Podezřelé svítání na Sibiři\n24. listopadu 2010, 16:29 - Tomáš Plhoň\n24. listopadu 2010, 16:29\nRusko se chce poprvé otevřít zahraničnímu kapitálu\nRusko se chce poprvé otevřít zahraničnímu kapitálu. Privatizační plán však vyvolává řadu otázek\nPrávě, když si svět začal zvykat na to, že Rusko bude patriarchálním státem zřejmě navždycky, přišla změna. Vláda v čele s prezidento-premiérem Vladimírem Putinem totiž oznámila rozsáhlou privatizaci. Její součástí má být konec státního vlivu v největších ruských podnicích, vpuštění zahraničního kapitálu a celkově otevření se světu. Po všech koutech zeměkoule létají titulky jako „Velká změna v Rusku“ nebo „Rusko zítřka“. Je to ale skutečně na místě?\nPod tlakem krize\n„Podle našich propočtů bude náš pětiletý privatizační program vynášet přibližně deset miliard amerických dolarů ročně,“ řekl agentuře Reuters Alexej Kudrin, ministr financí kremelské vlády a pravděpodobně také autor privatizačního plánu. Kudrin byl odjakživa považován za nejerudovanějšího člena Putinova kabinetu, takže jeho autorství může vyvolávat naděje. Ke změně postoje Kreml vedly podle oficiálních informací především důsledky finanční krize. Kromě jiného například děsivý schodek rozpočtu ve výši více než bilion rublů za loňský rok, konkrétně 5,9 procenta HDP, zatímco celá ekonomika poklesla o téměř osm procent. Přestože rostoucí ceny pomalu táhnou hospodářství vzhůru, oživení je příliš pomalé a už v létě vláda oznámila, že bude mít potíže s vyplácením důchodů a platů státních zaměstnanců. Viděno střízlivým pohledem by mělo být spíše dobře, pokud se Rusko otevře zahraničnímu kapitálu z takto pragmatických důvodů. Ostatně evropské země tak historicky činily z podobných pohnutek. „Pokud Ruská federace skutečně půjde cestou privatizace, bude následovat vzor typický pro země, jako je Velká Británie nebo Francie, které v minulosti prošly periodickými cykly znárodňování a privatizace. Z jistého pohledu by tím Rusko ostatní země dokonce dohnalo, protože krize donutila Evropany naopak posilovat vliv státu v podnikové sféře,“ myslí si Martin Gilman, bývalý zástupce Mezinárodního měnového fondu v Rusku, nyní profesor ekonomie.\nRealita však vyjde najevo při podrobném prozkoumání privatizačního plánu. Důležité je, že první z jeho dvou částí je prodej největších ruských společností. Těch, před kterými se obvykle v Česku bije na poplach, chystá-li se některá z nich zaujmout významnější pozici na tuzemském trhu. Obecně se má za to, že právě jejich prostřednictvím rozšiřuje ruská vláda svou moc. Privatizační plán počítá s prodejem asi patnácti z těchto monopolních gigantů. Jsou mezi nimi zvučná jména jako například ropná společnost Rosněfť, vkladová banka Sberbank nebo Ruské železnice. Háček spočívá v tom, že ani v jednom případě vláda nepočítá s kompletním prodejem, ale spíše se vstupem strategického partnera. Kontrolní podíl bude dál ležet v Putinových rukou, a to, co se původně nazývalo privatizace, se může jednoduše přejmenovat na zředění kapitálu. „Každý člen ruské vlády – nemluvě o ruské veřejnosti – si pamatuje chaos, který vládl na počátku 90. let poté, co federace začala otevřeně privatizovat. Kudrinův plán je navržen tak, aby vyhovoval potřebám silného státu, a to teď i v budoucnu,“ píše se ve zprávě společnosti Stanford, která poskytuje politické analýzy pro podnikatele po celém světě. Nejde tedy čistě o to, že by se Putinův režim snažil za každou cenu udržet moc. Proti skutečně otevřené privatizaci opravdu hovoří drastické zkušenosti z minulých let. Podobně jako v Česku se totiž ruští politici pokusili na počátku 90. let o vytvoření vlastního kapitálu pomocí metody takzvané kuponové privatizace. I když v Česku také tato forma prodeje státních podniků dodnes vzbuzuje emoce, není to nic ve srovnání s tím, jak se na ni dívají v Rusku. Zmanipulované aukce tam daly vzniknout celé kastě samozvaných oligarchů. Proto ostatně mohl režim Vladimíra Putina vůbec vzniknout. Od počátku patřil mezi jeho hlavní cíle návrat moci do rukou státu a i jeho největší kritici uznávají, že se mu to povedlo na výbornou. Jedním z nejkontroverznějších kroků byl cílený útok proti ropné společnosti Jukos, kdysi jedničce na ruském trhu vlastněné miliardářem Michailem Chodorovským. Ten se v nevhodnou chvíli začal zajímat o politiku a dokonce prohlásil, že má zájem být místo Putina příštím ruským prezidentem. V roce 2003 byl zatčen za daňové úniky a Jukos byl dotlačen k bankrotu, přestože v tu dobu kontrolu nad ním převzali Britové.\nAť žije spravedlnost\n„Putin prohlašoval, že Kreml nemá nic takového v úmyslu, ale majetek společnosti byl v aukcích prodán hluboko pod cenou. Z ničeho nic se vynořily další dluhy, které firmě nedovolily přežít,“ prohlásil Tim Osborne, britský advokát a současný šéf společnosti GML, která vlastnila zbytky zkrachovalé firmy. Kouzelné na celé kauze je, že pozůstalý majetek Jukosu převzala právě státní společnost Rosněfť. Zatímco sama osoba Michaila Chodorovského není přijímána jednoznačně, převzetí Jukosu bývá označováno za násilný akt znárodnění nebo také krádež za bílého dne. Je to právě Rosněfť, který v nyní oznamované privatizační vlně poutá největší pozornost. Není pochyb o tom, že ropa patří k nejstrategičtějším surovinám Ruska. Vezmeme-li ovšem v úvahu případ Jukos, je otázkou, jak velkou důvěru projeví případní investoři. A pokud se nějací objeví, jak důvěryhodní budou? V privatizačním zákoně, který vláda schválila už v červnu, se skrývá nenápadná věta, která Kremlu umožňuje vyjednávat s investory mezi čtyřma očima. To nepochybně vládě umožní velkou kontrolu nad podmínkami prodeje, zároveň to do celého procesu vkládá obrovský korupční potenciál. Prodej přes burzu, kde by obchody nutně musely být transparentní, zřejmě nepřipadá v úvahu. „Kudrinův tým vytvořil velmi ambiciózní, intrikánský a křehký plán. Pokud jen jedna část selže, může být výsledek privatizace velmi ohrožen,“ píše se ve zprávě společnosti Stanford.


Diskuse:Karel Gott – Wikipedie\n3.1 Návrhy kompromisních řešení\n4 Každý kompromis má svou cenu. Musí tuto cenu platit wikipedie?\n5 Stránky uzamčeny do 5. července\n6 Hlasování už asi nemá smysl\n8 Přestupek z roku 1962\n9 Údajná spolupráce s komunistickým režimem\n10 Nulová objektivita a další výtky\n11 Zasloužilý umělec, Národní umělec\n12 German Wikipedia\n13 ani ČR, ani ČSR\n14 19. cena\n15 Bludný balvan\n16 Karel Gottar?\n17 Zamknutá stránka\n20 Do infoboxu\n21 Limonádový Joe\n22 Forejtovo hodnocení vlajek na půl žerdi\n24 Parfémy LR\n25 Ochranné známky\nTak abych to nějak začal: Zmíněné stránky sice možná obsahují mnoho zajímavých informací, ale jejich provedení účinně brání návštěvníkům je získat (screenshot). Proto jsem toho názoru, že bychom je neměli z Wikipedie odkazovat, dokud nebudou jejich design a navigace podstatným způsobem vylepšeny. --che 01:11, 29. 6. 2005 (UTC)\nArgumenty pro jsou ve shrnutí editace. Není to spam a jsou tam informace (které zrovna na Wikipedii nejsou). – slady 06:00, 29. 6. 2005 (UTC)\nJe nějaký důvod, proč by autor nemohl u svých stránek opravit alespoň to menu? Nechcete mu, Slady, s tím tedy pomoci? Ta nudle "s kavárnou" se dá přežít. Já opravdu nejsem ani proti autorovi těch stránek, ani proti KG. Jenom se mi příčí zde mít vědomě odkaz, který řadě návštěvníků nic nedá, protože když si kliknou na čtvereček "písně", dostanou se na stránku "ceny". Kdyby tedy alespoň to menu fungovalo jak má. A (jak psal Malýčtenář), kdyby se v IE zobrazoval text standardně, a ne až po označení (v Mozille se mi text zobrazuje). Nevadí autorovi, že jeho stránky jsou pro část internetové veřejnosti neužitečné? Opravdu je nějaký důvod, proč to menu a zobrazování textu nelze opravit? --Luděk 06:25, 29. 6. 2005 (UTC)\nNa to se ptejte Wikipedista_diskuse:Luke. Moc se snaží sem stránky dostat. Ale z naší strany mi už to připadá jako diktát. – slady 07:05, 29. 6. 2005 (UTC)\nNo jistě, že se sem každý snaží dostat. Zvyšuje to návštěvnost a pozici při výsledcích hledání v googlu. Proto se tu také občas objevují i čistě komerční odkazy, které musíme vyhazovat. Takže chápu, že se sem každý snaží dostat. A je tedy nějaký důvod, proč by si nemohl opravit to menu a zobrazování textu? Tím by svou návštěvnost určitě také podpořil. --Luděk 07:22, 29. 6. 