključuje antivirusne ili antibakterijske lijekove, novokain blokade, masažu, fizioterapiju se može koristiti.\nMalo je ljudi mislilo da suha usta mogu biti jedan od znakova pojave gripe, grlobolje ili SARS-a. Te su bolesti popraćene vrućicom i pretjeranim znojenjem. Ako pacijent ne nadomjesti adekvatno volumen tekućine u tijelu, može doći do suhih usta.\nNeadekvatno lučenje sline također može ukazivati na endokrini poremećaj. Dakle, mnogi pacijenti kojima je dijagnosticiran dijabetes žale se na stalnu "pustinju Sahara" u ustima, u kombinaciji s jakom žeđi i pojačanim mokrenjem.\nUzrok gore navedenih simptoma je visoka razina glukoze u krvi. Njegov višak izaziva dehidraciju, što se očituje, između ostalog, kserostomijom.\nZa ublažavanje manifestacija bolesti obavezno je pribjeći složenom liječenju. Razinu šećera treba pažljivo nadzirati pomoću glukometra, a također slijediti raspored uzimanja lijekova koje je propisao endokrinolog. Posebnu ulogu igra upotreba tekućine. Piće bi trebalo biti dekocije i infuzije iz ljekovitog bilja koje pomažu u snižavanju razine glukoze i povećanju tonusa tijela.\nOzljeda žlijezda slinovnica\nKserostomija se može pojaviti s traumatskim poremećajima hioidnih, parotidnih ili submandibularnih žlijezda. Takve ozljede mogu izazvati stvaranje praznina u žlijezdi, što je kruto smanjenjem sline.\nSjögrenov sindrom ili bolest je bolest koja se očituje takozvanom trijadom simptoma: suhoćom i osjećajem "pijeska" u očima, kserostomijom i nekom vrstom autoimune bolesti.\nOva se patologija može pojaviti kod ljudi različite dobi, međutim, više od 90% bolesnika su predstavnici slabijeg spola srednje i starije dobne skupine.\nDo danas, liječnici nisu uspjeli otkriti ni uzroke ove patologije, niti mehanizme njene pojave. Istraživači sugeriraju da autoimuni faktor igra glavnu ulogu. Genetska predispozicija također je važna, jer se Sjögrenov sindrom često dijagnosticira u bliskoj srodnici. Bez obzira na to, u tijelu se javlja kvar koji nastaje zbog suznih i žlijezda slinovnica koje su infiltrirane B i T limfocitima.\nU ranim fazama bolesti, suha usta se povremeno pojavljuju. Kada bolest napreduje, nelagoda postaje gotovo stalna, povećava se od uzbuđenja i dugotrajnog razgovora. Suha sluznica usta sa Sjogrenovim sindromom također je popraćena peckanjem i oteklinom usnica, hrapavim glasom i brzo napredujućim karijesom.\nPukotine se mogu pojaviti u kutovima usta, a submandibularne ili parotidne žlijezde slinovnica se proširuju.\nBudući da je slina jedna od vrsta tjelesnih tekućina, njezina nedovoljna proizvodnja može biti uzrokovana obilnim gubitkom drugih tekućina. Tako se, na primjer, oralna sluznica može osušiti zbog akutne dijareje, povraćanja, unutarnjeg i vanjskog krvarenja, opeklina, oštrog porasta tjelesne temperature.\nSuha usta u kombinaciji s gorčinom, mučninom i bijelim premazom na jeziku mogu ukazivati na bolest probavnog trakta. To mogu biti znakovi biliarne diskinezije, duodenitisa, pankreatitisa, gastritisa i holecistitisa.\nOsobito se često oralna sluznica presuši kod prvih manifestacija pankreatitisa. To je izrazito podmukla bolest koja se gotovo neprimjetno može razvijati dugo vremena. Uz pogoršanje pankreatitisa razvijaju se nadimanje, bolovi, intoksikacije.\nSuha usta u kombinaciji s vrtoglavicom čest je znak hipotenzije. U ovom slučaju, uzrok je kršenje cirkulacije krvi, što utječe na stanje svih organa i žlijezda.\nUz smanjenje pritiska, suha usta i slabost obično su uznemirujući ujutro i navečer. Savjet osobama s hipotenzijom obično daju terapeuti; lijekovi pomoći će normalizaciji krvnog tlaka i uklanjanju suhih usta.\nSuha usta i oči, palpitacije i vrtoglavica mogu biti manifestacija menopauze kod žena. Smanjena proizvodnja spolnih hormona utječe na opće stanje. Osobito se tijekom tog razdoblja sve sluznice počinju isušivati. Da bi zaustavio manifestaciju ovog simptoma, liječnik propisuje razne hormonske i nehormonske pripravke, sedative, vitamine i druge lijekove.\nImajte na umu da su sve gore navedene bolesti ozbiljne, a isušivanje usne sluznice samo je jedan od njihovih simptoma. Stoga je samo-dijagnoza s nedovoljnom slinjenjem neprihvatljiva. Pravi uzrok kserostomije pomoći će utvrditi samo specijalist nakon niza dijagnostičkih postupaka.\nNepatološki uzroci suhoće usta\nUzroci suhoće usta nepatološkog karaktera najčešće su povezani s načinom života koji osoba vodi:\nKserostomija može biti znak dehidracije. Njegov uzrok u ovom slučaju je kršenje režima pijenja. Najčešće se oralna sluznica presuši ako osoba ne pojede dovoljno vode pri visokim sobnim temperaturama. U ovom slučaju problem se rješava vrlo jednostavno - dovoljno je puno pijenja. U suprotnom su moguće ozbiljne posljedice.\nDuhan i alkohol još su jedan mogući uzrok suhoće usta. Mnogi su upoznati s nelagodom u usnoj šupljini, koja se manifestira ujutro nakon gozbe.\nKserostomija može biti posljedica upotrebe niza lijekova. Dakle, suha usta nuspojava su psihotropnih lijekova, diuretika i antitumorskih lijekova. Također, probleme sa slinjenjem mogu izazvati lijekovi za snižavanje krvnog tlaka i antihistaminici. U pravilu, takav učinak ne bi trebao postati razlog kako bi se potpuno prestao uzimati lijek. Osjećaj isušivanja trebao bi u potpunosti nestati nakon završetka tretmana.\nSluznica usne šupljine može se isušiti pri disanju kroz usta zbog poremećaja nazalnog disanja. U ovom se slučaju također preporučuje piti više tekućine i koristiti kapi vazokonstriktora kako biste se što prije riješili curenja iz nosa.\nČesto se kserostomija javlja kod žena u "zanimljivom" položaju. Imaju slično stanje, u pravilu, očituje se u kasnijim fazama i ima nekoliko razloga odjednom.\nTri glavna preduvjeta sušenja usne sluznice u trudnica su pojačano znojenje, pojačano mokrenje i pojačana tjelesna aktivnost. U ovom se slučaju kserostomija nadoknađuje povećanim pijenjem.\nTakođer, suha usta mogu se pojaviti zbog nedostatka kalija ili viška magnezija. Ako testovi potvrde kršenje ravnoteže elemenata u tragovima, odgovarajuća terapija doći će u pomoć.\nPonekad se trudnice žale na suha usta u kombinaciji s metalnim ukusom. Slični simptomi karakteristični su za gestacijski dijabetes. Ova bolest se također naziva "trudnički dijabetes". Uzrok gestacijskog dijabetesa je smanjena osjetljivost stanica na vlastiti inzulin, potaknuta promjenom hormonalne razine tijekom trudnoće. To je ozbiljno stanje koje bi trebalo postati preduvjet testovima i testovima namijenjenim utvrđivanju točnog sadržaja glukoze u krvi.\nDijagnosticiranje uzroka suhoće usta\nDa bi se utvrdili preduvjeti za sušenje oralne sluznice, specijalist prije svega mora provesti temeljitu analizu pacijentove povijesti kako bi se utvrdili mogući uzroci ovog simptoma. Nakon toga liječnik će propisati dijagnostičke testove i pretrage, koji su nužni za potvrdu ili pobijanje navodnih uzroka kserostomije.\nDijagnoza glavnih uzroka koji dovode do sušenja usne sluznice može uključivati skup studija, čiji točan popis ovisi o vjerojatnoj patologiji.\nPrije svega, ako nema dovoljno salivacije, potrebno je otkriti ima li pacijent bolesti koje remete pljuvačne žlijezde. U tu svrhu može se propisati računalna tomografija, koja će pomoći identificirati novotvorine, magnetsku rezonancu, kao i istraživanje sastava sline (enzimi, imunoglobulini, mikro i makro elementi).\nPored toga, provode se biopsija pljuvačne žlijezde, sialometrija (istraživanje brzine pljuvačke) i citološki pregled. Svi će ovi testovi pomoći da se utvrdi funkcionira li pravilno sustav pljuvačke.\nTakođer, pacijentu su propisane opće pretrage urina i krvi, što može signalizirati anemiju i prisutnost upalnih procesa. Ako sumnjate na dijabetes, propisan je test glukoze u krvi. Ultrazvuk može otkriti ciste, tumore ili kamenje u žlijezdi slinovnica. Ako se sumnja na Sjögrenov sindrom, provodi se serološki test krvi - studija koja pomaže identificirati bolesti povezane s padom tjelesne otpornosti i identificirati bolesti virusno-zarazne prirode.\nPored gore navedenog, liječnik može propisati i druge pretrage, ovisno o stanju pacijenta i povijesti.\nSuha usta u kombinaciji s drugim simptomima\nČesto popratni simptomi pomažu u određivanju prirode patologije koja uzrokuje smanjenje salivacije. Razmotrimo najčešće od njih.\nDakle, isušivanje sluznice u kombinaciji s ukočenošću i paljenjem jezika može biti nuspojava uzimanja lijekova ili manifestacija Sjogrenovog sindroma. Pored toga, slični simptomi se javljaju i tijekom stresa.\nSušenje sluznice koje se javlja ujutro nakon spavanja može biti znak respiratornih patologija - osoba diše tijekom spavanja kroz usta, jer je blokirano nazalno disanje. Vjerojatan je i razvoj dijabetesa.\nSuha usta noću, u kombinaciji s nemirnim snom, mogu ukazivati na nedovoljnu vlažnost u spavaćoj sobi, kao i na metaboličke probleme.Također biste trebali pregledati svoju prehranu i napustiti obilan unos hrane neposredno prije spavanja.\nNeadekvatno lučenje sline u kombinaciji s čestim mokrenjem i žeđi razlog je za provjeru razine glukoze u krvi - tako da dijabetes melitus može signalizirati sam.\nSušenje usne sluznice i mučnina mogu biti znakovi intoksikacije, snažno smanjenje šećera u krvi. Slični simptomi su karakteristični za potres mozga.\nAko se usta osuše nakon jela, cijela stvar u patološkim procesima u žlijezdama slinovnicama, koji ne dopuštaju da proizvedu količinu sline koja je potrebna za probavu hrane. Gorčina u ustima u kombinaciji sa suhom može ukazivati na dehidraciju, zlouporabu alkohola i duhana te na probleme s jetrom. Konačno, suha usta u kombinaciji s vrtoglavicom mogu biti razlog za provjeru razine krvnog tlaka.\nDodatni simptomi tijekom isušivanja usne šupljine pomažu smanjiti vjerojatnost netočne dijagnoze, a također ne dopuštaju propuštanje razvijanja patologija. Zato kad posjetite liječnika, trebate mu što detaljnije opisati sve nekarakteristične senzacije koje ste imali nedavno. To će vam pomoći postaviti ispravnu dijagnozu i pronaći ispravnu taktiku liječenja.\nKako se nositi sa suhim ustima\nKao što je već napomenuto gore, kserostomija nije neovisna patologija, ali ukazuje na određenu bolest. Najčešće, ako liječnik odabere pravu terapiju za osnovnu bolest, usna šupljina također prestaje isušivati.\nZapravo, ne postoji liječenje kserostomije kao zasebnog simptoma. Liječnici mogu samo preporučiti niz metoda koje će pomoći ublažavanju manifestacija ovog simptoma.\nPrije svega, pokušajte piti više tekućine. U ovom slučaju trebali biste zaustaviti svoj izbor na neslađenim pićima bez plina. Također povećajte vlažnost u sobi i pokušajte promijeniti prehranu. Ponekad se sluznica usne šupljine presuši zbog previsokog sadržaja slane i pržene hrane u prehrani.\nRiješite se loših navika. Alkohol i pušenje gotovo uvijek uzrokuju suhoću usne sluznice.\nŽvakaće gume i pastile su pomoćna sredstva koja refleksno potiču stvaranje sline. Imajte na umu da oni ne bi trebali sadržavati šećer - u tom će slučaju „Šećer“ u ustima postati još nepodnošljiviji.\nU slučaju da se suši ne samo sluznica usne šupljine, već i usne, pomoći će hidratantni balzami.\nPogledajte video: Suvoća usta može da bude uzrokovana ovim stvarima. Razmislite o tome (Siječanj 2020).\nCopyright 2020 \_ Hrana i sol \_ Suha usta


