CO TO JE SOUKROMÝ JAZYK? - PDF\nCO TO JE SOUKROMÝ JAZYK?\nDownload "CO TO JE SOUKROMÝ JAZYK?"\n1 S T A T E CO TO JE SOUKROMÝ JAZYK? Petr GLOMBÍČEK WHAT IS THE PRIVATE LANGUAGE? The article treats the issue of a private language as presented by Ludwig Wittgenstein in his whole work and it interprets the problem of private language as a critique of a concept of language as a calculus contrasting it with a conception of language as universal medium. According to this understanding the private language is not only a language of sense data, not even necessarily a language based purely in a subjectivity of its speaker. The article aims to show the continuity of Wittgenstein's thought on the matter. In the end it briefly touches the question of so called solitary language as a once so popular version of the problem in the framework presented above. I. Soukromý jazyk: jazyk jako kalkul Argumentace proti soukromému jazyku byla dlouho spojována výhradně Wittgensteinovými úvahami o Jazyce, který se týká mých počitků a jemuž rozumím jen já" z paragrafu Filosofických zkoumání. Zde Wittgenstein nastiňuje obraz jazyka, v němžje význam jednotlivých výrazů založen na zážitku, který měl mluvčí při definování těchto výrazů. Mluvčí si má tento zážitek zapamatovat ve spojení s výrazem a nadále srovnávat své zážitky s narůstající knihovnou takových vzorů, aby věděl, jaký výraz právě použít. Potíž takto jednoduše pojatého soukromého jazyka je dobře známá. Takto pojatý soukromý jazyk totiž v posledku není tím, čím by měl být, totiž Jazykem, jímž mluvím o svých počitcích a jemuž rozumím jen já." Prostý argument totiž ukazuje, že takovému jazyku nemůže rozumět ani jeho mluvčí. Každé použití jakéhokoli výrazu totiž podle této koncepce vyžaduje srovnání aktuálního zážitku s knihovnou vzorových zážitků, a vyžaduje tedy spolehlivou paměť. Když mluvčí srovnává aktuální zážitek se vzorovým, musí mít jistotu, že si pamatuje vzorové zážitky správně. A nemá-li pro rozhodnutí této otázky jinou pomůcku než svou paměť, pak se samozřejmě roztáčí kolo nekonečného ověřování, které Wittgenstein vtipně přirovnal k nákupu většího ORGANON F 10 (2003), No. 2, Copyright Filozofický ústav SAV, Bratislava\n2 124 Petr GLOMBÍČEK počtu výtisků stejných novin jako způsobu, jak si ověřit pravdivost toho, co tyto noviny píší. Mluvčí soukromého jazyka tedy nemá nejen způsob, jak zjistit, zda druzí míní svými slovy totéž, co on, ale nemá ani způsob, jak zjistit, zda on sám používá svá slova stále stejně. A v sázce není jen identita vzorových zážitků. Samotná procedura srovnávání zážitků totiž vyžaduje schopnost rozpoznat něco jako stejné nebo různé proti něčemu jinému. A otázku, co toje být stejný", opět nelze zodpovědět jinak než pomocí srovnání se vzorovým zážitkem stejnosti, protože podle výše nastíněné představy je jediným způsobem, jak zavést nějaký výraz, jeho přiřazení nějakému zážitku, s nímž bychom mohli srovnávat další zážitky. Schopnost rozpoznávat stejné a jiné b y musela všemu ostatnímu předcházet a být založena něiak jinak. Na první pohled by se zdálo, že terčem takové argumentace může být leda nějaká radikální podoba empirismu, jakou zastával například Wittgensteinův učitel Bertrand Russell, jehož programem skutečně svého času byla redukce významu jazykových výrazů na pojmenovávání něčeho s čímje mluvčí bezprostředně obeznámen ze zkušenosti. 