2005 (UTC)\nNe, ne, rozhodně to není tak, že sem chci svoje stránky za každou cenu dostat, můžu vás ubezpečit, že jejich návštěvnost to (bohužel) nijak významně nezvyšuje. Klidně můžete ten odkaz dát pryč, už ho sem dávat nebudu. Pokud byste mi ale někdo chtěl pomoct s tím, aby stránky byly prohlížitelné i ve vašich browserech, jen to uvítám. Není to v mých odborných ani časových možnostech. luke05@op.pl\nNapříklad menu by šlo jednoduše vyřešit tak, že velký obrázek s možnostmi rozřežete na jednotlivé položky, a ty vždy dáte do odpovídající buňky druhého sloupce v tabulkce s menu, místo aby to bylo celé dohromady v jednom obrázku. Netuším, jak se vám podařilo, aby v menu obrázek tak ujížděl, ale řekl bych, že by to zvedlo čtenost vaší stránky minimálně o těch 15% zájemců, kteří na ni teď zabrousí, ale ztroskotají na menu, protože zrovna nemají IE. --che 10:09, 29. 6. 2005 (UTC)\nOK, já se na to podívám v jiných prohlížečích, ev. to menu zkusím naporcovat. Luke\nHlasuje se do 5. července 2005 23:59 SELČ. Hlasuje se přidání znaků # ~~~~ pod danou variantu, hlasovat mohou pouze přihlášení a zaregistrovaní jedinci. Dle pravidel Wikipedie je důležitější než hlasování dohoda ze souběžné diskuze. Diskutujte prosím na konci této stránky.\nOtázka: Může článek Karel Gott obsahovat odkaz na stránku http://karel-gott.czechian.net/ v současném stavu (tj. částečně nefunkční menu, problémy se zobrazováním textu)?\nCinik 08:23, 29. 6. 2005 (UTC) *\nLi-sung ✉ 08:26, 29. 6. 2005 (UTC)\nLuděk 08:44, 29. 6. 2005 (UTC)\nVrba 09:55, 29. 6. 2005 (UTC)\nJinak musím dodat, že zásadně nesouhlasím s prohlášením označujícím přidávání tohoto odkazu za vandalismus, považuji to za nepřípustné zneužití tohoto pojmu. Jde evidentně o koncepční spor, respektive o spor o vhodnost externího zdroje, který přerostl v revertovací válku, ale s vandalismem nemá nic společného! Cinik 09:43, 29. 6. 2005 (UTC) PS: Bylo by vhodnější, kdyby se aktéři této války uklidnili a vyčkali konce hlasování, osobně soudím, že je jedno, bude-li tam ten odkaz až do rozhodnutí nebo ne. Každopádně pokračování půtek považuji za něťastné.\nNevím kde kolega Cinik našel označení vandalismus pro onu webovou stránku, já nikde. Ale máte-li kolego na mysli mou poznámku z 28.06.05 v poledne na straně Wikipedista diskuse:193.179.41.19, tak tato říká něco jiného: já zde za šablonou Experimenty upozornil na to, že odkaz byl již několikrát odstraněn, a že v takovém případě doporučuji řešit problém na diskusní stránce, a ne znova odkaz vyeditovat, protože tato další editace by již mohla být vandalismem; a prásk, skoro vzápětí se tam odkaz znovu objevil bez komentáře či zdůvodnění; já přesto ještě umístil šablonu Experimenty2 a nechal to jinak být, a teprve až potom zde došlo k diskusi, která dle mne probíhá dobře a povede zřejmě k tomu, že na oné webové stránce se bude pracovat. Prozatím nehlasuji, sice se trochu kloním k "v současném stavu asi ne", ale snad se to vyřeší malými funkčními úpravami u fanklubu KG. -jkb- ✉ 13:16, 29. 6. 2005 (UTC)\nK označení přidávání odkazu na stránku za vandalizmus se hlásím já. Tato poznámka byla napsána do zdrojového textu článku jako komentář – tenkrát měla smysl, protože stránka skutečně ve Firefoxu nezobrazila nic než dvě vlaječky a nedalo se dostat jinam. Reverty tam a zpátky způsobily, že si moje poznámka ve zdroji ještě nějakou dobu pobyla. Teď už ovšem neplatí a byla nahrazena jinou poznámkou. – slady 13:26, 29. 6. 2005 (UTC)\nNávrhy kompromisních řešení[editovat zdroj]\nNějak se nemůžu rozhodnout, jak hlasovat; každopádně pokud by měl odkaz v článku být, tak v rámci wikipedických pravidel s informací, kam člověk jde, tj. něco jako "fanouškovské stránky - nevalidní, problémy se zobrazováním v jiných prohlížečích než M$IE". --Malý·čtenář 09:52, 29. 6. 2005 (UTC)\nProč tam zdroj neuvést s upozorněním, že pod jinými prohlížeči, než je IE nemusí fungovat dobře? Cinik 09:48, 29. 6. 2005 (UTC)\nPro mě za mě, proč ne ? Je tam ale uvedeno, že se jedná o Neoficiální stránky. ALe může tam být doplněno "optimalizováno pouze pro IE". 193.179.41.19\nTady se někomu stýská po starých časech: "Každý, kdo na svou stránku umístí text: 'Tato stránka je optimalizovaná pro prohlížeč X', zřejmě touží po starých časech, které tu byly ještě před vznikem webu, kdy jste měli jen velmi malou šanci si přečíst dokument napsaný na jiném počítači, jiným textovým procesorem nebo v rámci jiné sítě. -Tim Berners-Lee, Technology Review, červenec 1996". Podrobnosti na . Nešlo by to menu prostě opravit? --Luděk 11:07, 29. 6. 2005 (UTC)\nNechápu, proč je zamčená Filmea (diskuse) 19. 3. 2018, 22:08 (CET)\nKaždý kompromis má svou cenu. Musí tuto cenu platit wikipedie?[editovat zdroj]\nPodle mého názoru je třeba menu buď upravit nebo odkaz z wikipedie odstranit, nebo odkaz nechat, ale upozornit čtenáře, že funguje jen pro XXX. Domnívám se, že čtenář očekává, že odkazy ve wikipedii jsou validní - mají informační hodnotu, která odpovídá úrovni wikipedie a jsou přiměřeně kvalitně technicky zvládnuty. Pokud nemají některou z vlastností, je třeba je z wikipedie odstranit.\nVýjimku lze udělat snad jen v případě, že se jedná o zcela unikátní zdroj se zcela unikátními informacemi, které nelze na webu demonstrovat na žádném jiném webu. -- Pastorius 14:27, 29. 6. 2005 (UTC)\nNení důvod zde dávat odkazy na stránky v dánštině či němčině. Ty ať jsou na dk:Karel Gott a de:Karel Gott. Odkazy na jinojazyčné stránky mají smysl jen u některých pojmů, například se asi těžko bude hledat česká fanouškovská stránka Aly Pogačevové, zde bude mít odkaz na ruské stránky smysl. Ale odkazovat na stránky Karla Gotta v dánštině nemá smysl. --Luděk 19:34, 29. 6. 2005 (UTC)\nVážený pane Luděk, to už mi skoro připadá jako sabotáž, co říkáte ? Pěkná pravdila si tu určujete. Uvažte, že mnoho lidí, možná na rozdíl od vás, ovládá cizí jazyky a nečiní jim problém porozumět. Nemáte pravdu, že se taková stránka bude těžko hledat. Sám dobře vím, že i české stránky zahraničních interpretů navštěvuje mnoho cizinců a naopak. Také já sám se na takové stránky rád podívám. luke05@op.pl\nTohle bychom už mohli nechat. Je pravda, že Karel Gott je v Německu velmi oblíben. Mohli bychom přidat text „v němčině“, podobně jako v článku o programovacím jazyku Tcl je nadpoloviční většina odkazů anglicky. Toto je jen obecný názor, když se koukneme na informační hodnotu právě přidaných německých stránek, je jasné, že odkaz na Wikipedii nemá co dělat. Cizojazyčné odkazy ano, ale relevantní! – slady 21:35, 29. 6. 2005 (UTC)\nKdo je správcem těchto stránek, že si určuje pravidla, co je relevantní a co "nemá informační hodnotu" ? Já myslím, že pro někoho mají některé informace význam, stejně jako pro jiného nemají žádnou cenu, že ? Někomu se stránky velmi líbí, někomu připadají příšerné, ovšem to je subjektivní. Jinak, svoje stránky jsem otestoval v prohlížečích Firefox, Mozilla, Opera i Netscape a frame menu funguje normálně ve všech a web je možné normálně prohlížet. O co vám vlastně doopravdy jde ? luke05@op.pl\nJak jste si už asi všiml, spravuje to tu komunita, která k rozhodnutím dospívá pomocí diskusí a hlasování. Jinak ke stránkám: potvrzuji, že framové menu se už v zorbazuje v pořádku ve Firefoxu i v Konqueroru, takže pokud nikdo z přítomných netrpí epilepsií a náhodou neklikl na odkaz "hitparáda", asi bych je přeci jen přidal, protože ty informace jinde po netu asi skutečně moc nejsou. Také navrhuji zrušit aktuální hlasování, protože tehdejší "současná podoba" už není relevantní. --che 23:25, 29. 6. 2005 (UTC)\nPokud jde o můj názor, tak si myslím, že odkazy na zahraniční stránky na Wikipedii patří. --Kirk 22:59, 29. 6. 2005 (UTC)\nJeště připomenu, že Wikipedii spravuje komunita. Nejedná se v žádném případě o anarchii. Takže když se hlasuje, učastníci mají způsobně počkat na výsledek jednání. Poslední editace, kde byla „zakomentována“ i původně košer část stránek včetně interwikifikace, se klidně dá považovat za vandalizmus. Pokud nešlo o omyl. – slady 06:40, 30. 6. 2005 (UTC)\nStránky uzamčeny do 5. července[editovat zdroj]\nZamkl jsem tento článek do 5. července, kdy skončí hlasování. Pokud dojde k nějaké dohodě či kompromisnímu řešení, lze odemknout kdykoliv dříve. --Luděk 07:03, 30. 6. 