U institucijama EU posla ima za 280 Hrvata - Lider Media\nPovodom predstojećeg natječaja za zapošljavanje hrvatskih građana u institucijama EU-a, u najnovijem biltenu za svibanj Delegacija EU-a u RH objavila je detaljne informacije za sve zainteresirane za mjesta prevoditelja, konferencijskih prevoditelja i pravnika lingvista koji se na natječaj mogu javiti od 21. lipnja do 24. srpnja.\nEuropski ured za odabir osoblja (EPSO) objavit će 21. lipnja 2012. natječaj za zapošljavanje novih prevoditelja, konferencijskih prevoditelja i pravnika lingvista. Informacije o natječaju bit će objavljene na internetskoj stranici www.eu-careers.eu, a rok za podnošenje prijava putem te internetske stranice bit će 24. srpnja 2012. Europska komisija i ostale institucije EU-a ima namjeru zaposliti 70 hrvatskih prevoditelja, 35 konferencijskih prevoditelja i 47 pravnika lingvista.\nNacrt proračuna EU-a za 2013. predviđa zapošljavanje 280 hrvatskih državljana u institucijama EU-a. Ova se brojka odnosi isključivo na zapošljavanje prema nacionalnom ključu, što znači da hrvatski građani kasnije, po pristupanju, mogu sudjelovati na svim natječajima za zapošljavanje otvorenima i ostalim građanima EU-a na kojima se ne primjenjuju ograničenja po pitanju nacionalnosti.\nStoga je konkurencija na nacionalnom natječaju mnogo manja nego na općem na kojem se hrvatski građani natječu s kandidatima iz ostalih 27 zemalja članica. Natječaji EU-a se po novome sustavu provode jednom godišnje, u ožujku za stručno osoblje poput pravnika, ekonomista i IT stručnjaka, u srpnju za prevoditelje, a u studenom/prosincu za asistente i tajnike.\nMeđutim, prijave i testiranja za nacionalne natječaje za hrvatske građane neće slijediti ovaj raspored, a na stranicama EPSO-a može se pratiti tablica Indikativnog planiranja natječaja.\nKandidati koji žele sudjelovati u postupku odabira trebaju ispuniti internetski prijavni obrazac za prijavu, te ga podnijeti EPSO-u prije određenog roka za registraciju. Delegacija EU-a naglašava da se ni prijave ne treba shvatiti olako jer se samom ispunjavanju prijavnog obrasca treba posvetiti dosta vremena.\nPostoje dvije faze u postupku odabira – prva uključuje testiranje putem računala koje se odvija u svakoj od zemalja članica EU-a (i u Hrvatskoj), dok se druga sastoji od procjene u Bruxellesu (ili Luksemburgu). Svi sudionici dobivaju povratnu informaciju o svojoj izvedbi u postupku. Ovisno o profilu, test koji se rješava putem računala sastoji se od sljedeće četiri skupine zadataka: (i) verbalnog rasuđivanja, (ii) numeričkog rasuđivanja, (iii) apstraktnog rasuđivanja i (iv) testiranja sposobnosti procjene situacija. Također može sadržavati i specifične zadatke, npr. test prevoditeljskih sposobnosti. Najuspješniji kandidati potom se pozivaju u drugi krug procjene – procjene u centru za ocjenu kandidata gdje se, načelno u jednom ili dva dana, provedu sva ostala testiranja: studija slučaja, zadatak u grupi, prezentacija teme, strukturirani intervju i ostali testovi, ovisno o profilu radnih mjesta.\nKljučne sposobnosti koje EPSO traži od kandidata su analiza i rješavanje problema, komunikacija, isporuka kvalitete i rezultata, učenje i razvoj, prioriteti i organizacija, fleksibilnost, rad s drugima i vodstvo. Uspjeh u selekcijskom procesu ne znači nužno i dobijanje posla. Nakon procjene, uspješni kandidati se stavljaju u bazu podataka (tzv. reserve list) iz koje razne institucije EU-a imaju priliku detaljno proučiti podatke i ponuditi kandidatima zaposlenje.\nNo, prije davanja ponude za posao, kandidati se obično pozivaju na intervju od strane institucije koja ih želi angažirati. Za najčešće profile poslova, pohranjeni popis će vrijediti do zaključenja sljedećeg natječajnog ciklusa za određeni profil tj. samo za jednu godinu.\nKandidati za prevoditelje moraju imati sveučilišnu diplomu iz bilo kojeg područja, izvrsno vladati hrvatskim jezikom, vrlo dobro poznavati engleski ili njemački ili francuski te još jedan službeni jezik EU-a.\nKonferencijski prevoditelji moraju imati sveučilišnu diplomu i/ili iskustvo iz konferencijskog prevođenja, pri čemu hrvatski jezik mora biti jedan od tri jezika kojima se služe u “jezičnim kombinacijama”. Postoje mjesta za početnike (stupanj AD5) i iskusne tumače (stupanj AD7: najmanje četiri godine profesionalnog iskustva nakon stjecanja diplome). Napomena: iskustvo sudskog tumača, prevođenje na sastancima, iskustvo tumača u poduzeću ili tumača za socijalne ili druge javne službe ne smatra se iskustvom konferencijskog tumača.\nZa prijavu za pravnike lingviste potrebna je diploma hrvatskoga pravnog fakulteta. Kandidati moraju savršeno vladati hrvatskim jezikom, pisanim i govornim (na razini materinskog jezika ili sličnoj). Osim savršenog poznavanja hrvatskog, moraju temeljito poznavati najmanje dva jezika EU-a (engleski, francuski, njemački, talijanski, španjolski). Oni koji budu zaposleni radit će kao stalni službenici EU-a u Bruxellesu ili Luksemburgu.\nEU nezaposlenost razgovor za posao zaposlenost\nSuspendirano osiguranje izvoza u Grčku


Obilježena 25. obljetnica pada vukovarskog naselja Lužac: Dani ponosa\nObilježena 25. obljetnica pada vukovarskog naselja Lužac\nPolaganjem vijenaca i paljenjem svijeća kod Spomen-križa u vukovarskom naselju Lužac obilježena je 25. obljetnica sloma obrane te gradske četvrti, gdje je nakon okupacije bivše JNA i srpskih paravojnih postrojbi 1991. ubijeno 69 hrvatskih branitelja i civila, mještana tog naselja.\nPočast ubijenima odali su članovi obitelji, rodbine i suborci, izaslanstva Grada Vukovara i Vukovarsko-srijemske županije te braniteljskih i stradalničkih udruge. Molitvu je molio vukovarski župnik i gvardijan fra Vjenceslav Janjić, a prigodni program priredili su učenici vukovarske Osnovne škole Dragutina Tadijanovića.\nPredsjednik Koordinacije udruga proisteklih iz Domovinskog rata grada Vukovara Franjo Šoljić kazao je kako se žrtva mještana i branitelja Lušca nikada ne smije zaboraviti, istaknuvši da na Lušcu "nije ubijala puška, nego prst".\n"Nikada ne smijemo zaboraviti ovih 69 žrtava i njihovu žrtvu treba uvijek pamtiti, a buduće naraštaje podsjećati na nju" ,kazao je Šoljić i upozorio kako za zločine počinjene na Lušcu do sada još uvijek nitko nije odgovarao.


Neiskusna - Erotske Priče i Najbolje Sex Ispovijesti\n24Wink » Erotske priče » Istinite erotske priče » Neiskusna\nImam brata mlađeg skoro 10 godina i pošto živim sam često sam mu znao dopustiti da s društvom dođe kod mene. Ponekad bi se kratko zadržao s njima ali obično bi im prepustio stan a ja bi otišao s društvom van. Prošle godine brat je završio srednju školu te nakon ludog dana s nekoliko prijatelja došao do mene. Oko 3 ujutro su se skoro svi razišli. Ostao je brat s curom i jedna njihova prijateljica koja je bila prilično sramežljiva kada bi s njima dolazila kod mene. Ali ovaj put to nije bio slučaj, vjerojatno jer je i popila malo više. Brat i cura su otišli u sobu, a ona me pristojno pitala da li mi smeta ili želim s njom popiti još jedno piće. Može rekao sam.\nOtišla je u kuhinju i ubrzo se vratila s pićem. Sjela je kraj mene na kauč i nazdravila. Gledao sam u nju jer je bila nekako slatka.\nBila je dosta svijetle puti koju je dodatno naglašavala njena žarko crvena kosa i rumeni obrazi od vina. Uvojak njene kose joj je prelazio preko lica i stalno ga je pokušavala maknuti u stranu. Imala je jako lijepo lice i htio sam ga vidjeti bez pomalo nakaradnih naočala koje je nosila. Oprosti, rekao sam, da li smijem nešto probati. Pomalo zbunjeno je kimnula glavom. Skinuo sam joj naočale i stavio na stol. Pomaknuo sam joj pramen kose u stranu i pogledao u njene zelene oči. Evo sad je puno bolje rekao sam. O čemu smo ono pričali? Vidno crvena u licu nastavila je pričati o nečemu bezveze na što se nisam mogao fokusirati jer sam gledao njeno lice koje je ovako ogoljeno bilo preslatko. Neumorno je pričala dok je nisam prekinuo poljupcem. Primakao sam je i ljubio je dok sam joj rukom prolazio kroz kosu.\nNjena ruka počela se spuštati sve niže dok nije došla do mojih gaća. Povukla ih je prema dole i kurac je izletio pun krvi koja je navrla u njega. Spustila je glavu i stavila ga u usta. Počela ga je malo po malo gutati. Izgledala je smotano ali je pogađala točno što mi paše. Njezin jezik je radio čuda. Mislio sam da ću joj napuniti usta ali se zaustavila na vrijeme. Sjela je na mene i počela skidati grudnjak. Otkrila je svoje čvrste sise koje su bile jedva dvojka ali su bile lijepo građene s malim šiljatim bradavicama.\nOdmah sam ih zgrabio u ruke i počeo se igrati bradavicama. Uzdisala je dok je polako skidala gaćice. Iznad pičkice je stajao uredno podšišan grmić. Zgrabila je moj kurac i nategnula ga je nekoliko puta. Namjestila ga je i lagano sjela na njega. Bila je jako uska ali vlažna.\nNasjedala je na njega s posebnim žarom. Konačno sam ušao do kraja. Stenjala je glasom koji me posebno napaljivao. Prignula se i ljubila me i grickala uho. Šapnula mi je da joj gurnem prst u guzu. Spustio sam ruke na njene guzove i stisnuo ih nekoliko puta. Desnom rukom sam došao do njenog šupka i lagano ga dražio. Osjetio sam kako se lagano trza. Gurnuo sam prst u njega naglo. Uzdahnula je. Prstario sam je dok se nabijala na kurac sve jače. Molila je da joj stavim još jedan prst. Stavio sam i drugi unutra i uskoro je počela nekontrolirano svršavati. Nakon kratke pauze kada je došla sebi predložio sam da probamo anal. Nevoljko je pristala jer nikad prije nije išla dalje od prstarenja. Podigao sam je na stol i stavio joj noge iza vrata. Bila je vrlo elastična i to me dodatno napalilo.\nŠupak se trzao dok je čekala moj kurac. Dohvatio sam kremu i namazao ga. Počeo sam polako ulaziti i nju. Uskoro je cijeli kurac ušao u nju. Polako rekla je. Krenuo sam lagano ali uskoro je ona bila ta koja je molila da je nabijam jače. Počeo sam žestoko ulaziti u nju dok se ona igrala svojim klitorisom. Svršit ću opet rekla je. Napalilo me i počeo sam svršavati u nju ali sam nastavio ubadati dok je još bio tvrd sve dok i ona nije svršila. Polako sam ga izvadio van. Napunio sam je. Sve je curilo iz nje. Otišla je do wc-a i zatim došla do mene u sobu. Legla je na mene i zaspala iscrpljena.