2 Pro Russella tak byl význam všech jazykových výrazů založen na subjektivním prožívání jednotlivých mluvčích. Ale už druhý z Wittgensteinových vzorů v logice a filosofii jazyka, Gottlob Frege odmítal (dokonce ještě dřív než přišel Russell se svou koncepcí) možnost, že by subjektivní zážitky hrály nějakou roli v určování významu běžných výrazů a významem jednotlivých výpovědímu byla jejich shoda s nastalým uspořádáním věcí společného světa, tj. populárně řečeno významem určité výpovědi podle něj byla situace, za jaké by tato výpověď byla pravdivá. Výjimkou však byly právě výrazy pro tyto subjektivní představy, 1 Viz PU, Srv nestarší vyjádření B Russell (1905) Už zde hájí Russell tvrzení o tom, že veškeré naše poznání vychází z bezprostřední zkušenosti a můžeme myslet jen výroky založené výhradně na ní Z literatury k tématu shrnující také vývoj Russellovy koncepce a Wittgensteinův vztah k ní srv. D. Pears (1986), J. and M. Hintikka (1986), J. Hintikka (1996); C. Diamond (1995) 3 Srv např G Frege (1892), 34n Mimochodem, Frege také anticipoval tradiční argumentaci proti soukromému jazyku, když poukazoval na nemožnost vypovídat pravdivost o smyslové vnímatelných věcech (jako obrazy, věty nebo představy) Učinil tak pomocí rozlišení mezi definicí a jejím použitím (obdobně jako později Wittgenstein využil rozlišení mezi výkladem pravidla a jeho použitím) Definovat pravdivost jako shodu stále znamená podat nějaké její rysy (.Merhnale), které by mělo být možné najít na tom, u čeho při použití této definice posuzujeme pravdivostní hodnotu Chceme-li na dvou smysly vnímatelných věcech zjistit pravdivost coby shodu, potřebujeme ji umět rozpoznat, což zde znamená rozpoznat shodu toho, co nacházíme na vztahu posuzovaných věcí s tím, co nám podává definice pravdivosti Frege z toho vyvozuje, že\n3 CO TO JE SOUKROMÝ JAZYK? 125 jejichž existenci Frege nijak nevylučoval, naopakji zcela samozřejmě uznával. S významem těchto výrazů se to pro něj mělo stejně jako s významem jakýchkoli jiných výrazů: byl jím předmět tímto výrazem označovaný, zde subjektivní představa. Nezůstávalo přitom u výrazů pro pocity (např. bolest"). K soukromým představám odkazovaly třeba i výrazy pro tzv. sekundární kvality. Frege tak vypadá jako snad ještě vhodnější terč pro argument proti soukromému jazyku než Russell. Odpovídá tomu, jak obecné vymezení tohoto jazyka coby jazyka, jímž mluvím o svých počitcích a jemuž rozumím jen já," tak běh Wittgensteinových úvah, které přecházejí od výrazů, jež se otevřeně týkají našich pocitů Gako zmíněná bolest"), k výrazům pro počitky vůbec. 4 v.,, Tohoto soukromého jazyka se lze poměrně snadno zbýt, když při určovaní významu zmiňovaných výrazů nebudeme (důsledněji než Frege) počítat se zážitky, které mají označovat. Nemusíme přitom ovšem popírat existenci nějakých takových zážitků. Stačí, když poukážeme na přijatelnou intuici počítající se stejnou srozumitelností výrazů běžného jazyka pro všechny jeho kompetentní mluvčí a řekneme, že význam výrazů pro počitkyje přece stejný, ať jej použije kdokoli z nás. Wittgenstein navrhoval podívat se na tyto výrazy jak na náhražky těch vyjádření našich zážitků, která jsou pro nás přirozená. Výraz pro bolest by tak prostě nahrazoval sténání či křik, aniž by popisoval tato přirozená vyjádření nebo jimi vyjadřované subjektivní zážitky. V případě skučení bolestí už nejsme v takovém pokušení