2005 (UTC)\nOpravdu je to nutné? Menu někdo měnil 29.06.2005 19:53:05. Dřív jsem vypozoroval, že mi funguje pod Mozillou, jen když mám okno prohlížeče velmi zvětšené, teď mi funguje při jakékoliv velikosti okna. Není už celé hlasování irelevantní? --Beren 07:38, 30. 6. 2005 (UTC)\nMožná to je zbytečné. Já se tam dnes ještě nekoukal. Očekával jsem, že když autor menu opraví, že sem dá vědět. Možná na tom ještě pracuje, možná to právě testuje a dá nám sem vědět, až své úpravy ukončí a bude přesvědčen, že už je všechno v pořádku. --Luděk 07:54, 30. 6. 2005 (UTC)\nHlasování už asi nemá smysl[editovat zdroj]\nZdá se, že autor stránek o Karlu Gottovi částečně opravil menu - funguje menu framové, menu scriptové je stále rozvrkočené. (Ve scriptovém menu vlastně jen stačí zkopírovat kód z menu framového, takže by snad neměl být žádný problém.) No ale již existuje možnost (i když někdo bude muset chvíli pátrat, pokud ho to nepřestane hned bavit) dohledat funkční menu. Odkaz se tedy teď dá strpět, a proto odemykám článek a sám tam ten odkaz přidám. --Luděk 20:22, 30. 6. 2005 (UTC)\nAno, menu jsem naporcoval, jak jsem slíbil, takže teď je opravdu vše v pořádku. Ovšem upozorňuji, že jsem testoval i to původní menu na všech prohlížečích. Pravda, bylo sice trochu rozjeté, ale i tak nebyl problém s jeho ovládáním. Jinak menu scriptové je tam pouze jako bonus, z úvodní stránky vede hlavní odkaz z obrázku přímo na menu s rámem. Postarám se ale o to, aby i to jednoduché menu bylo funkční nejen v IE. Bohužel kód zkopírovat nestačí, stránku je třeba celou předělat, má-li nějak vypadat. Luke\n"Trochu rozjeté" bohužel znamená, že člověk nikdy nevěděl, kam ho odkaz dovede :) Jinak souhlasím s Luďkem, že současná podoba už je vzhledem k dostupnému informačnímu obsahu k linkování použitelná. --che 22:24, 30. 6. 2005 (UTC)\nNejen rozjete, ale nechme toho, ted je to perfekt a jiste Vas potesi mozny prirustek navstevniku, treba o moji malickost, IE je pro mne nedosazitelnou veci :-) Dekuji Vrba 22:31, 30. 6. 2005 (UTC)\nOT: To se nedivim, ze je nedosazitelny, kdyz jste si pocitac zapatlal jahudkama. :-) – slady 06:55, 1. 7. 2005 (UTC)\nJednoduché menu je už také v pořádku, zobrazují se mi všechny stránky ve všech zmíněných prohlížečích dobře, provedena byla také úprava designu. Luke\nJsem pro ponechání odkazu na . Vypadá to pravý a není důvod ho vylučovat. --che 21:06, 8. 2. 2006 (UTC)\nNebudu se bránit, pokud bude lidí takového názoru více. Osobně se však domnívám, že je to ptákovina, dávat takovéhle věci do encyklopedie. Na druhou stranu, kde je záruka, že nejde o falzifikát? Přece jen mám k některým "zdrojům" nedůvěru. --Luděk 21:11, 8. 2. 2006 (UTC)\nJsi proti me zaujaty to je cele.Nemas NPOV a to je hrich! Rezignuj - nedelas Wikipedii dobre jmeno. Rosta 21:18, 8. 2. 2006 (UTC)\nJaký má tenhle dokument proboha encyklopedický význam? Zanatic ʡ 21:12, 8. 2. 2006 (UTC)\nEncyklopedický význam dokumentu je nulový a zdroj pochybný... Cinik 05:55, 9. 2. 2006 (UTC)\nProtokol o obnažování mladého Gotta vyšel v časopise Neon, vydávaném v nakladatelství Petrov v letech 1999-2000 , přesné číslo nevím (a v knihovnách se to hodně blbě shání). Podle všeho je pravý. Vybavuji si z nějakého rozhovoru s Pluháčkem-Reinerem, že k tomu bůhvíjak přišli a doufali to za těké prachy střelit Blesku, ale tam je vyhodili, že na skandalizování miláčka národa není nikdo zvědavý (ostatně, tady to taky zapadlo - BTW, kopii jinde než u Hedvíčka nikdo neznáte?).\nCož samo o sobě je pozoruhodná výpověď o české společnosti; a dokonce i kdyby to byl fake (kdo by se ho dělal, a jak?), encyklopedie by měla konstatovat jeho existenci a prokázaná fakta. Kdyby to bylo urgentní, můžu se pokusit od známých sehnat spojení na Pluháčka lepší nežli to na  a zkusit ho požádat o podrobnosti. --Malýčtenář 14:30, 9. 2. 2006 (UTC)\nPravdu o Gottovi mistni vlastenci nepripusti, ovsem lzi o Hedvickovi jsou naprosto v poradku. Rosta 14:34, 9. 2. 2006 (UTC)\nMohu se připojit s tím, že jsem viděl ten dokument na internetu už před několika lety a z úplně jiného zdroje. Jen tak ho ale umístit do odkazů (zvláště jsou-li jenom čtyři) mi přijde nevhodné, měl by být uveden v nějakém kontextu, tedy v rámci nějaké malé podsekce, která se tomu věnuje. Samozřejmě že tu stále bude nějaká nevyváženost, když o Karlu Gottovi uvádíme jen základní informace a pak rozebíráme tohle, to ale podle mě není samo o sobě dostatečný argument pro to, neuvádět tu informaci vůbec, pokud nějakou relevanci má. --Pasky 14:48, 9. 2. 2006 (UTC)\nOK, jak jsem psal výše, nebudu se vzpouzet jeho opětovnému zařazení. Některým zdrojům prostě na základě různých zkušeností věřím, některým méně a k některým přistupuji se značnou nedůvěrou. --Luděk 21:15, 9. 2. 2006 (UTC)\nTak se nevzpouzej a dej to tam zpatky. Ty jsi byl ten , kdo to dal pryc. Dekuji. Rosta 21:24, 9. 2. 2006 (UTC)\nPřestupek z roku 1962[editovat zdroj]\nVím, že to není zrovna moc encyklopedické (a na okraji etiky), ale mohl by někdo potvrdit nebo vyvrátit autenticitu tohoto? (Mě samotného to teda dost šokovalo...) Hidalgo944 03:39, 8. 6. 2007 (UTC)\nUž se tady o tom přestupku debatovalo, tak před rokem nebo dvěma. Výsledek si nepamatuju. --slady I~b 10:56, 8. 6. 2007 (UTC)\nMe se tohle taky uz parkrat dostalo do mejlove posty a povazoval bych to za autenticke. Byl jsem tenkrat sice jeste maly kluk, ale pamatuju si, ze se mluvilo o tom, ze ma nejake takovehle "delikty" a i z okruhu mych znamych, co ho tenkrat znali osobne, jsem mel moznost se doslechnout, ze nebyl v tehle oblasti nekym, kdo by bral prehnane ohledy na spolecenske skrupule, jestli se to tak da decentne vyjadrit;-). Tudiz me to nesokovalo vubec. Navic je treba prihlednout k dobe, kdy se to melo prihodit. Nechci tvrdit, ze by dnes neco takoveho bylo na dennim poradku, ale prece jen myslim, ze tenkrat to lidi treba pohorsovalo, dnes by to mnohem vic lidi spis pobavilo, obzvlast kdyz se vezme v potaz jeho tehdejsi mladi. Navic, predstavme si, ze by takovyhle pribeh i tenkrat treba takovy Milos Forman nebo nekdo jemu podobny zabudoval do nejakeho sveho filmu - jsem presvedcen, ze i tenkrat by se tim publikum pobavilo kralovsky - co vsichni ti uspesni filmari a spisovatele tehdejsi doby divakum a ctenarum prezentovali, bylo stejne jen pod perfektnim uhlem nastavene zrcadlo kazdodenniho zivota. A nevidim v tom sebemensi duvod, proc bych si zrovna kvuli tomuhle "naruseni soudruzskeho souziti obcanu" :-))) mel Karla Gotta jako umelce a cloveka mene vazit. 84.226.18.31 18:55, 4. 5. 2008 (UTC)\nAsi pred pul az rokem, kdy mu tohle bylo opet jednou verejne predhazovano, jsem tusim na iDnes cetl clanek, ktery zverjnoval obsah vyjadreni nekoho zasveceneho (myslim ze ne osobne jeho, snad prislusného psychiatra ci jinak nekoho z Gottova nejblizsiho okoli) k téhle kauze: Udajne to mela byt soucast spolu se spratelenym psychiatrem domluveneho divadylka na komunisticke urady, jez mu melo umoznit uvolneni pro psychické problémy z v te dobe obvykle pro mlade lidi vykazaneho pracoviste, tady konkretne delnika v CKD, aby se mohl venovat misto toho hudbe. -- 8ohmSpeaker 5. 12. 2010, 03:31 (UTC)\n„Populární československý zpěvák Karel Gott je agentem StB, kterého se podařilo naverbovat roku 1960 na základě kompromitujících skutečností (usvědčen z exhibicionismu).“ Josef Frolík\nKdo veri Frolikovi... Obzvlast diky po senzacich z komunistickeho Ceskoslovenska dychtici emigraci z tehoz statu se mu ve sve dobe jeho dily jiste podarilo nabyt nezanedbatelného jmeni. Jejich obsah lze ovsem sotva povazovat za objektivnejsi nez obdobne spisky vydavane tou dobou na vychod od tehdejsi "Zelezné opony". Neni sprochu, aby na nem nebylo pravdy trochu - ale co tady znamena ono "trochu"? Nebo jinak: "To nejstrasnejsi na kazde lzi je ten pytlicek pravdy, ktery je v ni obsazen." - Marie von Ebner-Eschenbach -- 8ohmSpeaker 5. 12. 2010, 03:31 (UTC)\nÚdajná spolupráce s komunistickým režimem[editovat zdroj]\nStupidní zmínka o Gottově spolupráci s režimem vůbec nepatří do článku o jeho profesionálních úspěších. Dominik – Tento příspěvek přidal(a) 213.211.37.76, 15:02, 12. 8. 