Čašice sa granolom, jabukom i portugalskim vinom (bez glutena i laktoze) - 24KITCHEN\nIzvaditi sredinu iz 4 jabuke. U sredinu staviti štapić cimeta, posuti sa 75g šećera i preliti sa 75g portugalskog vina. Peći 25 minuta u rerni na 170°C. Dok se peku, jabuke prelivati tečnošću iz pleha.\nNaseckati 25g oraha i 25g suvih kajsija. Pomešati orahe, kajsije, 50g ovsenih pauljica, 60g oljuštenih listića badema, 30g mlevenih badema, kao i 3g francuskog začina. Dodati 50g smeđeg šećera, 30g meda i 15ml vode. Promešati sve sastojke, rasporediti ih na pleh obložen papirom za pečenje i peći 10 minuta u rerni na 170°C.\nZa sirup prokuvati 150g portugalskog vina i 40g šećera.\nIzvaditi štapiće cimeta iz jabuka i iseckati jabuke na komadiće.\nStaviti komadiće jabuka u čaše, preliti sirupom od portugalskog vina i ukrasiti granolom.\n75g portugalskog crnog vina\n30g meda od ruzmarina\n50g tamnosmeđeg šećera\n60g oljuštenih badema u listićima\n3g mešavine francuskih začina\n25g iseckane suve kajsije\n25g grubo naseckanih oraha\nSirup od portugalskog vina:\n150g portugalskog crnog vina


Kako liječiti kronični tonzulitis kod kuće? - Trbuh nos February\nTradicionalna medicina nudi mnoge infuzije na prirodne sastojke koji ne samo da uklanjaju neugodne simptome u kroničnom tonzilitu, nego se također bore s njezinim temeljnim uzrokom.\nKronični tonzilitis je infektivna upala amigdala (tonzila), koja ima dugotrajni karakter. Kada je bolest je uvijek prisutna na krajnika štetnih bakterija i mikroba (streptokoka i stafilokoki), spreman u svakom povoljnom prilika za njih da počnu aktivno razmnožavaju, što uzrokuje nosač (osoba) akutne angine. Posebnost kroničnog tonsilitisa je složen tretman jer je gotovo nemoguće potpuno ukloniti bakterije koje ga uzrokuju. Ali možete pomoći tijelu da živi mirno s njima i spriječi pogoršanje i širenje infekcije.\nIzraženi znakovi kroničnog tonsilitisa mogu se manifestirati, a zatim nestati, jer se razdoblja pogoršanja zamjenjuju razdobljima opraštanja. U ovom slučaju, govorimo o kompenziranom obliku bolesti, kada se tonzili mogu nositi s upalom, sprečavajući njegov razvoj. Međutim, tijekom vremena, pogotovo ako je osoba imunološki sustav je u depresiji, razdoblja remisije mogu nestaju, a angina steći dekompenziranom oblik. U tom slučaju krajnici upaljeni i stalno povećava, kao i povezivanje ne prolaze slabost, pospanost, uporna grlobolja.\nStoga je vrlo važno započeti pravilan tretman na vrijeme. Pogotovo zbog kroničnog tonzilitisa, lijevo neprovjeren, može dovesti do komplikacija kardiovaskularnog sustava, bubrega, dišnog sustava, lokomotornog sustava.\nKod kroničnog tonzilitisa u remisiji antibioticima se rijetko koriste, a prednost se daje antihistaminici, antiseptički sprejevi. Liječnik također propisuje inhalacije lijekovima: Furacilin, Tonsilgon H, Dioksidin i drugima.\nNajopasnije su palatinske tonzile u djetinjstvu, a njihovo aktivno djelovanje pomaže u formiranju snažnog imunološkog sustava. Mnogi pacijenti će biti korisno znati kako trajno izliječiti angina, što uzrokuje izazvati njegov razvoj u ljudskom tijelu i ono recepte tradicionalne medicine smatraju najučinkovitije?\nOsim toga, propisana je lokalna antibakterijska terapija i Bioparox se smatra najučinkovitijim lijekom. To treba imati na umu da je prilikom uzimanja antibiotika za liječenje angina trebaju piti u isto vrijeme s njima znači održavati mikroflore probavnog trakta.\nAli, također, da se bez pažnje posveti, bolest ni u kojem slučaju nije nemoguća. Ako se ne liječi, infekcija prodire u druge organe i sustave, što uzrokuje različite komplikacije: bol u zglobovima, reume, miokarditis, pijelonefritis, artritis, opće toksičnosti tijela i drugih.\nKorisno hardver zagrijavanje, tim više što se sada u trgovinama medicinskih uređaja i Interneta, možete kupiti široku paletu uređaja za liječenje grla dom: darsonval plavo i infracrvenu lampu, prijenosni sollux i BIOPTRON. Ovi uređaji osiguravaju duboko zagrijavanje i ubrzavaju proces obnavljanja.\nZa liječenje tonzilitis može biti dvije različite metode, ovisno o stupnju i složenosti bolesti. Prvi način - kada je akutna upala potrebe da se hitne i drastične mjere, a drugi - više produžiti s upotrebom skupa mjera za kronične angina.


Lampa za projektor HITACHI CP-L935\nLampa za HITACHI CP-L935\nLampe za projektor HITACHI CP-L935 Proizvođački broj lampe: DT00201\nZa svoj projektor HITACHI CP-L935 kod nas možete odabrati lampe sa kućištem i same žarulje od originalnih i neoriginalnih proizvođača.\nLampe sa modulom za projektor HITACHI CP-L935\nProizvođački broj lampe: DT00201\nOriginalna lampa sa modulom za HITACHI CP-L935 je lampa od originalog proizvođača uključujući plastično kućište modula lampe. Preporučujemo zbog maksimalne pouzdanosti i jednostavnog načina zamjene modula lampe.\n1 222,94 kn bez PDV 1 479,76 kn sa PDV \nGenerična lampa sa modulom za HITACHI CP-L935 je žarulja jednog od OEM proizvođača (Osram P-VIP, Philips UHP, Ushio, Matsushita, Iwasaki HSCR) u kućištu od alternativnog proizvođača. Radi se o vrlo pouzdanom rješenju koje je jeftinije od originalne varijante. Preporučujemo zbog pouzdanosti i povoljnosti cijene.\nZamjenska lampa sa modulom za HITACHI CP-L935 je lampa uključujući kućište od alternativnog povlaštenog proizvođača. Radi se o jeftinijoj varijanti koju preporučujemo za kućne projektore ili tamo gdje kakvoća i pouzdanost projekcije nisu glavni prioritet. Zamjenske lampe ne moraju postići istu kakvoću projekcije kao lampe originalne.\nLampa bez modula za projektor HITACHI CP-L935\nOriginalna lampa bez modula za HITACHI CP-L935 je žarulja jednog od OEM proizvođača (Osram P-VIP, Philips UHP, Ushio, Matsushita, Iwasaki HSCR) određena za zamjenu u vašem postojećem kućištu lampe. Ovo rješenje je jeftinije od lampe sa modulom ali zahtijeva manualnu spretnost zato ovu varijantu preporučujemo korisnicima koji već imaju iskustvo sa zamjenom same žarulje u projektoru.\n1 055,39 kn bez PDV 1 277,02 kn sa PDV


Čačić: Država je TRI puta neuspješniji poslodavac od privatnika!\nHrvatska Vlada u Sinju\nPiše M.D.C. , 04. kolovoza. 2012. @ 13:29  komentari min.\nPrvi potpredsjednik Vlade Radimir Čačić danas je u Sinju priznao kako su privatnici bolji upravljači od države.\nRadimir Čačić potvrdno je odgovorio na pitanje treba li država privatizirati autoceste. 'Naravno da država nije dobar upravljač, privatna poduzeća puno će bolje raditi taj posao', rekao je.\nVezani članci Čačić pokazao rezultate zatvaranja kafića i škola, pozvao na još strože mjere: "Ne vjerujte hohštaplerima!" Varaždinski župan: "Tražili smo još strože mjere od Nacionalnog stožera. Obiteljska druženja za Božić bit će nova žarišta"\nPotvrdio je da će privatnici obavljati bolji posao od države, i dok je država pod njihovom Vladom.\n'To nije neka novost, otkrivanje tople vode, država nije najbolji upravljač. Ja mislim da pitate bilo koga ovdje, dobili bi takav odgovor', poručio je Čačić.\nDodao je kako razina institucija i razvijenost društva u RH još uvijek nije takva pa država nije dovoljno dobar upravljač. 'Kada govorimo u sustavu autocesta, to je lako usporedivo. Bukvalno, ne tri ili trideset posto, nego je država tri puta neuspješniji i neracionalniji upravljač nego što su privatni operateri', zaključio je Čačić.\n>> 'Zašto bi netko drugi bolje upravljao našim cestama od nas?'\nPodsjetimo, Hrvatske autoceste idu u ruke privatnom koncesionaru. Nove kilometre država će dati na upravljanje sljedećih 30 godina. Novac od koncesijskog ugovora utrošio bi se za stabiliziranje javnog duga.\nČačić je u Sinju prisustvovao otvaranju vile Tripalo koju je u čast Nike Tripala obnovio poduzetnik Branko Roglić. Kuću je otvorio bivši predsjednik Stjepan Mesić u nazočnosti predsjednika Ive Josipovića te brojnih drugih ministara.


Nailazi li nova kriza i kako ju spriječiti | Poslovni savjetnik\nIako nema konsenzusa, većina analitičara krivce krize vidi u financijskom sustavu koji je izbjegao javnom nadzoru i regulaciji. Umjesto da služi realnoj ekonomiji, postao je njen gospodar.\nObična novčana infrastruktura postala je sofisticirana kockarnica, bolesni spoj Wall Streeta i Las Vegasa. Kao da od bankomata zatražiš isplatu 500 kuna, a on ti ponudi opciju:\nDvostruko ili ništa! Umjesto da financijski sustav novcem i kreditima servisira proizvodnju, počeo se baviti izmišljanjem raznoraznih „derivata“, usmjerio se na kratkoročnu\ndobit, proglasio špekuliranje vrlinom, a pohlepu i stvaranje vrijednosti ni iz čega pretvorio u normu ponašanja. A to je činio pod ruku s vlašću i mentalitetom masa, prije svega potrošačkom groznicom. Imamo sve više stvari i postali smo njihovi zarobljenici. Oboljeli smo od bolesti koja se zove stuffocation, gušenje posjedovanjem nepotrebnih stvari.\nTaj je proces vrlo opasan. Duh potrošačkog društva bogate je učinio bezobrazno bogatima, a rastući broj ostalih bacio u dužničko ropstvo. Potičući to, političari i bankari su se zaigrali, a ceh podmiruju poreski obveznici.\nKriza - posljedica generiranja ili zaustavljanja ideja\nStanje u svjetskom gospodarstvu posljedica je globalne politike, a ona počiva na uvjerenjima o tome što je poželjno, dobro i korisno, ispravno i prihvatljivo. Ljudi se uvijek ponašaju u skladu s onim u što vjeruju. Zato se kompanija koja dođe u probleme može odlučiti na otpuštanje radnika, prebacivanje proizvodnje tamo gdje je rad jeftiniji, ili može izabrati strategiju bolje\nizobrazbe djelatnika i jačanja njihove lojalnosti, što će joj povećati kvalitetu i inventivnost, a smanjiti troškove.\nAutor teksta: Velimir Srića\nps_128_12.pdf 74.48 KB\nps_128_13.pdf 89.41 KB\nkriza Velimir Srića ideja Wall Street las vegas\nHero Factory u suradnji s Hrvatskim zavodom za javno zdravstvo razvila virtualnog robota


EP u boksu: Odlikovanje za uglednog hrvatskog suca Blagonića - Index.hr\nEP u boksu: Odlikovanje za uglednog hrvatskog suca Blagonića\nU SKLOPU finalnih mečeva 35. europskog boksačkog prvenstva u Puli tajnik predsjednika Republike Hrvatske za društvena i humanitarna pitanja Siniša Jagodić uručio je dugogodišnjem boksačkom djelatniku te međunarodnom boksačkom sucu Franku Blagoniću odlikovanje predsjednika Republike Stjepana Mesića Red Danice hrvatske s likom Franje Bučara.\nBlagoniću je ovo odlikovanje uručeno, kako se čulo, za izniman doprinos i postignute rezultate u boksačkom sportu, čime je kao međunarodni boksački sudac promicao ugled Republike Hrvatske. Franko Blagonić je u svojoj bogatoj karijeri odsudio više od 1.300 borbi, a njegova je sudačka karijera započela 1979. godine.\nU ime Europske boksačke asocijacije (EABA), posebno priznanje Blagoniću uručio je predsjednik ove organizacije akademik Emil Zečev.\nPredsjednik Latvijskog boksačkog saveza uručio je predsjednikovu tajniku Siniši Jagodiću priznanje za predsjednika Mesića zbog izuzetne potporekoju je pružio u organizaciji ovog europskog boksačkog prvenstva.