předpokládat, že jsme se naučili skučet díky tomu, že jsme viděli skučet druhé a vytvořili jsme si hypotézu, že jejich skučení označuje bolest, takže když jsme příště pocítili bolest, zkusili jsme ji dát najevo skučením. A význam výrazu bolest j e podle Wittgensteinem nastíněné možnosti určen tak, že jde o náhražku skučení, tzv. přirozeného vyjádření", a zážitek samotný tedy už ve významu jazykového výrazu nehraje žádnou roli. Tak se lze vyrovnat se soukromým jazykem, pojmeme-li jej jako jazyk, v němž není význam výrazů pro zážitky spojen s vyjadřováním těchto zážitků. Wittgensteinově argumentaci by tak byly vystavenyjenom takové koncepce jako Fregova, která takto pojímala význam výrazů pro naše pocity nebo výrazů pro něco, co je svázáno s prožíváním (jako sekundární kvality), případně radikální koncepce, jako byla ta russellovská, která na označování subjektivních zážitků chtěla založit fungování cepravdivost nemůže být (ani relační) vlastnost smyslově vnímatelných VĚCÍ jako takových Srv. G. Frege (1918/19), 58-77; zvi Zde byl Wittgensteinovým oblíbeným příkladem výraz pro červenou barvu.\n4 126 Petr GLOMBÍČEK lého jazyka. Téma soukromého jazyka by tak zůstávalo omezená na speciální problémy filosofie jazyka, nebo dokonce extrémního empirismu. Už na příkladu Gottloba Frege však můžeme vidět, že tomu tak není. Frege otevřeně mluví jak o subjektivních představách coby předmětech označovaných výrazy pro pocity, tak o tom, že tyto představy nehrají žádnou roli ve významu jiných výrazů. Problémům koncepce soukromého jazyka se však nevyhne ani tam, kde nejde o subjektivní představy. Frege, jak známo, postuloval kromě významu výrazů (což byl označovaný předmět) ještě jejich smysl, jímž podle něj byla myšlenka výpovědí vyjádřená ve smysly vnímatelné podobě, přičemž myšlenkou Frege mínil neměnnou věc nevnímatelnou smysly, avšak stejně objektivní jako běžné, smysly vnímatelné věci, protože podle něj byly myšlenky uchopitelné zvláštní další schopností specifickou pro myslící bytosti. 5 Až k platonismu tvrdý objektivista jako Frege se tedy přece zapletl se soukromým jazykem ve svém pojetí aktivit potřebných křeči, tj. smyslového vnímání a myšlení. Mluvit o tom, jak určitý člověk rozumí nějaké myšlence, totiž pro Frega znamenalo mluvit o individuálním čistě subjektivním aktu uchopování objektivní věci analogicky jako v případě mluvení o vlastních pocitech nebo smyslovém vnímání. Myšlenky mohou být jakkoli objektivní platónská jsoucna, zůstává-li podmínkou jejich vyjádření ve smyslově vnímatelné podobě (tj. podmínkou smysluplné jazykové výpovědi) nebo porozumění takovému vyjádření úkon, jehož správné vykonání je pro toho, kde jej koná, neodlišitelné od nesprávného vykonání (stejně jako pro všechny ostatní mluvčí, kteří se mohou jen dohadovat, zda druhý tento akt rozumění vykonal či nikoli a zda tímto aktem onu objektivní myšlenku uchopil tak či onak), potom máme rozhodně do činění s jazykem, na který se argumentace ohledně soukromého jazyka mluvení o vlastních pocitech vztahuje zcela stejně, jako když jsou výrazy pro pocity pojaty jako označení něčeho, o čem ví jen ten, kdo tyto pocity má. Na Fregově příkladu vidíme, že problém soukromého jazyka není problémem omezeným na úzkou tradici britského empirismu nebo na speciální problémy teorie významu. Tématem se zde totiž stává samotné rozumění bez ohledu na konkrétnější stanoviska v