2007 SE(L)Č\nChybou je, pokud chápete encyklopedii jako místo, kde budou jen chváleny profesionální úspěchy, a speciálně článek o Karlu Gottovi jen jako jejich výčet. Karel Gott je, podobně jako mnoho jiných umělců a veřejně činných osob, člověkem, v jehož životě lze nalézt světlé, ale i stinné okamžiky. Pokud jsou k nějaké kontroverzní informaci dostatečně věrohodné zdroje, bylo by naopak chybou, kdyby byla záměrně zamlčována, i když vy ji třeba považujete za stupidní zmínku. Článek je naopak zkreslen opačným směrem – je zde zcela zamlčeno jeho možné koketování s emigrací, kdy do Československa se vrátil až poté, kdy mu komunistický režim slíbil beztrestnost a možnost pokračovat v umělecké kariéře (kdokoli jiný by hned z hranic putoval do vazby a na uměleckou dráhu mohl zapomenout), respektive decentně formulováno jako několikaměsíční angažmá v USA (pokud se tedy jedná o totéž období – nevím, nejsem si jistý a zdroje k tomu teď hledat nebudu). --Milda 14:24, 12. 8. 2007 (UTC)\nKarel Gott nevystupuje jako volič žádné politické strany. Navíc nelze říct, že spolupráce s komunistickým režimem je stinná nebo světlá, to přece záleží na politickém názoru každého čtenáře. Pokud tato poznámka má být zařazena, pak spíše do samostatného odstavce o kontroverzích, například spolu s tou aférou z roku 1958. Dominik – Tento příspěvek přidal(a) 213.211.37.76, 16:57, 12. 8. 2007 SE(L)Č\nWikipedie je encyklopedie, proto zde mají být relevantní informace, ať už jsou jakékoliv. Důležité je, aby byla splněna pravidla WP:NPOV, WP:Ověřitelnost a WP:Věrohodné zdroje. --Luděk 15:00, 12. 8. 2007 (UTC)\nTimhle zpusobem by mohl byt obvinen ze spoluprace s komunistickym rezimem kazdy, kdo v nem dosahoval nejakych pravidelnych uspechu - za takovy lze oznacit uz jen treba vysokoskolske vzdelani a nasledovnou dobrou a trvalou praci v oboru; bez urciteho minimalniho lezeni do zadku se to neobeslo nikde a uz vubec ne, kdyz se nekdo treba dostal i na ten nejnizsi sefovsky stupinek - mistr v dilne, skupinar v kancelari atd., at uz byl v KSČ nebo nebyl. A to uz nemluvim o tom, kdyby nekdo chtel videt jako spolupraci s rezimem odvadeni dobre prace vubec namisto sabotazi vseho mozneho druhu. 84.226.18.31 20:04, 4. 5. 2008 (UTC)\nNulová objektivita a další výtky[editovat zdroj]\nNezlobte se, ale toto vůbec nevypadá jako encyklopedický článek. V žádném případě není nestranný, objektivitu ani nepředstírá. Jen pár příkladů:\n"Na poli populárního hudebního žánru lze jen těžko najít podobná srovnání – v tomto směru je považován za skutečný fenomén." - zcela bez odkazů, podpůrných tvrzení, navíc velmi obecně a neurčitě formulované.\nZbytečné superlativy - orchestry, se kterými zpívá, jsou "nejlepší", jeho učitel byl žákem "nejslavnějšího" pěvce, Semafor je "nejslavnější", Gottova ocenění jsou "nejvýznamnější" (jako by nestačily desítky významných ocenění), jeho koncert je "famózní" atp. - předpona nej- se zde vyskytuje v neuvěřitelně hojném počtu.\n"Mnozí upadli v zapomnění a tak je Karel opět na vrcholu." - to už opravdu vypadá jak z nějakého oslavného pamfletu, "Mistr" je oslovován familiárně křestním jménem, před "a tak" navíc chybí čárka.\n"Na své dřívější úspěchy navazuje i v současnosti a nové příznivce si získává dokonce i mezi nejmladší generací, v době, kdy ty největší staré legendy zůstávají a nové hvězdy se mají teprve narodit." - autor má zřejmě literární ambice, doporučuji mu však realizovat se spíše v beletrii. Takovéto věty zkrátka do žádné encyklopedie nepatří.\nVšem se omlouvám, že kecám, místo abych článek opravil. Nemám na to bohužel čas ani znalosti. Článek mě prostě natolik zklamal, že jsem musel reagovat. (Petr A.)\nSouhlasim. Ja bych navíc měl připomínku z relevantnosati odkazu 3. Byl bych pro jeho odstranění. Na jednom místě je odkazů 5 a zbytek článku naopak neodkazuje na nic, což je myslím škoda. Z hlediska neutrality je také hodně co měnit. --Nadkachna 16:41, 8. 1. 2008 (UTC)\nV tom odstavci "Rust popularity" je par veci ponekud nadsazenych. Predevsim kdyz je rec o "úspeších v USA, Kanade" - zrovna tyhle uspechy jsou dost relativni. O jeho 7-mesicnim angazma v USA lze mluvit jako o uspechu jen z hlediska jeho osobniho umeleckeho vyvoje. To, co si clovek vseobecne predstavuje jako umelecky uspech, tj. popularita a penize, pak to nemelo daleko k fiasku. V Kanade mel "uspech" jako soucastka celkove uspesneho vystupu CSSR na svetove vystave v Montrealu, je tudiz take problematicke to jako osobni umelecky uspech vyzdvihovat vic nez jen jako spoluucast. Dale "Zlaty hlas z Prahy" - to je cisty preklad nemeckeho "Die goldene Stimme aus Prag". Spolkove Nemecko byla snad jedina zapadni zeme, kde opravdu uspech mel a v prislusne generaci babicek ma dodnes. Ale tenhle pojem byl ražen take jen tam, u nas - stejne jako v Nemecku - mu tusim vyslo pod timhle jmenem jedno vanocni album, ale sotva koho by tady napadlo ho titulovat timhle pridomkem. Potom "doba slavné Lady Carneval" - tohle byla snad jedina jeho pisnicka, ktera opravdu zabrala i v zapadnim svete vseobecne, nejen v Nemecku. Ovsem nic vic, nez tisice podobne uspesnych ze zapadoevropskych produkci. Proto se mi zda trochu prehnane z ni delat stred celeho obdobi jeho kariery; nedala zadny podnet k navazani dalsich podobnych uspechu a dnes - na rozdil od mnohych z tech zminenych tisicu podobne uspesnych, ze kterych se staly takrka nebo i doslova evergreeny - si na ni na zapade uz sotva kdo vzpomene.\nBylo by take dobre, kdyby se nekdo mohl trochu konkretneji rozepsat o jeho tvorbe pro Nemecko - nemam sice objektivni podklady, bylo to sice financne pro devizove hospodarstvi Ceskoslovenska lukrativni, kdyz jsem ale videl poprve jeho vystoupeni v zapadonemecke televizi, nechtel jsem verit svym ocim a usim a vylozene jsem se za ten kyc stydel. Na druhou stranu lze ale hodnotit jako opravdovy uspech, ze puvodne jeho nemeckou verzi pisnicky "Hej hej baby" ("Einmal um die ganze Welt") prevzal do sveho repertoaru popularni rockovy zpevak Udo Lindenberg. 84.226.18.31 19:50, 4. 5. 2008 (UTC)\nTrochu jsem ty superlativy ocesal, ale stale jich tam dost zustalo. Doplnil jsem sablonu upravit, dokud nezmizi. --Postrach 20:52, 8. 1. 2008 (UTC)\nA až se někdo do revize hesla pustí, ať opraví řadu pravopisných chybiček, možná překlepú v různých částech článku.--P.Starý 21:01, 8. 1. 2008 (UTC)\nZasloužilý umělec, Národní umělec[editovat zdroj]\nNěkde jsem slyšel, že K. Gott po roce 1989 vrátil tituly Zasloužilý umělec a Národní umělec. Je to pravda? (Mimochodem, když Václav Klaus předával 28. X. 2009 medaile, před Gottem říkal J. Weigl o někom, že je "zasloužilý vědec". Čekal jsem, že o Gottovi řekne "zasloužilý umělec.")\nGerman Wikipedia[editovat zdroj]\nIn the German Wikipedia Karel Gott was born in the "Reichsprotektorat" and not in CR. Maybe someone can explain them history? --93.221.244.175 30. 10. 2009, 23:44 (UTC)\nIt was "Reichsprotektorat" at the time, and now it's country called Czech Republic. Both of those are correct in their own way. See en:Protectorate of Bohemia and Moravia for historic details. --che 31. 10. 2009, 11:47 (UTC)\nani ČR, ani ČSR[editovat zdroj]\nKarel Gott se nenarodil ani v Československu-ČSR, nýbrž v Protektorátu Čechy a Morava-PČM.\nPokud jde o mne tak já mám zato, že Československá republika v roce 1939 nezanikla. --MiroslavJosef 28. 3. 2010, 17:34 (UTC)\n19. cena[editovat zdroj]\nKolikrat vyhral cenu Tyty? Kde jste prisel/-la na 19. cenu za kategorii Zpěvák? Prosím zdroj.\nAsi jo, podle tabulky.\nBludný balvan[editovat zdroj]\nCo se týká udělené anticeny Bludný balvan a zmínky o ní, v tomto případě může trochu působit jako pěst (balvan) na oko. Přirozenější by bylo zakomponovat ji do širší sekce věnované přesahu Karla Gotta coby společenské celebrity, včetně jeho např. charitativních angažmá, případné politické podpory, třeba i úvah o něm coby kandidátovi na prezidenta. V tom kontextu by mohly být popsány i jeho veřejně projevované postoje, jsou-li nějaké signifikantní, a tedy i související anticena. To vše sem IMHO může patřit. --Bazi (diskuse) 25. 2. 2013, 16:28 (UTC)\nAno, věnovat celou jednu sekci udělené anticeně, která nemá s jeho zaměřením nic společného, je skutečně jak pěst na oko a je to jen propagace jednoho názorového spolku. Pokud by dostal anticenu Krákající havran pro nejhůře zpívajícího zpěváka, tak by to tam klidně mohlo patřit, ale toto fakt ne. Nezapomínejme, že Wikipedie není sbírkou nahodilých informací. --Jowe (diskuse) 25. 2. 