FAR: Lones Sails, Post-Apokaliptička avantura stiže na Xbox One, PS4 April 2nd - Jedan Angry Gamer\n2.5D avanturistička igra avantura sa strane FAR: Lone Sails iz tvrtke Mixtvision i Okomotive, lansirat će se na Xbox One i PlayStation 4 sljedećeg mjeseca, počevši od 2. travnja 2019. Igra je lansirana na Steamu za PC prošle godine u svibnju 0218. godine, na mnoštvo pozitivnih kritika i recenzenata protiv anti-gaminga i stvarnih hardcore-a gameri.\nPrivlačnost FAR: Lone Sails bila je to što je riječ o postapokaliptičnoj igri o putovanju po pustošima puste Zemlje, popravljanju jedrilice i usputnoj nadogradnji njezinih mogućnosti, istovremeno otkrivajući povijest onoga što je planet bio prije udara apokalipse.\nTo je vrlo promišljeno igračko iskustvo u kojem ćete morati dodirivati prste i taktički održavati motorizirani jedrenjak u pokretu i radu u prilično intenzivnim uvjetima. Morat ćete kontrolirati temperaturu motora, morat ćete održavati opskrbu gorivom, a usput ćete morati skupljati i resurse.\nRazni aspekti broda mogu biti oštećeni, što će zahtijevati da ga popravljate dok se bavite opasnostima po okoliš i opasnim mjestima, kao i jakim olujama koje mogu apsolutno uništiti brod. Morat ćete se probiti i kroz neke prepreke kako biste nadogradili plovilo kako biste stigli na nova mjesta i istražili neke tajne prohujalog doba.\nZen-poput zvučne podloge i apsolutno prekrasan umjetnički stil definitivno će većinu igrača vizualno ukoristiti u putovanje. To je jedinstvena mala pustolovina-puzzle igra koja je i grafički očaravajuća i taktički opuštajuća za igrati. Izazovi sigurno postoje, ali to nije jedna od onih igara osmišljenih da vas beskrajno frustrira glupošću i glupostima.\nMožete se uhvatiti za igru počevši od 2. travnja. Šteta je što ne dolazi na Nintendo Switch jer se čini kao savršeni mali dragulj za Nintendov hibrid koji bi mogao.\nObjavljeno u Vijesti, PS4, Prikolice, Xbox OneTagged 2.5D Platformer, FAR: Lone Sails, Mxtvision, Okomotive, PS4, Xbox One


NEMA SPAVANJA: Torcida palila baklje ispred hotela s igračima Brondbyja – Net.hr\nNEMA SPAVANJA: Torcida palila baklje ispred hotela s igračima Brondbyja\nFoto: Screenshot Autor: Sportski.net 08:27 03.08.2017\nNogometaši Hajduka u četvrtak na rasprodanom Poljudu igraju uzvratnu utakmicu trećeg pretkola Europske lige protiv Brondbyja.\nSusret će se igrati po izrazito teškom vremenu s obzirom na to da je Hrvatsku zahvatio toplinski val. Danci su to osjetili na svojoj koži po slijetanju u Split na što su se odmah požalili jer je kod njih u trenutku kada su krenuli na put bilo manje od 20 stupnjeva.\nOsim vremenskih neprilika i Torcida se pobrinula da im dodatno oteža ono što ih čeka od 20:30.\nNaime, kako javlja Dalmatinski portal u srijedu navečer iza 22 sata skupina od 30-ak navijača Hajduka skupila se ispred hotela u kojem su smješteni gostujući nogometaši. Zapalili su nekoliko baklji i zapjevali.\nMeđutim, nije to dugo trajalo jer se policija ubrzo umiješala i prekinula njihov skup.\nBrøndby hajduk torcida


POLITOLOG O PROMJENI IMENA ZAGREBAČKOG TRGA ‘Vjerojatno će ga sad ljudi iz prkosa zvati Titovim trgom’ – NACIONAL.HR\nPOLITOLOG O PROMJENI IMENA ZAGREBAČKOG TRGA ‘Vjerojatno će ga sad ljudi iz prkosa zvati Titovim trgom’\n01. 09. 2017. 12:35\nHINA/ Admir BULJUBAIÆ/ ds\nIzglasana je promjena imena zagrebačkog Trga maršala Tita. Politolog Višeslav Raos za Index je prokomentirao što znači uklanjanje Tita iz centra Zagreba za hrvatsko društvo te možemo li očekivati val ovakvih poteza po cijeloj Hrvatskoj.\n“Ne očekuje se ovakav val po cijeloj Hrvatskoj zato što je to u domeni gradskih vlasti. Različite gradske vlasti imaju različitu politiku oko simbolike trgova i ulica. Naravno da je pomalo čudno da je gradonačelnik Bandić na to pristao jer je prethodnih godina imao drugačija razmišljanja. Čak je sudjelovao u nekim manifestacijama koje su direktno bile vezane uz tu tradiciju. Djelomično, sigurno je politička trgovina”, smatra Raos.\n“Ljudi se u ovom društvu jako žele suočiti s komunizmom. Misle da je simbolička razina glavna razina i zanemaruju sve druge elemente. Primjerice, reinstitucija vlasništva. To nije završena priča. Kao i priča o arhivima i niz drugih elemenata. Također, sad imate ove stambene kredite. Kao što znate, mi smo iz bivše države naslijedili kaos vlasničkih odnosa. Ako ćemo se suočavati s bivšim režimom, imamo tu puno posla. Jedan trg neće tu puno učiniti. S druge strane, čini se da se otvara Pandorina kutija kod ljudi koji očito pozitivno vrednuju tradiciju NDH. Očito postoje ljudi kojima to emotivno nešto znači i uvijek nalaze način da govore pozitivno o tome te se čini da je to za njih velika pobjeda. Smatraju da, ako su to uspjeli, da će uspjeti svašta drugo. Tako da, bojim se da ćemo tek sad svjedočiti nizu kulturnih ratova”, kaže Raos.\n“Naravno, postoje dobri argumenti da se makne to ime. Međutim, pitanje je iz kojeg razloga se to miče. Miče li se zato što generalno mislite da je antifašizam u Hrvatskoj bio loš, ili nešto drugo. Ako je otvorena ta Pandorina kutija, imate onda niz drugih ljudi koji bi mogli biti sporni. Na primjer, do Tita imate Ulicu Andrije Hebranga. Ne želim biti ciničan, ali možete primijeniti iste kriterije i očekivati da se i on makne. To se, naravno, neće dogoditi”, rekao je Raos.\n“Kad smo već kod simbolike, Trg Republike Hrvatske je potpuna bedastoća. Imali smo Trg Republike, zar ne? Uostalom, ovo je zemlja u kojoj dajete ime trgu po samoj zemlji. Imamo i Zagrebačku aveniju. Bedastoće. Ako već mijenjamo naziv, neka se zove Kazališni, Sveučilišni trg, neka se zove po nečemu što ima smisla s obzirom na to što se nalazi na trgu. A uostalom, tko će to tako zvati? Vjerojatno će ga sad ljudi iz prkosa zvati Titovim trgom, iako ga nikad dosad nisu tako zvali. Rekli bi “Nalazimo se kraj HNK ili kraj Pravnog faksa”. Nitko nije govorio da se nalazi kraj Titovog trga. Učinili su sebi medvjeđu uslugu”, rekao nam je Raos.\n“Mislim da bi to mogla biti slična priča kao s Dinamom i Croatiom. To je isto bila jedna priča gdje su ljudi osjetili nametanje i možda im do samog kluba ili nogometa nije bilo toliko bitno”, dodaje.\n“Postoje valjani argumenti da se to ime makne. Naravno da se treba suočavati s time. Ali način na koji se suočavamo s tim nije dobar. Događa se da ljudi licitiraju “Naših žrtava je bilo više nego vaših žrtava”. To je jedino što se događa. Sumnjam da je ovo nešto što će dići kvalitetu življenja u gradu Zagrebu ili kvalitetu suočavanja s prošlošću. Netko će reći da smo to čekali i odahnut će, ali nisam baš siguran u to”, rekao je Raos za Index.\nTags: trg maršala tita hrvatsko društvo politolog višeslav raos\n03. 05. 2018. 18:16\nJavni poziv za članove Vijeća za nadzor SO agencija\n27. 06. 2017. 18:05\nKrug za Trg pozdravio najavu preimenovanja Trga maršala Tita u Trg Republike Hrvatske\n06. 11. 2016. 9:50\nBERNARDIĆ: Oštro se protivim promjeni naziva Trga maršala Tita