teorii významu. A ještě v jednom ohledu je Fregova filosofie vystavena útoku na soukromý jazyk. Podle Frega existují tzv. myšlenky (coby objektivní jsoucna), kterým může rozumět jen jeden člověk a to ten, kterého se týkají. Tj. každý z nás může podle Frega rozumět některým myšlenkám o sobě, kterým nemůže ro 5 Srv mimo jiné jeho Der Gedanke", G. Frege (1918/19), zvláště s. 62, kde rozlišuje uchopení myšlenky jako předchůdné souzení coby rozpoznání její pravdivostí hodnoty a tvrzení jako sdělení tohoto soudu; případně také G. Frege (1892), 32, zvláště pozn. 5.\n5 CO TO JE SOUKROMÝ JAZYK zumět nikdo jiný. Tato teze souvisí s Fregovým pojetím pocitů a počitků jako soukromých představ. Každý z nás si je totiž prý dán (nikoli ovšem jako jedna z představ), zná se, coby nositel těchto představ, o nichž nemůže vědět nikdo jiný. To má vliv na každou naši výpověď o nás samých, protože pro mluvčího může tato výpověď poukazovat k myšlence, kteráje všem ostatním odepřena, ježto předmět této výpovědi zná tak,jak jej nikdo jiný znát nemůže. Výpovědi mluvčím tak mají za svůj smysl výhradně myšlenky přístupné i adresátovi, protože myšlenku, kterou může uchopit jen on sám (nur er allein), nemůže sdělit." 6 K těmto pro druhé nepřístupným myšlenkám má, jak vidíme, Frege podobný postoj, jako má Wittgenstein k pověstnému broukovi v krabičce, kterou má každý z nás pro sebe a nikdo jiný mu do ní nevidí: význam našich výpovědí o broukovi není nijak ovlivněn obsahem krabičky. Význam našich výpovědí o nás samých není nijak ovlivněn tím, coje srozumitelné jen pro nás samé. Rozdíl mezi Fregem a Wittgensteinemje zde ten, že zatímco Frege uznává existenci brouka (objektivní myšlenky, ježje přístupná jen tomu, koho se týká), Wittgensteina takový paradox provokuje podívat se na výpovědi, které by Frege bral jako nutně marné pokusy brouka popsat, nějakým jiným způsobem. Nálepku soukromého jazyka tak můžeme dát každé koncepci, která počítá s tím, že podmínkou běžného jazykového jednání je myšlení chápané jako umění každého mluvčího vykládat si pro sebe význam. V základní podobě soukromého jazyka, nastíněné na začátku, toto vykládání znamená přiřazování aktuálních zážitku zážitkům v knihovně vzorů. U Frega zase jazykové jednání předpokládalo uchopování platónských jsoucen individuálním myšlením. Tento rys Fregovy koncepce se mimo jiné projevil obzvlášť názorně v posledním zmíněném aspektu, jak je vystaven Wittgensteinovým argumentům: v otázce možnosti rozumět určitým myšlenkám, kterým rozumí toliko jedna bytost totiž ta, o níž ty myšlenky jsou. Tyto myšlenky pak samozřejmě není možno vyjádřit jazykově. Právě tento důsledek Fregovy koncepce dobře ukazuje, že Frege musí připustit (a otevřeně také připouští) existenci myšlenek i aktů rozumění ze strany jednotlivce, které jsou nezávislé na jazykovém vyjádření. Je to dáno pro leckoho samozřejmou představou, že myšlení předchází jazyk. Koncepce spojené se soukromým jazykem lze souhrnně obecněji charakterizovat jako koncepce, v nichžje jazyk pouhým kalkulem myšlení. 