2013, 16:47 (UTC)\nTu cenu dostal za to, co udělal, není vykouzlená jen tak ze vzduchu, tudíž o nahodilosti tu být nemůže být řeč. Navíc jelikož celý článek působí jako chalozpěv, je odstranění jediné kritiky (o které navíc informují veřejnoprávní a soukromá celostátní média) krok k nevyváženosti. --G3ron1mo 25. 2. 2013, 18:48 (UTC)\nInformace o anticeně je stejně nahodilá jako by třeba byla ozdrojovaná informace, že zazpíval v 62. druhém díle pořadu Televarieté. Ta informace by patřila do článku Televarieté, a nikoliv do článku o něm. Pokuste se konečně pochopit rozdíl mezi nahodilou a nepravdivou (neozdrojovanou) informací. --Jowe (diskuse) 26. 2. 2013, 12:10 (UTC)\nVaše přirovnání je zavádějící, protože písní zazpíval Gott jistě tisíce, ale anticenu získal jen jednu (o jiné nevím). --G3ron1mo 26. 2. 2013, 12:20 (UTC)\nOboje to jsou pro zpěváka nahodilé informace na rozdíl třeba od astrologa Baudyše, kde informace o anticeně mají svůj smysl. --Jowe (diskuse) 26. 2. 2013, 12:51 (UTC)\nTo je argumentace kruhem (bludný balvan je nahodilý, protože píseň v televarieté je nahodilá?). Mohu se Vás zeptat, podle jakého rpavidla určujete, co je nahodilá informace a co není? Kupříkladu Výše jsem Vám nenahodilost bludného balvanu vysvětlil, ale nedokázal jste to nijak rozporovat. Pak jsem poukázal na to, že jste použil pro svou argumentaci zavádející analogii. Máte nějaké jiný argument? Možná by bylo lepší, abyste ho zde napsal rovnou. --G3ron1mo 26. 2. 2013, 13:07 (UTC)\nNahodilá informace je IMHO taková, která je vložena bez jakéhokoli kontextu. Není to totéž co encyklopedicky nevýznamná informace. Kdybychom tu měli naplácány přes sebe různé náhodně vybrané zprávy z bulváru, pak by šlo nejspíš o nahodilé informace. Třeba kdybychom se tu dočetli, že věnoval svůj obraz prezidentovi, ale už ne to, že vůbec maluje obrazy, pak by to byla nahodilá informace. Bludný balvan je zde nahodilý proto, že nezapadá do kontextu jeho pěvecké kariéry. Karel Gott však není jen zpěvák, a to je záhodno do článku promítnout. --Bazi (diskuse) 26. 2. 2013, 13:45 (UTC)\nKontext jsem vytvořil a udělení ceny do něj zasadil. --G3ron1mo 28. 2. 2013, 08:12 (UTC)\nKromě přesunu jsem provedl drobné úpravy textu, ale přiznám se, že s předposlední větou druhého odstavce si nevím rady. Prosím o přeformulaci, aby dávala smysl. --Bazi (diskuse) 28. 2. 2013, 08:31 (UTC)\nJde klidně rozepsat jeho postoje z oné knihy a rozhovoru pro lidovky, za které anticenu dostal. --G3ron1mo 25. 2. 2013, 18:48 (UTC)\nOno tu toho chybí víc, třeba úplně jeho malířská tvorba (i když je tak kategorizován), jeho knižní publikační činnost (vč. zmíněné knihy). Pasáž s oceněními by zasloužila přesunout z životopisu pod tvorbu, pasáž o rodině buď zahrnout do životopisu, anebo samostatně až na konec článku, protože má IMHO menší důležitost než profesní kariéra. Taky encyklopedický styl by to chtělo vylepšit, v životopisu třeba nepoužívat přítomný čas apod. Nechci tím kritizovat dosavadní editory, protože všechno vzniká postupně vzájemnou spoluprací. Chci jen poukázat na to, že je v článku víc prázdných míst, která by zasloužila zaplnit. Bludný balvan k nim patří, ale určitě jako součást širšího kontextu. --Bazi (diskuse) 25. 2. 2013, 19:24 (UTC)\nKarel Gottar?[editovat zdroj]\nPrávě jsem se na de.wiki dočetl, že se Karel Gott měl údjně narodit jako Karel Gottar. Odkazují tam (v diskusi) na tohle: http://www.sueddeutsche.de/kultur/karel-gott-zum-gott-of-schlager-1.85514 . Pro mě absolutní novum a ani nenacházím nic dalšího, co by to hodnověrně potvrzovalo. Ví o tom nekdo něco, je na tom snad přece jen něco pravdy? - 185.110.89.200 27. 2. 2018, 02:28 (CET)\nNa některých německých stránkách se to skutečně píše. Např. i Český rozhlas v německé verzi výslovně píše „Karel Gott, občanským jménem Karel Gottar“.. Nevím, nakolik jsou tyto zdroje věrohodné, zda to není nějaký omyl, který od sebe vzájemně opisují… (Čistě subjektivně mi vždycky přišlo, obzvlášť vzhledem k jeho kariéře, že snad není možné, aby se opravdu narodil jako Karel Gott, tedy Karel Bůh, vždycky mi přišlo, že to musí být pseudonym, ale můj dojem je samozřejmě encyklopedicky irelevantní.) – J. M. (diskuse) 28. 2. 2018, 03:25 (CET)\nPráve jsem taky k tomu naguglil takřka výlučně odkazy v němčině (mezi tím i ten na Č. rozhlas), jeden v angličtině a jeden tuším slovinsky nebo tak nějak. Takže se mi taky jevilo, že to bude všechno převzaté z jednoho jediného chybného zdroje.\nA myslím si, že jeho jméno vlastně neznamená Bůh, ale že to je zkomolenina také existujícího jména Goth podle někdějšího germánského národa popř. někdo, kdo pochází z města Gotha (i to ovšem může být už také zkomolenina z Guth, tedy po starodávnu psané gut - dobrý, popř. das Gut - majetek, statek) - 213.160.54.125 2. 3. 2018, 02:44 (CET)\nJenže to už by musel rod Gottarů vymřít po meči. V republice totiž neexistuje nikdo s příjmením Gottar (důkaz: , ), ale Gottů je 8 a Gottových 9 (, ). Takže já bych to považoval za povedený vtip.Jiří Erben (diskuse) 28. 2. 2018, 09:04 (CET)\nJe dostupná matrika se záznamem narození jeho otce (), ze které jasně plyne příjmení Gott – tedy za předpokladu, že je to skutečně narození jeho otce, a ne pouze shoda jmen. Ostatně, ono je zajímavé, že údajné příjmení Gottar se vyskytuje prakticky pouze jako zmínka v pár německých článcích (byť jinak věrohodných webů), z nichž část je datována do roku 2009 (70. narozeniny). Na české wiki bych takovou informaci z článku odstranil s odkazem na WP:VTVVD. --Harold (diskuse) 28. 2. 2018, 10:40 (CET)\nMhmm, zvláštní, někteří němečtí wikipedisté. Moji korekturu onoho nesmyslu "Gottar", podloženou odkazy odsud, promptně smazali, s otázkou "Podklady?" (Belege?) jako dúvod. Stejně tak opravu tvrzení, že rodiče Karla Gotta byli "púvodně 'böhmischer' púvodu, ale ve své národnostní identitě česky asimilováni" - podle jejich názoru v diskuzi existuje česká národnost teprv od r. 1918. Takže jo... :P (Pro neznalé: Němčina rozlišuje "tschechisch", což se vztahuje k české národnosti, a "böhmisch" týkající se českého území.) - 185.110.72.85 29. 4. 2018, 05:59 (CEST)\n„Gottar“ bude nesmysl. Autor Gottových textů v němčině, Filip Albrecht, k tomu na otázku: Pomohlo Karlu Gottovi u německých posluchačů jeho příjmení?“ uvedl: „Ano, teď jsme měli velký rozhovor s rakouským Kurierem, kde velmi významný novinář napsal, že se nejmenuje Karel Gott, ale Gottar, i když rodné jméno musel znát z vydané autobiografie. V Německu nevěřili a stále nevěří, že se jmenuje opravdu Gott.“ .--Kacir 29. 4. 2018, 07:47 (CEST\nDá se ten rozhovor někde najít, pokud možno v němčině? - 185.110.185.249 29. 4. 2018, 22:29 (CEST)\nNa rozhovor jsem odkázal v závěru mého příspěvku (). Předpokládám, že Českobudějovický deník nebude mít německou verzi.--Kacir 29. 4. 2018, 22:40 (CEST)\nAha, díky, přehlíd jsem. Navíc i rozhovor už sám byl veden v češtině. Bohužel to ale na ty zatvrzelce z de.wiki asi moc dojem neudělá, protože ten rozhovor s Kurierem se zdá být o několik let novější než celá ta fáma Gottar. No zkusim jim to přeložit, uvidíme, co oni na to. - 185.45.236.253 5. 5. 2018, 07:22 (CEST)\nZamknutá stránka[editovat zdroj]\nMoc rád bych se zeptal proč je stránka zamknutá. Je neaktuální, zejména v životopise/kariéře. To jako od roku 2000 nic nedělal ?Několikrát jsem přidával nadpis PO ROCE 2000 - stránka byla zamčena. Ocenění neaktuální, spoustu nových informací.\nZasazuji se za odemčení!!!!! Prosím odpovězte. -- Tento nepodepsaný komentář přidal uživatel Filmea (diskuse • příspěvky)\n@Filmea:Protože byla velmi často terčem vandalům. Stránka není plně zamčena, je zamčena pouze pro neregistrované a krátce registrované. Vy byste měl mít možnost stránku editovat. Zpráva, která Vás informuje o tom, že je stránka zamčena, je toliko informativní. Můžete ji ignorovat. Pokud narazíte na opravdu zamčenou stránku (pro všechny vyjma správců), na stránce nebude ani tlačítko "Editovat". S pozdravem, --Martin Urbanec (diskuse) 7. 7. 2018, 17:46 (CEST)\nDobře moc děkuji za odpověď a omlouvám se za potíže, ale už to je skoro půl roku a já si toho nevšiml. -- Tento nepodepsaný komentář přidal uživatel Filmea (diskuse • příspěvky)\n@Filmea: Není za co, rád jsem pomohl. --Martin Urbanec (diskuse) 8. 7. 2018, 20:28 (CEST)\nUrčitě ne Gottar.