'Proganjala me priča o majčinoj smrti. Tada sam počela pisati knjigu' - Večernji.hr\n'Proganjala me priča o majčinoj smrti. Tada sam počela pisati knjigu'\nIspovijest glazbene dive impresivne međunarodne karijere kojoj idući tjedan izlazi dugoočekivana autobiografija “To sam ja”\n08. lipnja 2014. u 17:00 6 komentara 5354 prikaza\nGlazbena diva Tereza Kesovija svoj je bogati život i uspješnu glazbenu karijeru opisala na više od 500 stranica autobiografije “To sam ja”.\nU izdanju Večernjeg lista, Kesovijina autobiografija imat će promociju u utorak na Gornjem gradu. Uporna, tvrdoglava, ali nadasve strastvena i talentirana Tereza u knjizi otkriva svoju obiteljsku tragediju, opisuje ljubav prema neprežaljenom bratu, ocu, pomajci... Piše o svojoj karijeri, ljubavima, svom sinu, svom teškom životu u djetinjstvu. Tereza nije nimalo lagan sugovornik. Govori o onome o čemu ona želi govoriti. Samu sebe ne smatra teškom osobom. Kaže da se zna ispričati ako je pogriješila.\n:: Napisali ste autobiografiju “To sam ja”, dugo ste je pisali. Kako je sve krenulo?\nPočela sam je pisati davno prije rata. U kući sam imala klavir i na njemu fotografije meni dragih ljudi: moja majka Konavoka u nošnji kakvu su nosile još neudate djevojke, pomajka Jele koja u svom naručju drži mene, jednogodišnju djevojčicu i za ruku vodi mog četverogodišnjeg brata, moj otac, moj brat, Alan i njegova obitelj. Prolazeći uz klavir jednog jutra, moj se pogled zaustavio na lijepom licu mlade djevojke u konavoskoj nošnji te sam osjetila veliku želju da doznam više o ženi koja me rodila. Bila je pred udaju, puna vjere u život, budućnost... Došle su mi suze na oči, sama sebi sam rekla: Ta žena te rodila, prije mene rodila je mog obožavanog brata... Nesretnica sa mnom nije doživjela tu radost kao s mojim bratom znajući da je teško bolesna. Umrla je dva dana nakon što me rodila. Imala sam osjećaj grižnje savjesti, kao da sam ja kriva zato što je ona umrla. Proganjala me ta priča. Iz najranijeg djetinjstva sjećam se da me moj pape vodio na seosko groblje u Lovorno na gornjoj strani konavoskog polja. Tamo su bile četiri ploče zajedničke grobnice, pravilna oblika, vrlo stare. Nad jednom od tih ploča moj otac je kleknuo i suze su mu kapale na kamen. Gledala sam u čudu svog snažnog oca, nikada ga nisam vidjela takvog. I sama sam počela plakati ne znajući zbog čega, nisam znala ni zašto on plače. Tada mi je rekao da tu leži moja majka, njegova velika ljubav. A tko je onda ona žena doma? Za nju sam kasnije doznala da je moja pomajka.\nNijedan oprost nije mi težak\n:: Koliko ste imali godina kad ste doznali da vam je majka umrla, a da je žena za koju ste mislili da vam je mama zapravo vaša pomajka?\nŠest godina. Kada je moja teta, sestra moje rođene majke, rekla zašto ja tu ženu zovem mamom kada ona nije moja prava mama, moja prava mama je umrla. Bio je to za mene strašan šok i teško je reći tko je bio tužniji. Zagrlili smo sudbinu koja nas je povezala s tako dobrom ženom koju smo zauvijek zvali majkom. Zaslužila je, hvala joj za sve.\n:: Prihvatila vas je kao svoju rođenu djecu, vas i brata?\nDa, kao djecu koju nije mogla imati u svom prvom, nesretnom braku. Imala je dva spontana pobačaja, mi smo joj bili sve, ali i ona je nama značila sve. Moj otac je bio sretan što je našao ženu koja je prihvatila njegovu djecu, ali bez svoje Jane nije mogao živjeti. Poželio je jednoga dana prikratiti svoje teške muke. Bez obzira na to koliko je volio mene i svog sina, uputio se na Boninovo, gdje je i danas u stijeni uklesan križ za sve one koji su se s tog mjesta bacali u provaliju. Naša baka, njegova majka, osjetila je bol svog sina i otišla je za njim i vratila ga životu i nama.\nS pomajkom Jelom i bratom Perom na Brsaljama 1939. godine\n:: Vrlo ste energična i temperamentna, ali i tvrdoglava osoba...\nDa, ta moja tvrdoglavost često me znala doći glave. Međutim, takva sam zbog svog temperamenta. U svojim uvjerenjima beskrajno sam tvrdoglava, nailazim na razne prepreke, ali nisam isključiva, prihvaćam, naravno, i tuđe logično mišljenje.\n:: Koliko ste teški ljudima koji žive s vama, rade s vama, zbog tog vašeg karaktera?\nKoliko sam teška? Mislim da nisam teška, vrlo sam razumna u smislu jedne dobre odlike, koje sam jako svjesna, a to je da mi nijedan oprost nije težak. Ako mislim da sam negdje pogriješila, najljepše mi je reći oprosti. To je radost pomirenja i nastavljanja druženja, uz pažnju da se ne izgovori opet riječ koja bi bila razlogom nekog nesklada.\n:: Iznimno ste strastveni, to se vidi i po načinu na koji interpretirate svoje pjesme.\nJa proživljavam svaki tekst pjesme koju pjevam.\n:: Kada smo kod strasti, svog brata ste obožavali, kako pišete, oca ste jako voljeli...\nVoljela sam cijelu obitelj. I pomajku, koja je bila naša mama, a to je pokazala i kada je izgubila svaku volju za životom kada je poginuo moj brat. Jednostavno si je zacrtala novi put. Put bez sunca jer njeno sunce je bio on, moj brat. I što će joj život ako u njemu nema sunca. Koračala je mračnom stazom dok nije propala u bezdan i to je bio njen spas.\nSin Alan vjenčao se s Ljiljanom u Konavoskim dvorima u prosincu 1989.\n:: Kako ste vi preživjeli bratovu smrt?\nO tome bolje da ne govorim jer to je bol koja će me pratiti cijeli život. Ako sam poželjela da na promociji Perica Martinović čita priču “Smrt moje majke”, nikako nisam poželjela da netko drugi čita još jednu tragičnu priču o pogibiji mog brata.\n:: Koliko ste imali godina kada vam je brat poginuo?\nOn je imao 39, a ja 36 godina. Ali nećemo samo o tragedijama. Bilo je puno smiješnih i lijepih događaja u mom životu. Puno druženja s osobama svjetskog ranga.\n:: Tko vam je od tih poznatih ličnosti posebno ostao u sjećanju? Čula sam da vas živcira kada vas pitaju o Titu.\nBilo je toliko ličnosti da je teško reći tko je bio najdojmljiviji. Ako snimite samo četiri pjesme, onda vam je jednostavno reći koja vam je najdraža jer je izbor sužen. Ali kada upoznate na stotine ljudi, a svaki od njih zaslužuje posebnu pažnju, onda je teško izdvojiti. Mogla bih na desetke ljudi istaknuti. A Tito je jedna od osoba u tom nizu.\n:: Ipak je on desetljećima bio jedini predsjednik, neprijeporni autoritet. U knjizi opisujete da ste bili vrlo izravni prema njemu.\nBio je veliki značaj nastupati za svakog predsjednika, to je bila ne samo moja obveza nego i obveza mnogih mojih kolega, i ne samo obaveza nego i priznanje ako vas netko takav želi u svom programu.\n:: Kako biste opisali Tita budući da ste se imali prilike s njim osobno družiti?\nSimpatičan gospodin, u njegovu političku karijeru nije mi padalo na pamet ulaziti jer me politika ne zanima. Dovodio je vrlo poznate ljude u svoje rezidencije, svjetske glumce, pjevače, glazbenike. O njemu neka povijest govori.\n:: Spomenuli ste i predsjednika Tuđmana, kakva iskustva imate s njim?\nImam puno kraće iskustvo jer je bilo ratno vrijeme, užasno stresno. Jedino što sam mu znala reći jest to da bi se trebao češće smijati. Imao je mrko lice, valjda je to bio imidž političara. Htio je biti takav. Kada bi se nasmijao, bio je vrlo drag i pristupačan.\nNovac je prokleta moć\n:: Koju je vašu pjesmu Tito volio?\nJako je volio sve moje pjesme. Netko mi je rekao da je imao sve moje ploče. “Nono” mu je bila omiljena pjesma jer je i sam bio nono. Volio je on i mnoge druge pjevače, poput Gertrude Munitić, Cigoja, Vukova, Nele Eržišnik, koja mu je bila sjajna komičarka. On je znao uživati u životu.\n:: Dvadeset godina živjeli ste u Parizu, ondje ste ostvarili veliku karijeru.\nFotografija ispred Eiffelova tornja (1967.) inspirirana slavnom Larinom pjesmom\nSve to opisujem u knjizi. Moje četiri Olympije... Ali želim reći da sam se nakon svega, u ratu, usudila zvati Elizejsku palaču jer sam smatrala da predsjednik Mitterrand mora znati što se događa u Hrvatskoj. Tada sam prvi put možda lupila glavom u zid jer sam shvatila da predsjednika Francuske ne zanima rat u nekoj tamo maloj Hrvatskoj.\n:: U vrijeme rata vaša je kuća u Čilipima spaljena, opljačkana. Dugo ste govorili da nikada nećete pjevati u Srbiji, ali ipak ste odlučili oprostiti i ondje imati koncerte?\nČovjek mora ostati što čovječniji i reći – bio je razlog nečiji bijes, nečija volja i želja da zavlada, jer ne kaže se uzalud “zavadi pa vladaj”, a kad bi zavladao, imao bi svu moć u rukama. I sav novac koji je prokleta moć. Kada bismo više razmišljali o moći prijateljstva, onda ne bi bilo takvih problema. Idealni mir ne postoji, ali barem prividni mir i slaganje u interesu svih nas mora postojati. Bila sam presretna kad sam čula da su u Obrenovac bili poslani naši specijalci da pomognu u poplavama. Meni je to zazvučalo kao najljepša pjesma. Hvala ti, Bože, da je netko učinio tako humanu gestu. Ono što mi je najteže i što je najnepoštenije od svega su humanitarni koncerti. Pozivaju vas da nazivate neke brojeve i tako donirate novac, a tko mi jamči da je taj novac otišao u prave ruke.\nPrvi posjet spaljenome domu u Čilipima ( s generalom Ivom Prodanom)\n:: Nemate povjerenja u humanitarne koncerte?\nUglavnom nemam zato što sam prošla kroz rat i uvjerila se da, ako sam ne odneseš pomoć čovjeku kojemu ona treba, pomoć do njega neće doći. Ispričavam se svima onima koji vjeruju u humanitarne akcije, lijepo je da su Hrvati pokazali veliko srce, ali bilo bi potrebnije govoriti o velikoj volji i da ti ljudi imaju nešto od velikog srca. U pravilu veliko srce stiže do onih koji imaju duboki džep. To nije ni hrvatski ni srpski ni balkanski fenomen, nego svjetski. To je uvijek tako. Bezbroj puta bilo je humanitarnih koncerata, no ljudi su rijetko dolazili do njima namijenjenog novca. I često su humanitarni koncerti takvi da zvijezde dođu i taj njihov dolazak je, kao, humanitarni, a za nastup ih se plaća.\n:: Spominjete zvijezde, ima li ih u ovoj maloj Hrvatskoj?\nPo meni su zvijezde uvijek samo na nebu. Na zemlji ih ne priznajem. Mogu reći da je netko popularan, slušan. Ali zvijezda ne.\nNeka sviram u teću mužu\n:: A što mislite o pjevačima koji su zvijezde u Hrvatskoj poput Severine i Thompsona?\nDobro rade svoj posao, imaju puno uspjeha, slijedi ih mnoštvo fanova i to je to.\n:: Od koga ste naslijedili talent i strast za pjevanjem?\nMoj je otac lijepo pjevao, ali nije bio mišljenja da njegova kćer treba poći stopama pjevačice, sviračice. To je za njega bilo nešto nemoralno. To je bilo nedostojno.\nOnda je jedan profesor rekao da će mala propasti ako ne bude išla u muzičku školu. Moj otac je odgovorio da nek’ se ne brine, mala neće propasti, ona će naučiti lijepo kuhati i šiti. To je za žensko dijete. Neka sviram u teću mužu.\n:: Kako je promijenio mišljenje i pustio vas da pjevate?\nNije nikada promijenio mišljenje, uvijek me je volio i bio je ponosan na moj uspjeh. Prodao je velikog, debelog prasca i mi te zime nismo imali meso, ali je njegova mala imala flautu. To je onda velika žrtva. Ja sam s tom flautom osvojila prvu nagradu u Ljubljani i tako se otvorila mogućnost da budem flautista u simfonijskom orkestru. Tako je krenulo. Prvo sam bila flautistica pa sam počela pjevati. Taj prasac kojeg je moj pape prodao imao je ogromne zasluge jer, da njega nije pape žrtvovao, bog zna što bih postala u životu. Prasac je bio moja sudbina...\n>>Tereza: Treći brak? Nije to za mene, treba mi mira\nKljučne riječi Konavoka tereza Čilipi Tereza Kesovija pjevačica\nČestitke Terezi. Zaslužila je odavno autobiografiju.\nLjudi me ne prestaju nasmijavati kad kažu: njena karijera je završila. Šta to znači? Pa Terezina karijera još uvijek traje. To se vidi po svim koncertima, novim pjesmama, pa evo i špo autobiografiji, ta žena ima toliko energije i žara ... prikaži još! i volje za životom, više nego svi mi ovdje koji komentiramo. Bez obzira šta rekla, to je njeno pravo, ako je išta i rekla pogrešno, njena stvar. Ali reći zbog npr.koncerata u Srbiji i Crnoj Gori da je karijera završila, je krajnje smiješno. Tereza ima prave obožavatelje, ima puno i mladih generacija koji ju vole, svi mi znamo da je Tereza još uvijek aktivna na glazbenoj sceni, ima povremeno novu pjesmu, ali i znamo koliko je albuma snimila, s kim je nastupala i gdje, koliko je uspjeha postigla...a mišljenje osobe koja jedino pročita provokativni članak (i na temelju toga se usudi zaključiti da je njena karijera završila) nije bi bitno...\nah tereza zasto ne kazes da vam je potreban novac. svejedno imate klasu ja vas volim slusati sada kao i prije.


Dom i dizajn - Najvažniji feng shui trikovi za uređenje dnevne sobe\nNajvažniji feng shui trikovi za uređenje dnevne sobe\nFeng shui moćno je sredstvo u stvaranju mirne i skladne atmosfere u stambenom prostoru, a uz ove trikove i vi ju možete postići\nObjavljeno: 09. svibanj 2019. 14:48\nSavjeti za uređenje prostora bazirani na feng shui tehnici pomoći će vam u postizanju boljeg raspoloženja kod kuće, a to je nešto čemu svi težimo. Zato smo za vas izdvojili najvažnije savjete u feng shui uređenju dnevnog boravka.\nStručnjaci preporučuju da bi vaš dnevni boravak trebao biti uredan, organizirano uređen i čist jer je kao takav dobar temelj za feng shui. Možete zaboraviti na dobru atmosferu u interijeru ako je ona popraćena neredom, kaosom i gomilanjem suvišnih stvari u sobi.\n2. Posvetite se dekoraciji dnevnog boravka\nVeliku ulogu u feng shui uređenju interijera igraju dekorativni predmeti, odnosno svi ukrasi koji razbijaju monotoniju i jednoličan izgled vašeg doma. Nemojte zaboraviti dekorirati svoju dnevnu sobu jer sitnice poput slika, biljaka, elemenata na zidovima ili dekorativnog naslonjača čine veliku razliku.\nFoto: B&M Noskowski\n3. Pobrinite se za svjetlost\nSvjetlo je jedan od najvažnijih elemenata za poticanje feng shui energije u prostoru, a naročito u dnevnoj sobi. Zato se pobrinite da u vašoj sobi bude dovoljno prirodnog svjetla, zaboravite na tamne i masivne zavjese, radije 'ogolite' prozore. Također je važno voditi računa da pronađete ravnotežu u rasvjeti - 'manje je više' uvijek je tehnika koja se prakticira u poticanju životne energije u interijeru.\nU slučaju da imate malo prozora u dnevnom boravku, zidove ukrasite ogledalima kako biste u prostor unijeli što više prirodnog svjetla, a odličan trik je i slojevita umjetna rasvjeta.\n4. Odlučite se za svijetle boje\nTamne boje u dnevnom boravku velika su pogreška, posebno ako se radi o sobi manje kvadrature. Prema fengu shui tehnici uređenja interijera, za zidove u dnevnom boravku najbolje je odabrati svjetlije nijanse. U tom slučaju, savršeni su izbor bijela, siva, žuta ili bež boja.\n5. Uključite različite dimenzije i teksture\nNisu samo boje zidova i namještaja važne kad je riječ o feng shuiju. Gotovo jednako veliku ulogu u svemu imaju i dimenzije, odnosno teksture namještaja koji biramo za dnevni boravak. Ovdje možete iskazati svu svoju kreativnost - izbor je samo na vama. Umjesto standardnih naslonjača i sofa, radije se odlučite za vrtni namještaj u dnevnoj sobi ili viseće ležaljke.\n6. Stvorite (i zadržite) ravnotežu u prostoru\nFeng shui veliki utjecaj duguje ravnoteži u prostoru. Da biste se ovom taktikom vodili i kod uređenja svoje dnevne sobe, važno je da stvorite balans u vašem domu. Ostavite dovoljno slobodnog prostora u sredini sobe, više se fokusirajte na kuteve prostorije. Glavni komad namještaja, u ovom slučaju to bi bio kauč, naslonite uz sam rub zida jer ćete tamo pronaći utočište.\n7. Nemojte pretjerivati s ukrasima\nJedno od glavnih pravila ovog uređenja jest sljedeće - umjerenost prije svega. Nemojte pretjerivati s ukrasima u dnevnom boravku jer vaš dom ne bi smio biti pretrpan suvišnim stvarima. Odaberite nekoliko sitnica koje su vas prirasle srcu - suvenir s putovanja ili draga fotografija bit će sasvim dovoljni da razbiju sterilnost prostora, ali i dalje zadrže željeni feng shui ugođaj.\n#savjeti #uređenje interijera #feng-shui #dnevni boravak