8 6 Viz G. Frege (1918/19), Viz L.Wittgenstein (1989) Je otázka, jakým způsobem pojmout onu schopnost vykládat si význam, která je zde podmínkou jazyka. Podle tohoto pojetí nelze za jazykové jednání pokládat to, íemu lze wittgensteinovsky fikat Jednoduché jazykové hry", tj. prosté modely jednání, kdy slovní výraz jenom nahrazuje š\n6 128 Petr GLOMBÍČEK Druhým obecným rysem koncepcí vystavených wittgensteinovské argumentacije tzv. mýtus daného: předpoklad existence světa s hotovou strukturou nezávislou na našem jazykovém vyjádření, respektive na způsobu, jakjí rozumíme. Právě za tohoto předpokladu je totiž možné počítat s možností vyjít při určování významu z identifikace nějakého zážitku ostenzivní definicí (ať už soukromou nebo veřejnou), jak tomu bylo při základním pojetí soukromého jazyka. Fregova koncepce obdobně počítá hned s několika světy s hotovou strukturou - se světem fyzických předmětů, subjektivních představ a se světem myšlenek, které stačí jenom uchopovat.^ Ve Fregově pojetí může rozumět nějaké výpovědi jen ten, kdo dokáže rozpoznat tuto výpověď jako smyslově vnímatelnou instanci objektivní obecné, smysly nevnímatelné myšlenky. Jazykové jednání a porozumění nějakému jazykovému jednání tak v těchto koncepcích vždy předpokládá výklad tohoto jednání v už hotových kategoriích. Jakékoli jazykové jednání v běžném jazyce tak předpokládá na straně každého účastníka hotový jazyk myšlení, o jehož shodě či rozdílech s jazyky ostatních účastníků je od prvního okamžiku zjevně beznadějné spekulovat. Právě tento přepokládaný jazyk každého zúčastněnéhoje tím, co lze nej větším právem nazvat jazykem soukromým a jeho předpoklad přináší výše naznačené obtíže. Z obou rysů kritizovaných koncepcíje snadné odhadnout jejich program. Ten se bude vždy točit kolem možnosti adekvátní reprezentace. Může popřít možnost vykázat shodu našich kategorií se strukturou světa nebo možnost vykázat vzájemnou shodu našich kategorií. V obou případech se však stále ještě může pokusit vyložit strukturu našich kategorií. Po vykázáníjejí nevyhnutelnosti by to mělo pomoci vymezit říši smyslu a napomoci rozvoji našeho poznávání, ježto bychom tak měli metodu rozpoznávání smysluplného od nesmyslu. Bez vykazování této nevyhnutelnosti zase můžeme tímto způsobem získat základ pro rozvoj našeho poznání coby rozšiřování říše smyslu. přirozené vyjádření (jako je tomu podle Wittgensteina v případě bolesti), tj jednoduchých interakcí mluvčích probíhajících bez výkladu Pak ovšem nemůže schopnost vykládat význam vyrůstat z těchto jednoduchých her, leda bychom je začali pokládat za jazykové jednání až poté, co se objeví schopnost vykládat je. Naopak, podle koncepci soukromého jazyka je význam výpovědí vykonaných při těchto jednoduchých hrách stále založen na schopnosti vykládat si jej na straně všech zúčastněných Pojetí jazyka jako kalkulu se tak bude obtížně vyhýbat dualismu oddělujícímu schopnost, ježje podmínkou jazykového jednání, od schopností jednat mechanicky. Dualismus tak lze oprávněně brát jako další charakteristický, byť zřejmě nikoli nutný rys Wittgensteinem atakovaných koncepcí Koncepcemi jazyka coby kalkulu se (v návaznosti na H i n t l k k y '" a k t e r é P odrobnž J l odkazuje) obsáhle přehledně zabývá M Kusch 5 Viz G Frege (1918/19), 66nn.\n7 CO TO JE SOUKROMÝ JAZYK? 