\notec Karel Gott *1911 (rodiče Karel Gott zámečník v Plzni a Vincencie roz. Klečánek z Oujezku) http://www.portafontium.eu/iipimage/30071453/plzen-u-panny-marie-07_3290-n\nmatka Marie Valešová *1910 (rodiče František Valeš nar. v Hromici a Kateřina roz. Fencl z Čivic) http://www.portafontium.eu/iipimage/30071455/plzen-131_1770-n\nděd Karel Gott *1884 (rodiče Jan Gott a Veronika roz. Keberle) http://www.portafontium.eu/iipimage/30067249/plzen-065_0440-n\npraděd Jan Gott *1841 (rodiče Jan + Barbora roz. Hanzlíková) http://www.portafontium.eu/iipimage/30067198/plzen-014_1860-n\nprapraděd Jan Gott oddán 1834 (rodiče František Gott z Chlumčan u Lukavic + Alžběta roz. Havlová ze Stupna) http://www.portafontium.eu/iipimage/30067210/plzen-026_1440-o\nrodokmen ke Gott Bonaventura *1567 https://img.cncenter.cz/img/18/full/817269_.jpg https://www.okoun.cz/boards/rodokmeny,_genealogie?contextId=1063622925 https://strakonicky.denik.cz/zpravy_region/st-20110113-gott.html\n--78.45.5.252 14. 7. 2018, 13:53 (CEST)\nJe mi líto, ale nejde mi přidat zdroj k oceněním za nejprodávanější alba a obecně ocenění týkajících se alb. Zde je odkaz https://www.karelgott.com/vyznamna-oceneni-v-oblasti-gramofonoveho-prumyslu/. Prosím, někdo to tam dopňte.\nKarel Gott nazpíval více než 2 200 písní v 18. jazycích. Nikoli 978. Obdržel 43 zlatých desek, 12 platinových, 7 dvojplatinových, 2 multiplatinových, 5 stříbrných a 1 diamantovou desku. A je držitelem více než 300 ocenění v 15 zemích světa.\nDo infoboxu[editovat zdroj]\nPřidejte prosím do infoboxu všechny děti: Dominika Gottová (1973), Lucie Kolářová (1987), Charlotte Ella Gottová (2006) a Nelly Sofie Gottová (2008) --Marian Buštík (diskuse) 4. 10. 2019, 10:57 (CEST)\nDíky za připomínku. Doplnil jsem všechny dcery na Wikidata, takže už jsou i v infoboxu. --Bazi (diskuse) 4. 10. 2019, 11:35 (CEST)\n@Bazi: Opravdu je potřebné uvádět v článcích a dokonce dávat do Wikidat podrobnější údaje o žijících osobách, které samy o sobě nejsou příliš encyklopedicky významné? Bych byl opatrnější, u nezletilých zvlášť. Možná jsem uvedení důvěryhodného veřejného zdroje jen přehlédl? Odstavcem "Vztahy v rodině" (a následujícími) se aspoň v mých očích encyklopedická hodnota článku nezvyšuje, místo DČ z něj dělá ŠČ. Jednotlivé dílčí informace by neměly mít vyšší prioritu než encyklopedický článek jako celek... --Xyzabec (diskuse) 6. 10. 2019, 14:07 (CEST)\nPodmínky pro umístění na Wikidata splňují, protože jsou ve vztahu k encyklopedicky významné osobě. A encyklopedická významnost pro Wikipedii se týká vlastních samostatných článků. Takový tady má jen manželka, ale jestli se najdou podklady i k dcerám, není asi problém, aby tady svůj článek měly. Každopádně uvedení nejbližších rodinných příslušníků v infoboxu je standardem a neviděl bych v tom problém, jsou-li informace doložené z věrohodných zdrojů. V sekci Vztahy v rodině mi hlavně chybí, v jakém vztahu opravdu ty osoby jsou/byly. Jen u Ivany máme uvedeno „manželka“, ale jestli ty další dvě ženy byly taky manželky, se nedozvíme. Co je ŠČ? --Bazi (diskuse) 6. 10. 2019, 19:51 (CEST)\nJsou-li ty informace doložené z věrohodných zdrojů... Prosím tedy o doplnění zdrojů do článku. A myslím, že kluků Kovaříkových se nikdo moc neptal, jestli chtějí být uvedeni i s přesným datem narození v článku o (možném) dědečkovi. Mě se to zdá přinejmenším encyklopedicky nevýznamné a zbytečné. Nejen proto je to zatím z mého pohledu Špatný Článek.--Xyzabec (diskuse) 6. 10. 2019, 21:30 (CEST)\nObecně se nějakých kluků nikdo na Wikipedii ptát moc nemusí, od toho máme právě ty publikované zdroje. Každopádně pasáž Vztahy v rodině jsem do článku nevkládal, čili není mojí povinností shánět k ní zdroje o nic více nebo méně než Vaší. WP:ESO. --Bazi (diskuse) 7. 10. 2019, 00:27 (CEST)\nObecně se jistě ptát nemusí nikdo na nic, a zvlášť ne "nějakých kluků". Děkuji Bazimu za objasnění jeho názoru k této věci, ale ponechám si ten vlastní. Některé údaje bych si asi ověřoval, než je pošlu dál :-) S pozdravem --Xyzabec (diskuse) 7. 10. 2019, 11:40 (CEST)\nPřesné data narození vnuků se mi zdají také jako encyklopedicky nevýznamné a jejich soukromá věc. Zatím jsem vymazal alespoň toto a ponechal roky. Jirka.h23 (diskuse) 7. 10. 2019, 08:58 (CEST)\nA Grety se někdo ptal, že chce mít na Wikipedii zveřejněno datum narození a to je jí 16? RiniX (diskuse) 7. 10. 2019, 09:07 (CEST)\nNutno ovšem uznat, že Greta je encyklopedicky významná sama o sobě, pánové Kovaříkovi patrně jen tím vztahem ke Karlu Gottovi. Takže v tomto vidím jakýsi rozdíl. Klidně tady nemusí být přesná data narození, ne však proto, že by byla neověřitelná, ale proto, že jde skutečně o encyklopedicky nevýznamné soukromé osoby, takže podle pravidel Wikipedie tady o nich ty osobní údaje nepotřebujeme. Samotná informace o jejich existenci a vztahu ke Gottovi může být užitečná a může tu mít své místo, rok narození aspoň zhruba zasadí osobu do nějaké časové osy, ale přesné datum určitě není nezbytné. --Bazi (diskuse) 7. 10. 2019, 11:02 (CEST)\nA jakou mírou je definován zásah do soukromí? Je datum narození opravdu tak vážný zásah? Děti jsou zmíněny v souvislosti s příbuzenským vztahem, datum narození je z mého pohledu, ať to zde nevydávám za fakt, v podstatě jediná chtěna informace (nebudeme samozřejmě psát o tom, že chodí tam a tam do školy, dělá to a to...). Přesné datum nezbytné není, zcela nežádoucí však také ne. RiniX (diskuse) 7. 10. 2019, 11:21 (CEST)\nPřesné datum narození je jedním z osobních údajů, viz taky Obecné nařízení o ochraně osobních údajů#Osobní údaje. --Bazi (diskuse) 7. 10. 2019, 11:29 (CEST)\nTo já jsem myslel, že osobním údajem je i rok narození. No nic, na tomhle poli se nevyznám, tak raději půjdu. RiniX (diskuse) 7. 10. 2019, 11:40 (CEST)\nLimonádový Joe[editovat zdroj]\nOn tam nehrál, jen propůjčil zpěv. Čili chtělo by to opravit v textu: Viz. Limonádový Joe aneb Koňská opera (1964, hlas zpěvu titulní postavy) --Marian Buštík (diskuse) 4. 10. 2019, 15:32 (CEST)\nForejtovo hodnocení vlajek na půl žerdi[editovat zdroj]\nJindřich Forejt řekl, že státní vlajky na půl žerdi kvůli Gottovi jsou hrubým porušením zákona o státních symbolech. Právníci mezi námi, je tomu tak? --Zbrnajsem (diskuse) 5. 10. 2019, 12:49 (CEST)\nJen tak pro připomenutí: WP:ŽVV, WP:OV, WP:VZ. --Bazi (diskuse) 5. 10. 2019, 13:31 (CEST)\nTo jste celý Vy, Bazi. Když Vy provozujete VV, tak to stojí za to ... ale já nesmím napsat nic ani do diskuse. Hned se bezdůvodně citují pravidla. Ověření oné informace nebo její faktické vyvrácení by absolutně nebylo VV. --Zbrnajsem (diskuse) 5. 10. 2019, 13:45 (CEST)\nTen zákon nemám k dispozici. Co tak z něho tady citovat? Na diskusi neexistuje VV, kolego znalče pravidel. --Zbrnajsem (diskuse) 5. 10. 2019, 13:54 (CEST)\nNa wikidatech je u Gotta položka "ideologie" vyplněná "komunismus". To jako vážně? --Jann (diskuse) 8. 10. 2019, 16:40 (CEST)\nVložil nepřihlášený uživatel z IP 87.2.147.143. --Bazi (diskuse) 8. 10. 2019, 17:35 (CEST)\nParfémy LR[editovat zdroj]\nProsím o změnu textu takto: Spolupráce byla založena na vytvoření a prodeji parfémů se jménem Karel Gott. - Pro muže: Lady Carneval (2006–2013), Karel Gott Man (2014 doposud). Pro ženy: Cesta rájem (2006–2013), Karel Gott Woman (2014 doposud).\nReference dplnit do textu tam, kde jsou v současné verzi.\n--Marian Buštík (diskuse) 9. 10. 2019, 14:18 (CEST)\nKdyž už někdo upravil kapitolu SPolupráce, mohl by tam i laskavě doplnit výše uvedený text?\n--Marian Buštík (diskuse) 14. 10. 2019, 10:00 (CEST)\nWikipedie:Editujte s odvahou, nezapomeňte na uvedení zdrojů. --Adam Hauner (diskuse) 14. 10. 2019, 10:38 (CEST)\nInstrukce jsou v prvním výzvě, resp. prvním řádku této kapitoly.\n--Marian Buštík (diskuse) 14. 10. 2019, 10:58 (CEST)\nOchranné známky[editovat zdroj]\nMožná by stálo za doplnění informací z článku: Gottovo jméno je registrovanou ochrannou známkou. Bez souhlasu majitele ho nikdo nemůže použít. https://www.seznamzpravy.cz/clanek/gottovo-jmeno-je-registrovanou-ochrannou-znamkou-bez-souhlasu-majitele-ho-nikdo-nemuze-pouzit-80483 --Marian Buštík (diskuse) 14. 10. 2019, 10:58 (CEST)\nCitováno z „https://cs.wikipedia.org/w/index.php?title=Diskuse:Karel_Gott&oldid=17729494“\nStránka byla naposledy editována 14. 10. 2019 v 14:01.