Voćna fantazija – Lillykocht\nTijesto I i tijesto III:\n2 x 3 bjelanjka\n2 x 7 dag šećera\n2 x 7 dag kokosa\n2 x 1,5 žlica brašna\n18 žlice mlijeka\n3 žlice Malibu likera (rum sa kokosom)\n1 žličica žute boje\n1 žličica zelene boje\nPećnicu zagrijati na 180°C. Kalup za tortu (26 cm) obložiti papirom.\nZa tijesto I: 3 bjelanjka sa par zrna soli čvrsto izraditi. Polako dodavati 7 dag šećera neprestano miješajući. 7 dag kokosa i 1,5 žlicu brašna izmiješati, dodati bjelanjcima i metlicom za snijeg oprezno izmiješati. Izliti u kalup, izravnati i peći oko 20 minuta. Pečeni biskvit odvojiti od ruba, istresti na rešetku i papir oprezno odvojiti. Ostaviti da se hladi.\nZa tijesto III: Postupak ponoviti kao za tijesto I.\nZa tijesto II: 3 bjelanjka sa par zrna soli čvrsto izraditi. Polako dodavati 7 dag šećera neprestano miješajući. 7 dag mljevenih badema i 1,5 žlicu brašna izmiješati, dodati bjelanjcima i metlicom za snijeg oprezno izmiješati. Izliti u kalup, izravnati i peći oko 20 minuta. Pečeni biskvit odvojiti od ruba, istresti na rešetku i papir oprezno odvojiti. Ostaviti da se hladi.\nPreljev: Mlijeko i Malibu liker izmiješati.\nKrema I: 4 lista želatine u hladnoj vodi omekšati. 7 dag šećera, 30 dag jagoda i 1 vrećicu vanilije u električnoj sjeckalici usitniti. 3 dl slatkog vrhnja čvrsto izraditi i zajedno sa 10 dag jagoda dodati kremi od jagoda i izmiješati lagano metlicom za snijeg. Želatinu ocijediti i zagrijati. Želatinu izmiješati prvo sa 2 žlice kreme a zatim povezati sa ostatkom kreme.\nTijesto I staviti na tanjur i okolo rub kalupa. Tijesto izbosti čačkalicom, zatim preliti sa 7 žlica preljeva, te namazati sa 2/3 kreme od jagoda.\nZa kremu II: 4 lista želatine omekšati u hladnoj vodi. 7 dag šećera, 1 vrećicu vanilije i 20 dag borovnica usitniti u električnoj sjeckalici. 2 dl slatkog vrhnja čvrsto izraditi i zajedno sa 10 dag borovnica dodati kremi od borovnica i izmiješati lagano sa metlicom za snijeg. Želatinu ocijediti i zagrijati. Želatinu izmiješati prvo sa 2 žlice kreme a zatim povezati sa ostatkom kreme od borovnica.\nNa kremu od jagoda staviti tijesto II, izbockati čačkalicom, preliti sa 7 žlica preljeva i premazati sa kremom II. Prekriti sa izbockanim tijestom III i preliti sa ostatkom preljeva. Premazati ostatkom kreme od jagoda (1/3). Tortu ostaviti preko noći da se hladi.\n5 dl vrhnja zajedno sa 2 učvršćivača za šlag čvrsto izraditi. 2/3 šlaga izmiješati sa zelenom bojom a 1/3 šlaga sa žutom bojom. Nožem odvojiti rub kalupa i tortu premazati odozgor žutim šlagom a okolo i zvjezdice na torti zelenim šlagom. Ukrasiti čokoladnim jajima i čokoladnom figurom.


Burze 12.10.2017. 19:23 Foto: Sanjin Strukic/PIXSELL\nUkupni promet na ZSE - Zagrebačkoj burzi iznosio je 5,1 milijun kuna.\nKljučni dionički indeksi Zagrebačke burze su treći dan zaredom zabilježili nešto značajniji porast. CROBEX je uvećan za 0,75 posto na 1.863,29 bodova, a CROBEX10 za 0,44 posto na 1.096,13 bodova , piše HrPortfolio.\nSvi sektorski indeksi su trgovanje zaključili rastom drugi dan zaredom, u rasponu od +0,02 posto koliko je uvećan CROBEXturi do +3,85 postokoliko je rastao CROBEXnutr. Obveznički indeksi su zaključili različitim predznacima, CROBIS je umanjen za 0,01 posto, a CROBISTR uvećan za 0,02 posto.\nUkupni promet na ZSE - Zagrebačkoj burzi iznosio je 5,1 milijun kuna. Samo je jedno izdanje sakupilo više od milijun kuna, a promet veći od sto tisuća kuna bilježi ukupno 12 izdanja. Dionički promet je u odnosu na jučer porastao za 209 tisuća kuna te je iznosio 5,1 milijun kuna. Sedam izdanja bilježi rast cijene, a promjene cijena deset najlikvidnijih kretale su se u rasponu od -1,90 posto do +5,43 posto.\nNajlikvidnija je Atlantic Grupa s prometom od 1,1 milijun kuna, a bilježi rast od 0,47 posto na cijenu od 825,00 kuna. Dionice Valamar Riviere trgovane su u iznosu od 922 tisuće kuna, a cijena im je uvećana za 0,40 posto na 45,65 kuna. Atlantska plovidba je dan zaključila prometom nešto većim od pola milijuna kuna te poskupljenjem dionice za 2,10 posto na 448,20 kuna.\nRast cijene dionice među deset najlikvidnijih bilježi sedam izdanja. Dobitnik dana je Đuro Đaković s porastom za 5,43 posto na 37,48 kuna i prometom od 173 tisuće kuna. INA bilježi zadnju cijenu od 3.350,00 kuna, što predstavlja porast od 3,08 posto, te promet od 266 tisuća kuna. Dionicama Podravke cijena je uvećana za 2,67 posto na 308,00 kuna, a trgovane su u iznosu od 363 tisuće kuna. Slijedi spomenuta Atlantska plovidba (+2,10%), a zatim Viktor Lenac (+1,97%) koji bilježi zadnju cijenu od 12,95 kuna i promet od 144 tisuće kuna. Cijena je rasla još spomenutim izdanjima Atlantic Grupe (+0,47%) i Valamar Riviere (+0,40%).\nPad cijene dionice među deset najlikvidnijih bilježe tri izdanja. Najveći cjenovni pad bilježi Dalekovod, njegove su dionice pojeftinile za 1,90 posto na 21,13 kuna, a njima je protrgovan iznos od 186 tisuća kuna. Končar EI je trgovanje zaključio padom za 1,56 posto na cijenu od 675,00 kuna i prometom od 310 tisuća kuna. Dionicama Hrvatskog telekoma cijena je pala za 0,06 posto na 174,00 kune, a trgovane su u iznosu od 229 tisuća kuna.


Grad Vrbovec kupio dva kombi vozila za škole; gradonačelnik Kralj: ‘Ovim Grad nastavlja ulagati u svoje škole’ – Prigorski.hr\nGrad Vrbovec kupio dva kombi vozila za škole; gradonačelnik Kralj: ‘Ovim Grad nastavlja ulagati u svoje škole’\nGrad Vrbovec je iz proračunskih sredstava kupio dva kombi vozila za potrebe OŠ “Krunoslava Kutena“ i OŠ „Marije Jurić Zagorke“.\nDenis Kralj, gradonačelnik grada Vrbovca ističe kako se radi o dva vozila Renault Trafic ukupne vrijednosti od 230.000 kuna po kombiju.\nOsnovne škole vozila će koristiti za prijevoz učenika na natjecanja, potreba školskih zadruga, prijevoz materijala do područnih škola i slično. Grad Vrbovec kupovinom ovih vozila nastavlja ulagati u svoje osnovne škole. Lani su škole dobile informatičku opremu vrijednu 300.000 kuna, završeni su projekti nadogradnje obiju škola i sprema se njihova prijava na EU fondove.\nOd sljedeće godine Grad se priključuje i inicijativi nekoliko većih gradova koji su osigurali besplatne uloške za učenice u osnovnim školama. Naime, rezultati istraživanja o menstrualnom siromaštvu u Hrvatskoj pokazali su da je trećina žena u Hrvatskoj prisiljena štedjeti na ulošcima, jer su im preskupi. Istraživanje je provela Udruga za ljudska prava i građansku participaciju PaRiter i prema njemu čak je trećina žena u Hrvatskoj prisiljena štedjeti na ulošcima.\nZabrinjava i da neke učenice zbog manjka higijenskih uložaka izostaju s nastave ili se osjećaju vrlo neugodno jer nemaju dovoljno da ih promijene. Iz tog razloga Grad Vrbovec je u Proračunu za 2022. osigurao sredstva za uloške učenica osnovnih škola.