129 Program však může také spočívat v pokusu některou z oněch shod vykázat. Může se pokusit o reformu myšlení, případně jazyka, aby jejich kategorie byly adekvátní realitě, kterou mají uchopit. Tématem bude pokaždé možnost adekvátní reprezentace a úkolem filosofa bude rozptylovat iluze ohledně této možnosti. Buď skeptickými argumenty ukazovat nemístnost optimismu ohledně těchto možností nebo optimismu ohledně nějakého zažitého způsobu reprezentace, třeba ohledně adekvátnosti běžného jazyka jako média reprezentace. Nebo se v rámci této koncepce může filosof pokusit v některé oblasti o reformu, která by přizpůsobila běžný jazyk kategoriím myšlení, nebo reformovala způsob, jak o světě myslíme. Pokud totiž budeme brát svět jako soubor daností, pak b y mělo být možné nalézt způsob, jak tyto danosti adekvátně reprezentovat. Svého cíle by takové programy dosáhly v konstrukci univerzální gramatiky. Ve skeptické podobě koncepcí by nás ideální jazyk zbavil iluze, že mluvíme o nezávislém objektivním světě, ať už by šlo o svět fyzických věcí nebo ideálních myšlenek. Význam výrazů takového jazyka by byl založen na smyslových danostech mluvčího. Takový jazyk musí samozřejmě řešit způsob, jak odkazovat ke smyslovým danostem druhých, které jsou nám nepřístupné, nebo jak se potřebě takových odkazů vyhnout. Samozřejmě zde zůstává otevřená možnost paradoxní extrémní skepse, jejímž cílemby bylo vykázání nemožnosti nalezení takového jazyka. Druhou, optimističtější možnostíje konstrukce jazyka, který by adekvátně vyjadřoval kategorie, v nichž myslíme. Krajností proti výše zmíněnému skeptickému extremismu by bylo připustit, že naše kategorie jsou v pořádku a že v pořádku jsou i naše běžné jazyky přes všechny rozdíly, které vykazují. Pak je cílem těchto koncepcí vykázat právě to, že naše kategorie slouží k adekvátní reprezentaci nezávislé skutečnosti nebo že jsou nevyhnutelné přes nemožnost tuto adekvátnost zaručit. Analýza různých jazyků by pak ukazovala, že různé jazyky vykazují společnou základní strukturu nebo že jejich rozdíly představují obohacení v reprezentaci skutečnosti. V případě, že bychom byli skeptičtí co se týče adekvátnosti našich běžných kategorií (třeba proto, že bychom měli za to, že různé skupiny jazyků zde vykazují značnou rozmanitost a různé skupiny lidí - ať už jde o národy, etnika, rody nebo třídy - značné rozdíly v segmentaci světa), museli bychom předtím buď vykázat nutný kategoriální základ, společný přes všechny rozdíly, nebo nalézt takový způsob segmentace skutečnosti, který by byl adekvátní (a např. zmíněnou roztříštěnost překonal). Soustředění na problém reprezentace postupně dostalo výraz ve hledání univerzálního jazyka, jež bylo populární v sedmnáctém století, ve snaze formulovat racionalistickou vědu, kde objev principů našeho myšlení umožňuje\n8 130 Petr GLOMBÍČEK odvozovat všechny poznatky,jež by byly v tomto našem myšlení legitimní (a za předpokladu přiměřenosti našeho myšlení poznávané skutečnosti také pravdivé) a také v hledání principů našeho myšlení, jejichž objev nám (bez ohledu na přiměřenost našich kategorií věcem) umožní rozpoznávat legitimní myšlenky od nelegitimních. Terčem útoku wittgensteinovských argumentůje tedy rozhodně (i když snad ne výhradně) program typický pro tzv. novověkou filosofii, která ústí ve Fregově navázání na kantovskou filosofii a Russellovově rozvinutí tradice Kantovi bezprostředně předcházející. 