Vyplatí se oprava porouchaného notebooku? – PC MAGAZÍN\nPC MAGAZÍN > Hardware > Vyplatí se oprava porouchaného notebooku?\nPro současnou počítačovou generaci je notebook samozřejmost, ale není to tak dávno, kdy byly laptopy cenově nedostupné a mohli si je dovolit jen „vyvolení“. Doba se naštěstí změnila a dnes jsou přenosné počítače nedílnou součástí téměř každé domácnosti. Cenově šly dokonce tak nízko, že zcela zastínily klasické desktopy. Daní za nízkou cenu je bohužel mrzká kvalita zpracování a to často i v případě notebooků takzvané střední třídy. Rozhodnete-li se ušetřit a pořídíte-li si levnější model, pravděpodobně vám dříve nebo později vypoví službu.\nNechceme malovat čerta na zeď, protože i velmi levné notebooky mohou vydržet řadu let nepřetržitého provozu, ale faktem je, že jsou u současných počítačů poruchy mnohem častější. Ať už máte doma špičkovou herní mašinu, nebo jen dotykové zařízení pro surfování na webu a kancelářskou činnost, nezapomeňte pravidelně zálohovat.\nZávady se nevyhýbají ani značkám, které kdysi platily za nejkvalitnější. HP servis je v posledních letech vytíženější než kdy dříve a podobně jsou na tom i ostatní výrobci. Na druhou stranu musíme připustit, že větší objem oprav samozřejmě souvisí i s mnohonásobně větším počtem prodaných zařízení. Ale zpět k tématu – co si počít v momentě, kdy vám notebook vydechne naposledy? Vyplatí se ho opravit, nebo je výhodnější investovat nového?\nVětšina servisů si za opravy účtuje nemalé peníze, které často převýší aktuální hodnotu daného notebooku. Vždyť nejlevnější modely (nebereme-li ohled na ještě levnější mini-notebooky) stojí cirka 7 000,- Kč. V případě dražších počítačů je oprava levnější než koupě nového, ale jak je na tom levnější sortiment?\nObrátíte-li se na někoho, kdo vám zaručí nejnižší možné ceny náhradních dílů, pak se oprava vyplatí. Solidní servis notebooků musí provést vstupní diagnostiku a opravu provede až poté, co odsouhlasíte koncovou cenu.\nNemáte-li se na koho obrátit, vsaďte na služby společnosti ABAX servisní centrum s.r.o., která se opravami notebooků zabývá více než 15 let. Poskytuje servis na modely všech značek a disponuje pobočkami v rámci celé ČR. 800 zakázek měsíčně a 80 % realizovaných oprav jsou pádnými argumenty, proč svůj stroj svěřit právě odborníkům z ABAXU. Tím dalším je nízká cena – ABAX nakupuje náhradní díly přímo od výrobců nebo světových distributorů a můžete se tak spolehnout, že ta opravu zaplatíte jen tolik, kolik skutečně musíte. Více na www.abax.cz.


Časopis Čtenář - JAK SE BUDÍ KNIHOVNY – Pohledem metodika 2 - 2016, roč. 68 - 11/2016\nJAK SE BUDÍ KNIHOVNY – Pohledem metodika 2\nHANA MATĚJČKOVÁ matejckova@svkkl.cz\nKnihovní fondy – nestálé stálice\nKdybych byla karikaturistkou, metodičku v terénu bych vykreslila před budovou úřadu, kde by stála opřená o pouliční lampu, konsternovaně a bezmocně by vzhlížela k jejímu rameni vysoko nad ulicí a bylo by jasné, že přemýšlí, zda by se na něm neměla raději oběsit. Možná si nedovedete představit, jak zbědované jsme, když otevřeme dveře některých knihoven v regionech. A někdy dokonce i těch profesionálních.\nPryč se zastaralostí fondu\nZatímco bychom dnes měli řešit jednotnou síť knihoven, řešíme domněle triviální problém – knihovní fondy. Knihovní fond je základem úspěchu. Ne že by měl být aktuální, on takový být prostě musí! Nemůžeme přece po čtenáři chtít, aby navštěvoval knihovnu, která ho nijak neoslovuje, která ho vrací do absurdity a směšnosti let minulých, nepočítá s tím, že je lačný a inteligentní, ignoruje ho.\nPokud si konečně připustíme, že velmi vysoké procento naší tolik obdivované sítě knihoven tvoří především obecní knihovny, pak musíme podporu cílit tam. Domovské fondy v těchto knihovnách vypadají tak, že na vás ještě mnohde dýchne kolektivizace. V lepším případě pak máte pocit, jako byste oblékli řvavě žlutou saténovou košili, kalhoty do zvonů a tančili Saturday Night Fever. Trochu si oddychnete, když vás z té horečky vyvedou tituly výměnného fondu pověřené knihovny: Nesbø, Fulghum, Larsson, Murakami, Vondruška, Bauer. A čert to vem, že na vás dorážejí zastíněni neodolatelnými milenci, šedými odstíny a růžovými polibky. Náš čtenář, náš pán!\nAby nezmizeli muži-čtenáři\nV souvislosti s tím uvedu ještě jednu skutečnost. Knihovníci si stěžují, že jako mávnutím kouzelného proutku mizí čtenáři staršího školního věku, ve věku mladém a středním se objevují omezeně. Mužského čtenáře těchto kategorií pak v knihovně oslavujeme. Copak je asi příčinou? Našli bychom jich víc, ale jsem přesvědčená, že je to i tím, že jim nemáme co nabídnout. My totiž jejich literaturu v knihovních fondech skoro nemáme. Oni „jedou“ ve sci-fi a fantasy. Že tuto literaturu my sami nečteme, neznamená, že ji nebudeme mít v nabídce, nebudeme ji znát, neposkytneme informaci. I tady se jedná o zákon trhu a my ho musíme respektovat. Základní přehled a vzdělanost chtějme po knihovnících, čtenář jde za tím svým.\nRealita regionálních funkcí\nRegionální funkce, služby výměnných fondů a jejich cirkulace jsou velkorysou koncepcí pro naše knihovny. Jejich metodika by nás ráda viděla u stolů, kde bychom zprostředkovávali rady a pokyny, ale skutečnost nás vyhání mezi regály, plísně a špínu, protože tam jsme daleko platnější. Zapojujeme hlavu, ale především ruce a nohy. Ano, v regionech jsme dělníky.\nStále totiž většinově přetrvává posvátná úcta ke všemu vytištěnému, zbytečná obava z vyřazování, strach ze změn, bezradnost. Pokud navrhujeme kroky do 21. století, musíme je ukázat my sami.\nNavíc nám koncepce obecní zastupitele trochu rozmazlila. V prvopočátcích doporučovala revitalizaci fondů s podporou těch výměnných. Výsledek je takový, že v některých obcích na nákup nových titulů přispívají minimální částkou, jinde v rozpočtu peníze na knihovnu chybí úplně.\nModerní knihovna něco stojí\nPro jednání se zastupiteli mám fotobook jako modelka. Jsou v něm obrázky knihoven, které jsou v místě podporované, kterým se daří. Nové interiéry, akce, ukázkové knižní fondy, nabídkové řazení. Některé spáče to vyděsí, protože si zvykli, že veškeré služby regionálních funkcí jsou pro ně zdarma. Knihovny fungují bez jejich většího zájmu, nikdo si nestěžuje. A teď vidí obrázky moderních knihoven ze sousedství, obrázky, kterým ani nemohou uvěřit. Některým proběhnou hlavou potřebné investice a vzdají to. My vlastně ani takovou knihovnu nepotřebujeme. Tato jejich vizitka má černé linky. Je to vlastně vyvěšené parte.\nJiní se těmi obrázky nechávají inspirovat a knihovnu skutečně povýší na kulturní centrum obce, města. Plánují, podporují, spolupracují. Jde to pomalu, pomaloučku, ale důvody k radosti metodik má. Možná teď, v čase generačních změn v knihovnách a na úřadech, máme další příležitosti. Zpoždění, které jsme nabrali, je veliké. Vlak progresu je kdesi mezi kopci a utržené vagonky dole v údolí jako by čekaly se zataženou brzdou. Spěchejme k nim. Některé šance se totiž neopakují.\nPŘÍŠTĚ: Knihovnice a knihovníci – nedobrovolní dobrovolníci