DAJANA ŠOŠIĆ ‘Politika i ekonomija nerazdvojive su i tako ih treba gledati’ – NACIONAL.HR\n04. 06. 2020. 13:42\nZaplijenjeno 770 kilograma duhana, na ilegalnom tržištu vrijedi 154 tisuće kuna\n04. 06. 2020. 13:18\nViše od 86 tisuća osoba najavilo dolazak u Hrvatsku\nprije -119 minuta-Maras prijavio Državnom inspektoratu slučaj ekstra marže u obnovi Zagreba\nprije -110 minuta-Zaplijenjeno 770 kilograma duhana, na ilegalnom tržištu vrijedi 154 tisuće kuna\nprije -104 minuta-Policajac u Kaliforniji ubio mladića koji je klečao pred službenicima\nprije -85 minuta-Više od 86 tisuća osoba najavilo dolazak u Hrvatsku\nprije -80 minuta-Rijeka dobiva Muzej farmacije\nprije -74 minuta-Slovenija bez novozaraženih, još samo pet osoba u bolnici\nprije -55 minuta-Nezavisni zastupnici upozorili na nerealan zagrebački proračun\nprije -46 minuta-Svi bivši američki predsjednici osudili rasnu diskriminaciju u SAD-u\nprije -33 minuta-AMERIČKO VELEPOSLANSTVO: "SAD će i dalje stremiti promicanju vladavine prava i jednakosti"\nprije -25 minuta-ĆORIĆ: "Ne sjećam se da je premijer ikada, bilo kome, u bilo kojoj situaciji prijetio"\nDAJANA ŠOŠIĆ ‘Politika i ekonomija nerazdvojive su i tako ih treba gledati’\n17. 06. 2016. 8:11\nDajana Šošić, urednica i novinarka HRT-ova gospodarskog magazina ‘Javna ponuda’ koji se emitira ponedjeljkom na Prvom programu, želi demistificirati ekonomske teme, očistiti ih od suhoparnih podataka i suvišne statistike te razbiti mit da je ekonomija nezanimljiva\nAko ste se ikada zapitali što se dogodilo s kovanicom od jedne lipe, odgovor ste mogli dobiti u HRT-ovu gospodarskom magazinu “Javna ponuda” koji se emitira na Prvom programu u 21.45 svakog ponedjeljka od 23. svibnja. Novinarka Dajana Šošić odlučila se pozabaviti tom enigmom i predočiti gledateljima rezultate svojeg mini istraživanja. “To je bilo nešto što je privuklo pažnju mene i kolege Vedrana Kukavice koji također vodi i uređuje emisiju. U razgovoru s ljudima potvrdila sam da ni drugi nisu dugo vidjeli lipu, u trgovinama je nitko od prodavača ne vraća, što sam za potrebe istraživanja provjerila u nekoliko trgovačkih centara, a u HNB-u tvrde da je ona u redovitom opticaju. Gdje je problem, ona na papiru postoji, a nigdje je nema?” zapitala se u razgovoru za Nacional 31-godišnja diplomirana komunikologinja s magisterijem iz ekonomije, pokazujući što sve može biti inspiracija za temu. Ova emisija za nju predstavlja odmak od klasičnog izvještavanja i dnevnopolitičke razine, a rad na njoj daje joj priliku učiti nove stvari, dobiti dublji uvid u ekonomsku tematiku, provoditi vlastite ideje i sudjelovati u kreiranju emisije.\n“JAVNA PONUDA” želi demistificirati ekonomske teme, očistiti ih od suhoparnih podataka i suvišne statistike, kao i razbiti mit da je ekonomija potpuno nezanimljiva široj publici. U rubrici “Inventura” obrađuje se najzanimljivija tema tog tjedna, “Izdatnica” je intervju u kojem se razotkrivaju skrivene strane poslovnih karijera, u “Fakturi” su pokrivene poslovne aktualnosti, a u rubrici “Uvoznica” riječ se daje i inozemnim poduzetnicima u Hrvatskoj koji imaju priliku govoriti o tome kako su se snašli i što misle o ovdašnjim radnicima, a također komparativno analiziraju propise i zakone u Hrvatskoj i zemlji iz koje su došli. Na kraju, u “Završnom obračunu” nova HRT-ova emisija donosi sukob fiktivnih investicijskih portfelja, pri čemu svaki put snage odmjeravaju financijski savjetnici Krešo Vugrinčić iz tvrtke InterCapital i Goran Vorkapić iz Hypo Alpe-Adria-Banke.\n“Sama ideja potekla je od Vedrana Kukavice, sastajali smo se dva do tri mjeseca kako bismo zajedno do kraja osmislili taj projekt, suprotstavljajući mišljenja i pristajući na kompromise. Emisija se ne uklapa u koncept HRT-a jer je formalno i sadržajno drugačija. Odlikuje je razgovorniji stil, mlađi i noviji gosti, a i koncept je ponešto drugačiji s obzirom na to da postoje voditelj i voditeljica koji međusobno komuniciraju. Također, špica se razlikuje od klasične kada je riječ o bojama i samoj ideji. Prve reakcije su pozitivne; neki se, doduše, još nisu naviknuli na drugačiju formu, dok su drugi oduševljeni upravo zbog tog ležernijeg stila.\n‘BUDUĆI DA SABOR imenuje glavnog ravnatelja, logično je da politika na neki način ima utjecaja na rad HRT-a. Svi govore o pritiscima i cenzuri, ali ja na svojoj koži to nisam osjetila’\nTEME SU BROJNE i smatram da gotovo svatko može naći nešto za sebe”, naglašava Dajana Šošić i dodaje da je osnovna ideja s jedne strane pokriti sve aktualnosti, a s druge pronaći zanimljive teme koje nisu prisutne u tiskanim medijima i drugim emisijama. “Novinar bi trebao biti upućen u ono što govori kako bi to mogao dostojno prenijeti ljudima, ali svaka bi osoba trebala iznaći vlastiti novinarski jezik i izričaj i zainteresirati one kojima na prvu nisu zanimljive ekonomske ili neke druge teme o kojima je riječ.\nPotrebno je baviti se stvarima koje utječu na svakodnevni život ljudi, a ne apstraktnim temama koje nemaju nikakav dodir sa stvarnošću.” U jednoj od prvih emisija voditeljsko-urednički dvojac bavio se i uvijek aktualnom temom financiranja Crkve. “Dugo nisam vidjela da se radio prilog o tome. Bilo nam je zanimljivo pokazati na koji način se financira Crkva u Hrvatskoj, kao i usporediti to sa situacijom u drugim europskim zemljama. U anketi sam vidjela da ima onih koji se protive tome da država financira Crkvu, ali i onih kojima to nije sporno. Htjeli smo pobliže objasniti ljudima nešto što je poprilično jasno i što zapravo nije obavijeno nikakvim velom tajne.”\nNa pitanje o dodirnim točkama politike i ekonomije i potencijalnoj obradi aktualnosti kao što su daljnja privatizacija nekih državnih poduzeća ili potpisivanje Ugovora o istraživanju i podjeli ugljikovodika, Dajana Šošić odgovara da je to neizbježno jer su politika i ekonomija nerazdvojive. Osvrnula se i na trenutnu klimu na HRT-u: “Budući da Sabor imenuje glavnog ravnatelja, logično je da politika na neki način ima utjecaja na rad HRT-a. Unatoč tome, većina novinara i urednika trudi se objektivno obavljati svoj posao. Svi govore o pritiscima i cenzuri, ali ja na svojoj koži to nisam osjetila.”\nDAJANA ŠOŠIĆ SVOJ RAD na javnoj televiziji započela je prije deset godina u emisiji “Dobro jutro, Hrvatska”, da bi godinu dana kasnije prešla na informativni program gdje je obavljala najrazličitije novinarske zadatke. Pokretanjem Trećeg dnevnika dobila je priliku kao mlada novinarka postepeno prelaziti s manje zahtjevnih na ozbiljnije teme. Na magisterij na Ekonomskom fakultetu odlučila se zato što je tada tek kretala s novinarskim poslom pa je poželjela imati rezervnu varijantu. Ipak, marketingom se do sada nije bavila i misli da to neće biti slučaj ni u budućnosti. Trenutno je na doktoratu iz komunikologije na Sveučilištu Josipa Jurja Strossmayera. Zanimljivo joj je to što može sama kreirati studijski program i birati kolegije u skladu s vlastitim interesima. A među brojnim područjima koja je zanimaju i bude profesionalnu znatiželju svoje je mjesto našao čak i sport. “Privatno me sport jako zanima i sigurno ću pratiti Europsko prvenstvo sa zanimanjem, ali s obzirom na to da je krenula ova emisija i da sam sad posvećena tom zadatku, neću moći profesionalno pokrivati prvenstvo, što mi je nekad čak bila i želja. Veseli me nogomet i nadam se da će naši dobro proći, unatoč objektivno teškoj skupini”, završava Dajana Šošić, a nasmijala ju je tvrdnja da bi se ekonomija mogla dobro spojiti s nogometom. Tko zna, možda će gledatelji “Javne ponude” u nekoj od sljedećih emisija dobiti temu o potrošačkim navikama navijača za vrijeme velikih nogometnih natjecanja jer svaka dosjetka i pomak prema popularizaciji ekonomskih tema kao nečeg što se tiče svih građana, što i jest egida pod kojom je osmišljena “Javna ponuda”, nešto je što treba pozdraviti.\nTags: HRT dajana šošić hrvatska radiotelevizija javna ponuda\n24. 09. 2018. 21:46\nSolidarnost s predsjednikom HND-a Hrvojem Zovkom\n08. 10. 2018. 14:55\nKOMŠIĆ “Tužit ćemo Hrvatsku!”


Sječa drveća na privatnom posjedu - je li dopuštena?\nKada je dozvoljeno sjeći drveće?\nSječa stabla podliježe strogim zahtjevima Saveznog zakona o zaštiti prirode (BNatSchG). Da bi se zaštitile ptice za uzgoj, postavljeno je poček koji se odnosi na sve savezne države. Od 1. ožujka do 30. rujna zabranjeno je piljenje drveća na privatnom posjedu. Stavak 39. godinama je poznat hobi vrtlarima jer je obrezivanje u to doba uglavnom zabranjeno.\nSječa breze - na to morate obratiti pažnju\nOd 1. listopada na privatnim je imanjima dozvoljeno obaranje drveća do 28. veljače. Ova dozvola vrijedi samo ako se pouzdano utvrdi u okviru pristupa drveću da sječa ne utječe na divlje životinje ili oštećuje ili uništava njihova uzgajališta i odmorišta.\nPrivatna stabla podliježu zakonima o zaštiti drveća\nOblik u kojem se Savezni zakon o zaštiti prirode stvarno primjenjuje i proširuje ako je potrebno stvar je saveznih država i općina u Njemačkoj. Kao rezultat toga, odgovornost je regionalnih uprava da zaštite drveće na privatnom vlasništvu u okviru zakona. Budući da gradovi i općine svoje zakone o zaštiti drveća prilagođavaju lokalnim okvirnim uvjetima, na primjer u Saskoj, Hamburgu i Schleswig-Holsteinu, primjenjuju se drugačiji zahtjevi od onih u Bavarskoj ili Baden-Württembergu. Sljedeća tablica daje okvirni pregled promjera debla do kojeg se drveće može obarati na privatnom posjedu:\nListopadno drvo do 80 cm do 50 cm\nCrnogorica do 100 cm do 60 cm\nVoćka do 150 cm do 100 cm\nU nekim saveznim državama drveće se može rušiti na privatnom posjedu tijekom cijele godine, bez obzira na promjer debla. Država Hesse stavlja vrt s kućama i parcelama u ravan s javnim zelenim površinama i šumama. Privatno drveće može se oprati u bilo kojem trenutku, pod uvjetom da ono nije uzgajalište i odmorište za divlje životinje. Hamburg dopušta sječu voćaka na privatnom posjedu.\nRaspitajte se o regionalnim zakonima o zaštiti stabala\nNeke općine uopće nemaju zakon o zaštiti drveća, druge daleko nadilaze gore navedene opće zahtjeve. Država Donja Saska uključuje velike grmlje visoke od 3 metra u zabrani sječe. Nije poželjno oslanjati se na grube nacionalne smjernice o sječi drveća. U najgorem slučaju, suočit ćete se s velikim kaznama ako posječete drveće na vašem privatnom posjedu za koje je potrebna dozvola.\nMolimo vas da unaprijed kontaktirate niže tijelo za zaštitu prirode u okružnom uredu kako biste se raspitali o specifičnim zahtjevima za vašu matičnu regiju. Neformalni zahtjev vašoj općini ili gradskoj upravi također rasvjetljava tamu. Ponekad možete preuzeti odgovarajuće obrasce zahtjeva sa web mjesta odgovorne općine.\nBez propisa o zaštiti drveća postoji opasnost od krčenja šuma\nUnatoč sve većoj ekološkoj svijesti, vlasnici nekretnina besramno iskorištavaju liberalni stav svojih općina. Tamo gdje ne postoji zakon o zaštiti drveća, privatne sječe drveća poprimaju zabrinjavajuće razmjere. Nedavno je predsjednik Sindikata za zaštitu prirode u Münsteru (NABU) skrenuo pozornost na hitnost dobro utemeljenih smjernica. U otvorenom pismu Peter Hlubek osudio je brojne akcije kojima su zdrava stabla postala žrtvom, ponekad čak i kada je dokazano da se u njima uzgajaju zaštićene ptice. Pravilnik o zaštiti stabala osigurava da se pažljivo pregleda svako drvo namijenjeno sječi.\nPrimjer: Uredba o zaštiti drveća Aachen\nSažetak grada Aachena daje uvid u posebne zahtjeve zakona o zaštiti drveća. Njemački savez za zaštitu prirode (NABU) posebno je aktivan u NRW, što se odražava u regionalnim statutima. Kao poznati sveučilišni grad, tisuće učenika koji vole prirodu nadgledaju svako drvo orlovskim očima koje bez traga ne donosi sljedeći zakon o zaštiti drveća:\nOpseg : izgrađene četvrti, planovi razvoja / razvoja izvan poljoprivredne i šumarske namjene\nListopadno drveće : Zabranjena sječa s opsega debla od 80 cm\nvišestruko listopadno drveće : nema sječe ako je stabljika promjera najmanje 50 cm\nČetinjače : Zabranjeno obaranje s opsega debla od 100 cm\nčetinari s više stabljika : nema sječe ako je stabljika promjera najmanje 60 cm\nVoćke : potrebno je odobriti promjer debla od 1,50 m\nPromjer trupa mjeri se od baze trupa na visini od 100 centimetara. Ako je osnova krune ispod 100 centimetara visine trupca, to se smatra mjernom točkom. Breza, smreka, topola, arborvitae, vrba vadičepa, lažni čempres i smreka izuzeti su od zabrane sječe.\nZamjena sadnje je obavezna\nNe samo u Aachenu, već je i u mnogim općinskim zakonima o zaštiti drveća uključena obvezna zamjenska sadnja. Za svaki započeti metar utvrđenog promjera debla mora se zasaditi ekvivalentno stablo. U Sjevernoj Rajni-Vestfaliji potreban je minimalni promjer trupa od 18 do 20 cm, izmjeren na 100 cm iznad tla. Ako zamjensko stablo ne raste, mjera se mora ponoviti. Ako zamjenska sadnja nije moguća, vlasnik privatne imovine mora izvršiti odgovarajuću naknadu.\nStablo oraha nije voćka\nStablo oraha na neki je način izvan linije. Za razliku od većine stabala, masivan protok soka čini rezidbu u ranu jesen neizbježnom. Iako nas lokalno drvo oraha u jesen razgali svježim plodovima, to nije jedno od voćki. Kao rezultat toga, propisi za lišćare primjenjuju se na sječu drveća. Savezne države, poput Sjeverne Rajne-Vestfalije, uključuju kesten u ovo izuzeće.\nGranična stabla za posebne slučajeve\nGranična stabla daju vlasnicima nekretnina posebno tvrd orah kada moraju popustiti. Ako je mjesto stabla izravno na liniji imovine, nekoliko vlasnika ima pravo glasa. Ako je stablo u vrtu etažne zgrade, treba primijetiti slične probleme. To vrijedi i ako stanovnik ima posebno pravo korištenja dijela vrta na kojem stablo raste. U pravilu se prvo mora glasati na sastanku vlasnika može li se drvo srušiti.\nPod kojim uvjetima se drveće može srušiti u roku počeka u skladu sa Saveznim zakonom o zaštiti prirode?\nTekst Saveznog zakona o zaštiti prirode kaže da se na sječu drveća primjenjuju različita ograničenja. Ako su stabla izvan šume, na komercijalnim imanjima, voćnjacima, u parcelama ili na javnim zelenim površinama, drveće se također može obarati između 1. ožujka i 30. rujna. Međutim, ako se na drvetu nalazi zauzeto ptičje gnijezdo, ono se ne smije rušiti do kraja sezone uzgoja. Ako se gnijezdo koristi više puta, stablo je podložno cjelogodišnjoj zaštiti i uopće se ne smije piliti.\nPrimijetio sam da niz općina nema zakon o zaštiti drveća. Koji su argumenti protiv zaštite drveća na privatnom posjedu statutom?\nPrvenstveno postoji zabrinutost da bi se, ususret planiranom zakonu o zaštiti drveća, moglo obarati više drveća nego što je potrebno. Nadalje, rizik od sječe iz predostrožnosti ne smije se podcijeniti nakon uvođenja propisa o drveću. Praksa je pokazala da vlasnici posjeka sjeku privatna stabla prije nego što dosegnu određenu veličinu debla, samo da bi izbjegli neizmjerivost dozvole.\nKoji se troškovi mogu očekivati ako naručim specijalnu tvrtku za sječu stabala na mom privatnom posjedu?\nTroškovi uvelike ovise o korištenoj metodi. Kada uklanjate drvo dio po dio s krune na zemlju, morate računati s oko 600 eura. Ako drvo može slobodno pasti, račun je oko 450 eura. To uključuje odsječak i sve dozvole.\nMogu li slobodno odabrati vrstu drveća za zamjensku sadnju?\nObično ne. Ako je vaša općina izdala dozvolu za obaranje drveća, istovremeno će se naložiti odgovarajuća zamjenska sadnja. Lokalno drveće je poželjnije jer je savršeno prilagođeno lokalnom okviru i pruža hranu i životni prostor za naš životinjski svijet. Država Donja Saska ulaže velike napore da iznese odgovarajuće prijedloge i preporučuje dugački popis od više od 50 prikladnih zamjenskih biljaka od A, poput javora, do Z, poput dvokrakog gloga.\nKoliko košta postupak izdavanja dozvole za sječu stabala na privatnom posjedu?\nDotična općina određuje nastale naknade. U pravilu postoje troškovi za imenovanje stručnjaka na licu mjesta i za administrativne poslove. Primjerice, grad Hannover naplaćuje 25,10 eura za svaki pola sata ili njegov dio za posjet stručnjaka. Za administrativne aktivnosti naplaćuje se paušal od 25,10 eura. Ukupno ćete morati platiti oko 50 eura.\nKakvu kaznu pretrpi vlasnik privatnog posjeda zbog piljenja drveća bez dozvole?\nIznos kazne ovisi o saveznoj državi u kojoj se dogodilo ilegalno obaranje drveća. Pogođeni dobivaju najjeftinije u istočnonjemačkim saveznim državama, Brandenburgu, Saskoj i Saskoj-Anhalt, s do 15.000 eura. Morate duboko zabiti u džep u Donjoj Saskoj, Hamburgu i Bavarskoj s do 50.000 eura. Uveličite svoj proračun kad je vaš vrt s oborenim drvetom u Mecklenburg-Zapadnoj Pomeraniji, jer ovdje morate platiti do 100.000 eura.\nU mnogim slučajevima redovita rezidba sprječava vlasnike imovine da se bore sa zakonskim propisima za sječu drveća. Ne samo da rast lišćara ostaje pod kontrolom škarama i pilom. Godišnjom rezidbom četinjači se mogu vrlo dobro prilagoditi lokalnim prostornim uvjetima, a da kasnije ne budu unakaženi smeđim pjegama.