10 II. Stručná historie soukromého jazyka ve Wittgensteinově díle Soukromý jazyk v Traktátu Takto pojatý soukromý jazyk byl, jak se pokusím ukázat, Wittgensteinovým celoživotním tématem. Podívejme se, v jakých podobách se postupně objevoval.už v Traktátu se mluví v úvaze o tom, coje pravdy na solipsismu, 0 Jazyce, kterému jedině já rozumím." (TLP 5.62). Oprávněnost toho, co solipsismus míní, ukazuje prý splývání hranic mého světa s hranicemi mého jazyka. Rozhodně však prý toto splývání neprokazuje pravdivost jakékoli solipsistické doktríny. Solipsismusje (empiristická) nauka, jež vysvětluje realitu nezávislou na pozorovateli jako konstrukci založenou výhradně na tom, co je mu dáno. Solipsista přitom samozřejmě potřebuje vysvětlit, jak můžeme mluvit o něčem, co nám právě bezprostředně dáno není. V tomto smyslu pro něj sahají hranice jazyka daleko za hranice jeho světa bezprostředních daností jeho vědomí. Nechce-li se solipsista vzdát podílu na běžném jazyce tím, že by jej odmítl coby nesmysl, musí vysvětlit smysluplnost našich výpovědí o fyzických předmětech a vyhnout se přitom postulování existence těchto předmětů. Zrovna tak potřebuje připustit možnost vysvětlit ostatním svou tezi esse est percipi, aniž by musel postulovat existenci jiných daností vědomí než svých vlastních. Může rozlišit v našem běžném jazyce jeho povrchovou gramatickou formu a hlubší logickou formu, aby ukázal, že všechny výpovědi našeho běžného jazyka, které vypadají jako by byly o něčem jiném než o danostech vědomí mluvčího, mohou mít význam, aniž by muselo něco kromě těchto daností existovat. 11 Což neznamená, že jejich dílem je tento program završen nebo že jeho nedostatky byly od té doby dost jasně odhaleny. Naopak, s Wittgensteinovými námitkami se musí vyrovnat přinejmenším každý teoretik významu. 1 Solipsistickou doktrínu tohoto druhu vyznával v době před první válkou Wittgensteinův učitel z Cambridge Bertrand Russell. K diskusi o vztahu traktátovského pojednání o soukromém jazyce k Russellově doktríně srv. C Diamond (2000), C Diamond (1995), zvláště kap 6, J Hintikka\n9 CO TO JE SOUKROMÝ JAZYK? 131 Wittgenstein v Traktátu jakoukoli takovou nauku odmítá. Jak známo, konstitutivními prvky toho, čemu se v Traktátu říká svět" (Welt), jsou tzv. fakty ('Tatsachen) nikoli to, čemu Wittgenstein říká Dinge a co se tradičně překládá jako věci" (TLP 1.1). Tyto fakty lze prý analyzovat na stavy věcí (Sachverhalten), kterým odpovídají tzv. elementární věty, a stavy věcí lze dále analyzovat na jednotlivé předměty (Gegenstände). 12 Podle více Wittgensteinových vyjádření se zdá, že svět by se nakonec měl přece jen skládat z individuí, nikoli až z faktů. Těmito individui by měly být právě předměty, které jsou podle Traktátu neměnnou, pevnou substancí světa. Budeme-li předpokládat, že máme před sebou konzistentní dílo, musíme jednak smířit toto pojetí předmětů s tezí o světě složeném z faktů, jednak smířit toto pojetí předmětů s tezí o totožnosti světa a života, o tom, že smrtí končí i svět. Bud musíme říci, že předměty nepatří do světa, nebo chápat tvrzení o jejich pevnosti a neměnnosti jako relativní s ohledem na omezenost světa, do něhož patří. Snaha o ucelené čtení Traktátu nás také nutí interpretovat úvodní výklad traktátovské ontologie z TLP ve světle zbytku knihy. Pak musíme mít od prvních vět, kdeje řeč o světě, na mysli, že jde o svět, který splývá s životem určitého subjektu a končí jeho smrtí. Takový svět musí mít dimenzi, kterou běžná čtení Traktátu opomíjejí - časovost. Navíc pakjde o dimenzi základní. Navrhuji číst úvodní ontologickou pasáž Traktátu s tím, že svět, o němžje zde řeč, je světem subjektivního života v čase a že to, čemu se zde říká předměty", z něj v posledku vypadává. Abych mohl druhou půli této teze smířit s některými Wittgensteinovými explicitními vyjádřeními o předmětech jako součástech něčeho, co do tohoto světa patří, buduje odlišovat od toho, čemu Wittgenstein říká Dinge (a od toho, čemu říká Sachen). Předměty pak budou transcendentní koreláty světských Dinge. Podle navrhovaného čteníje rozklad světa na fakty, zmiňovaný v TLP 1.2, rozkladem subjektivního života na okamžiky, resp. na celky zkušenostních daností v jednotlivých okamžicích. 