Moderní byt | Activ´Air - čistý vzduch po generace\nNacházíte se zde: Moderní byt | Novinky | Activ´Air - čistý vzduch po generace\n04.03.2015 | 0 komentářů\nZnečišťující látky mohou u lidí vyvolat množství zdravotních problémů, jako jsou bolesti hlavy, podrážděnost očí a oslabení imunity, v některých případech alergie a astma. Jednou z nejohroženějších skupin jsou děti, které jsou na kvalitu dětského ovzduší nejcitlivější. Dětské plíce vdechnou během stejné doby na kilogram své hmotnosti více škodlivin, je u nich větší zranitelnost vyvíjejících se dýchacích cest a plicních sklípků.\nMezi znečišťujícími látkami ve vnitřním prostředí vede formaldehyd, který se nachází například v kobercích, lepidlech, laku na parkety, dřevotřískovém nábytku či podlahách, v kobercích či záclonách. Formaldehyd ale také najdeme v kosmetických a čisticích prostředcích, dětských hračkách, cigaretovém dýmu. A v neposlední řadě nás tato látka obtěžuje při vykonávání nejrůznějších činností, například při vaření, žehlení apod.\nKe koncentraci škodlivých látek přispívá také nedostatečné větrání místností. Se stále se zvyšujícími nároky na tepelnou ochranu budov se často používají nová izolační okna, která výrazně snižují přirozenou výměnu vzduchu. Přitom lidé dost často nedodržují správný režim větrání. Ale i správné větrání sice přispěje ke zlepšení kvality ovzduší, ale je to velmi krátkodobé a méně účinné řešení.\nTo je důvod, proč společnost Rigips vyvinula technologii Activ´Air. Jedná se o inovativní a trvalé řešení pro zkvalitnění ovzduší u vás doma nebo v kanceláři. Tato technologie neutralizuje formaldehyd. Výsledkem je čistý vzduch v interiéru. V pozadí technologie Activ’Air se skrývá specifická složka, která se přidává do sádrokartonových desek Rigips. Tato složka přitom nemá žádný negativní vliv na životní prostředí. Účinná látka v deskách Activ’Air odbourává škodlivý formaldehyd tak, že jej přemění na neškodné inertní látky. Jde o konečný a nezvratný proces.\n1. Formaldehyd se dostane do kontaktu se sádrokartonovou deskou a složka Activ´Air ho pohltí.\n2. Activ´Air formaldehyd rozloží a přemění ho na neškodné inertní látky.\n3. Tyto látky se zpětně nevylučují do ovzduší, zůstávají v sádrokartonu.\nTechnologie Activ´Air může být obsažena ve všech stavebních i konstrukčních deskách Rigips (stavební deska RB, Modrá akustickádeska, protipožární deska, konstrukční deska RigiStabil apod.)\nSádrokartonové desky s Activ’Air je možné uplatnit ve všech běžných typech konstrukcí, kde se používají i běžné sádrokartonové desky – v podhledech, příčkách či předsazených stěnách.\nActiv´Air® trvale odstraňuje až 70% formaldehydu v ovzduší\nActiv´Air® neztrácí účinnost ani po úpravě povrchu malováním nebo tapetováním běžnými prodyšnými materiály\nPři rekonstrukci interiéru školky v Břize byly využity červené protipožární sádrokartonové desky Rigips se složkou Activ´Air. Pro rekonstrukce škol a školek je využití desek s Activ´Air velmi vhodné, protože děti jsou na kvalitu ovzduší nejcitlivější.\nMajitel okálu si nechal před rekonstrukcí podkroví změřit koncentrace formaldehydu. Na základě naměřených hodnot, které přesahovaly doporučené zdravotní limity, se rozhodl použít sádrokartonové desky Activ´Air. Na snímku stav před rekonstrukcí.


OMNIUM GATHERUM / HAMFERÐ / HEIDRA 2 / 10 / 2019 – Uherské Hradiště / Mír FB event: www.facebook.com/events/2264566480524484 e-TICKET: https://obscure.cz/cs/tickets/detail/id/273 ...\nDiskuze: 4 (Sachet999, před 11 měsíci)\nJako první kapelu v dnešní várce představujeme legendární INCANTATION. Že jim to v jejich současné formě hraje náramně, přesvědčili fanoušky na právě doběhlém evropském turné. Veteráni v čele s Joh...\nOMNIUM GATHERUM + WOLFHEART + NOTHGARD11.11.2018PRAHA / NOVÁ CHMELNICE Severská invaze se kvapem blíží! Nájezd dvou finských stálic OMNIUM GATHERUM a WOLFHEART by si dozajista neměl nechat ují...\n♫ Ve studiu se nachází floridští DEICIDE, Steve Asheim má kompletně hotové bicí, deska vyjde u Century Media. ♫ Novým bubeník AMON AMARTH se oficiálně stal Jocke Wallgren. ♫ A u OMNI...


Převod do hnědého tónu - Digineff\nby Ondřej Neff on 5. 9. 2005\nPůvodně hnědé zbarvení motivu není k převodu do hnědé tóniny vždycky vhodné.\nJak hnědou, tak černobílou fotografii lze pořídit rovnou ve fotoaparátu. K oblíbeným pověrám patří tvrzení, že černobílá nebo hnědá fotografie je ostřejší než barevná, protože není interpolovaná a blablabla. Není to pravda.\nPřesvědčíte se o tom, když pořídíte zkušební snímky ze stativu téhož motivu v režimu barevném, hnědém a černobílém. Budou mít stejný datový objem a zachytí stejné detaily. Mají taky tři kanály, červený, zelený a modrý. Jenomže jsou barevné kanály vůči sobě jinak nastavené. Výhoda tudíž z toho neplyne žádná. Zato nevýhoda velká: z černobílé nebo hnědé fotky plnohodnotnou barevnou už nikdy nezískáte. To je hlavní důvod, proč – v našem případě – hnědé snímky je třeba vytvářet na kopii, na počítači.\nDalší problém je ve volbě fotografie k převodu na hnědý tón. Zdaleka ne každá je k takové úpravě vhodná. Určitě to není živá, reportážní fotografie. Spíš budeme volit motivy zádumčivé, připomínající idylu starých časů. Ale dejme tomu, že toto se dá zvládnout, je to věc vkusu a netýká se to techniky, tedy předmětu zájmu této knihy. Navíc ale je třeba počítat s tím, že po převodu do hnědé barvy se hodně ztratí z brilance, tedy z tónové živosti. Spíš uspějeme se snímkem, kde je větší rozpětí jasů, než s obrázkem, kde je rozpětí malé. Při převodu v Photoshopu (viz níže) je dobře zvýšit kontrast snímku.\nPřevod do hnědého tónu v PhotoStudiu, kde je „stáří“ 100\nPoslední problém je ve výsledku. Hnědá barva je mimořádně individuální. Někdo vnímá ten či onen odstín tak a druhý ho vnímá jinak. Každý monitor je jinak nastaven a hnědá fotka na něm vypadá jinak a když ji pošleme na tiskárnu, je výsledek zase jiný. Všem se nezavděčíme. Především je třeba dosáhnout vlastního uspokojení, a toho dosáhneme jen pečlivým odladěním procesu úprava -> tisk. Je třeba mít dobře odladěné pracoviště (nastavený monitor, stálé světlo) a vyzkoušený výstup na tiskárně, ať je to domácí inkoustovka nebo minilab. V barevné fotografii se rozdíly snáze ztratí, než v hnědé.\nPostup je jednoduchý, pokud má editor přímo funkci převodu do hnědých tónů. Pohoto Studio má takovou funkci v oddíle Upravit->efekty->stará fotografie. Zde nastavujeme „sttáří“ snímku, fakticky jde o nastavení teplejšího nebo studenějšího tónu. Když posuvník nastavíme na „100 (let?)“, obrázek bude takřka červený.\nPřevod do hnědého tónu v PhotoStudiu, kde je „stáří“ 10\nProto je lépe nastavit na nejnižší hodnotu, což je zde „10“, kdy se výsledný dojem blíží černobílé fotografii.\nV Photoshopu ovšem dosáhneme nejlepších výsledků. Nejdříve je nutno si vybrat tón hnědé barvy. Nabereme ji kapátkem, eventuálně doladíme mícháním kanálů RGB . Poté je třeba barvu nalít do prázdné vrstvy, kterou nastavíme v položce volba vrstvy jako barva. Volbou krytí můžeme efekt regulovat . Je dobře si zapsat hodnoty RGB pro příští použití, aby všechny naše fotografie měly stejný hnědý tón, a je také třeba kontrolovat krytí, i na němhodně záleží, jaký bude výsledek. A ve všech případech je třeba si uvědomit, že uspokojivý výsledek na monitoru ještě není záruka úspěchu na tiskárně. Hnědý odstín, to není tak jednoduchá věc, jak by se zdálo na první pohled.\nPostup nastavení hnědého tónu v Photoshopu