August 2012 – Mračni blog\nPost date 21 August, 2012\nNo Comments on Zašto Hrvatska nema IT politiku?\nTeško je govoriti o budućnosti hrvatske IT industrije, jer najprije treba precizirati govorimo li o industriji, a potom i govorimo li baš o informatičkoj industriji (IT) ili o informatičkoj i komunikacijskoj industriji (ICT), što je širi pojam. Iako, u današnje doba interneta i povezanosti svega i svačega na najrazličitije načine, pitanje je može li se IT uopće razdvojiti od ICT-ja.\nJedna od prvih karakteristika hrvatskog IT-ja je u tome što je riječ o poprilično novoj grani industrije pa stoga u prelasku iz jednog u drugo društveno uređenje nismo sa sobom donijeli velike IT mastodonte – ekvivalente brodogradilišta, koji bi trajno narušili odnose u struci. Ono malo tvrtki što je postojalo vrlo je brzo eliminirano s tržišta (Ivasim, Velebit), dok su ostale redom uspješno privatizirane pa ako nešto možemo reći za hrvatski IT, to je da je oduvijek bio visoko kompetitivan.\nBox moveri i integratori\nDruga je temeljna karakteristika hrvatskog IT-ja činjenica da smo godinama (a ni danas nismo daleko) pod IT industrijom podrazumijevali i one tvrtke koje se bave prodajom računalnog hardvera, što je totalno krivo na jednaki način kao kad bismo dućane koji prodaju kuhinjsku opremu smatrali restoranima.\nPromotri li se malo bolje razvojni put primjerice MSAN-a, koji je oduvijek bio vezan uz IT, danas je sasvim jasno kako se ta kompanija iz dobavljača IT industrije pretvorila u poprilično velikog logističara u kojem je prodaja računala i pripadajuće opreme samo dio ukupnog asortimana. Istodobno, sav onaj doista inteligentni dio IT-ja preselio se u tvrtku kćer King ICT.\nPromatramo li pak stanje u kojem se hrvatski IT nalazi, nije osobito teško zaključiti da se industrija podijelila na logističare koji preprodaju kutije pune čipova (glasovite box movere) i sistemske integratore.\nPrva je iznimno kompetitivna i u njoj (uglavnom) vladaju trgovačke marže jednoznamenkastih postotaka u okolini koja je iznimno osjetljiva na kretanje tečaja dolara (što je obračunski tečaj u zemljama koje proizvode sve te proizvode), odnosno u polju u kojem bilo kojem komadu elektronike zbog nezadrživog napretka tehnologije vrijednost pada od jedan do dva posto tjedno, neovisno o tome je li zapakiran na skladištu ili na vašem stolu.\nProdavati danas računala i računalne komponente nije uopće jednostavan ni zabavan posao nigdje, a osobito ne u Hrvatskoj.\nCijene standardnih IT komponenti jednake su usred Zagreba kao i bilo gdje u svijetu, no prodavači svoje margine popravljaju na egzotičnim komadima opreme koji bez problema mogu biti i do nekoliko puta skuplji nego što su to u inozemstvu. Tko ne vjeruje, neka pokuša kupiti glavu za bilo koji ink jet pisač, bateriju za notebook ili neki imalo egzotičniji komad mrežne opreme.\nMoja je pretpostavka da će ulaskom Hrvatske u EU ovaj logistički segment IT industrije doživjeti žestok udarac i da nas očekuje raspad lokalnog lanca nabave (uz izuzetak nekolicine većih dobavljača), jer će odjednom svi moći legalno, bezbolno i uz minimalne marže i troškove poštarine početi koristiti usluge Amazona i sličnih trgovačkih lanaca.\nUlaskom u EU pozicija mnogih uvoznika također će biti značajno ugrožena iz jednostavnog razloga što njihova pozicija posrednika postaje besmislena na tržištu s 500 milijuna stanovnika ako se nisu uspjeli ovih godina transformirati u logističku kompaniju koja opslužuje veće (čitaj regionalno) zemljopisno područje. Mnogi će tek sljedeće godine shvatiti koliko je carinska rampa štitila domaću ekonomiju.\nPosljednjih dvadesetak godina u Hrvatskoj je izrastao i relativno solidan broj sistemskih integratora i tvrtki koje same razvijaju razna rješenja.\nPrimjerice Combis, koji se razvio u jednog od najvećih, a prije nekoliko godina kupio ga je Hrvatski telekom, dok je jedan od najbrže rastućih integratora tvrtka koja je nastala u okrilju Agrokora.\nTeško je pretpostaviti koliko takve tvrtke mogu biti dugoročno uspješne ako se na tržištu koje se iz dana u dan mijenja oslanjaju na jednog jedinog kupca (matičnu kompaniju), odnosno koliko je mudra pokemonska logika Agrokora (moram ih imati sve) da jednostavno kupuje sve one djelatnosti koje se pojavljuju koncernu kao dobavljači.\nMože se pretpostaviti da će se i te dvije tvrtke u nekom srednjem roku pretvoriti u privatne ekvivalente Fine i APIS IT-ja, koji su nominalno nositelji državne IT infrastrukture, dok su istodobno ostali zarobljeni u mentalnim modelima prošloga stoljeća (pritom ne mislim na devedesete godine) i koji svoju egzistenciju ne baziraju na inovativnim rješenjima i dodanoj vrijednosti svojim kupcima i korisnicima, nego na administrativnom monopolu koji im je povjerio vlasnik.\nI tu negdje u ovoj priči dolazimo do države koja je pojedinačno najveći potrošač IT usluga u Hrvatskoj. Čak i letimičan pogled na stanje državnog IT-ja odaje nekoliko temeljnih karakteristika.\nPrva od njih bila bi da je više nego očigledno kako je cijeli sustav iznimno fragmentiran. Od gotovo 4500 razno-raznih javnih tijela (nacionalnih, regionalnih, lokalnih) posjedujemo gotovo jednako toliko različitih informatičkih odjela i informatičara koji u njima navodno rade.\nDržava sama jedva da posjeduje bilo kakve e-usluge, a one koje postoje su (vrlo pristojno rečeno) rudimentarne, dok su neke doslovce hendikepirane. Hrvatska nema IT politiku niti je ona ikada postojala u bilo kakvom koherentnom obliku, a nekadašnji Ured e-Hrvatske koji je nedavno pokrenuo teletekst kanal (!?) na digitalnom TV-u je prilikom promjene vlasti iz Vladinog ureda degradiran u Ministarstvo uprave.\nSituacija, ukratko, nikako nije dobra i budućnost nikako ne može biti ružičasta. To je naravno jako loše, jer u krizi u kojoj se nalazimo cijela država mora pronaći svoje mjesto pod globalnim suncem i prvi korak koji treba učiniti je povećati učinkovitost ne samo države nego svih razina, uključivo i privatnog sektora. Nema, ali doslovce nema drugoga načina da to postignemo nego masovnom i smislenom informatizacijom svih proizvodnih procesa i tu je uloga IT industrije ključna, jer je ona ta koja mora pokazati koja su rješenja inovativna, koja će donijeti najveće uštede (u novcu i utrošenom vremenu) i koja ta rješenja mora implementirati na nižim razinama.\nU europskoj 2012. godini jednostavno nije dopušteno da bilo koji dio administracije ili privatnog biznisa računalnu infrastrukturu promatra kao skupinu umreženih i skupocjenih pisaćih strojeva.\nRješavanje tuđih problema\nI na kraju, da bismo ipak završili u pozitivnom tonu, tko ima priliku družiti se i razgovarati s hrvatskim informatičarima i pritom zaviri u njihove linkedin profile, vidjet će da postoji cijeli niz (i to vrlo impresivan niz) hrvatskih informatičara koji već danas zauzimaju neka od vodećih mjesta u svjetskoj IT industriji.\nNadalje, postoje tvrtke usred Hrvatske koje su golemi, iako vrlo tihi, izvoznici softverskih rješenja širom svijeta, neke od najvećih svjetskih kompanija na dnevnoj bazi koriste usluge hrvatskih informatičara, a da ne kažemo da su i neke od multinacionalnih kompanija izabrale upravo Hrvatsku kao svoj centar razvoja iz kojeg naši konzultanti putuju širom svijeta i rješavaju (tuđe, jer smo valjda prepametni za svoje) probleme.\nBudućnost hrvatske informatičke industrije nije ograničena ljudima ili znanjem, nego isključivo vizijom onih koji tom industrijom upravljaju, odnosno onih koji te usluge kupuju. Nažalost, vizija je nešto s čime smo oduvijek i u svim poljima bili deficitarni.\np.s. ovo je tekst kojeg sam napisao za magazin Banka, objavljen je i na njihovim stranicama na ovom linku.\nShare the post "Zašto Hrvatska nema IT politiku?"