14 Každý fakt (Tatsaclie), pojatý nyní jako celé pole zkušenosti v určitém okamžiku, lze analyzovat na jednotlivé stavy věcí (Sachverhalten), jež v něm nastaly (TLP 2, ibid ), tedy na stavy věcí,jež se v něm aktualizovaly. 1 (1996) nebo kapitolu Solipsism" z prvního svazku knihy D. Pears (1986), Za cenné kritické připomínky k následujícímu výkladu Traktátu děkuji Pavlu Cmorejovi 12 Viznapř TLP Viz TLP a TLP Toje zcela ve shodě s TLP , kde se svět chápe jako soubor všech faktů, lze jej na tyto fakty rozložit. 15 das Bestehen von Sachverhalt" bych tak četl jako aktualizace stavu věcí", resp. nastání stavů věcí"\n10 132 Petr GLOMBÍČEK Ježtoje v této poznámce ztotožněn fakt s was der Fall ist" (překládám zde tuto frázi pracovně jako případ"), můžeme interpretovat tento případ právě jako aktualizovaný fakt. Fakt se tak stává aktuálním faktem, stává se případem, když se v úplnosti aktualizují právě ty stavy věcí, jež jej tvoří. Úvodní pasáž knihy (TLP 1-2) tedy charakterizovala svět jako sled postupně aktualizovaných souborů stavů věcí. Podíváme-li se na něj vcelku, můžeme zjistit, které soubory stavů věcí se v něm aktualizovaly a které ne (TLP 1.12). Určitý sled takových souborů samozřejmě není jediný myslitelný. Můžeme se na něj dívat jako najeden z možných sledů takových celků, tj. zasaditjejdo širšího logického prostoru všech takových sledů, jež jsou možné (TLP 1.13). Povedlo-li se tím interpretovat první věty Traktátu koherentně i s ohledem na tezi o subjektivitě světa, můžeme přistoupit k objasnění povahy traktátovských předmětů. Slovo předmět" se v knize objeví poprvé v poznámce 2.01, kde je stav věcí vymezen jako svazek předmětů, přičemž jako synonyma slova Gegenstand" uvede Wittgenstein, na první pohled zbytečně, ještě slova Sache a Ding". 16 O předmětech víme, že jsou to neměnná individua, jež tvoří substanci každého možného světa, o němž jsme teď zjistili, žeje pokaždé možným sledem souborů stavů věcí. Liší se od nich nějak Dinge! Dinge je podstatně, že mohou být součástí stavu věcí a všechny jejich možnosti, pokud jde o vstupování do stavů věcí, jsou v nich předem dány (TLP 2.012). Jejich podstata tedy spočívá v možnostech jejich postavení. Jako příklad Dinge Wittgenstein zmíní prostorové předměty} 1 Rozumím-li Wittgensteinoví správně, pak jsou Dinge prvky určitého světa, jak se vykytujíve stavech věcí, jež postupně v tomto světě nastávají. Dá se říci, že jejich podstatu poznáváme abstrakcí ze zkušenosti se stavy věcí, v nichž nám naskytly. Způsob, jakje Wittgenstein spojuje s předměty, dává podnět k otázce, zda mohou věci ve svém světě zaniknout. Předměty nepochybně nezanikají. Prostorové předměty ovšem, jak všichni víme, zanikají. A jsou-li prostorové předměty příkladem věcí, pak by mělo být možné, aby věci zanikaly a vůbec se různě měnily. Pak by věci mohly být konfiguracemi předmětů: byly by to, coje proměnlivé (TLP ). 18 Pak by také bylo jasné, proč je svět světem faktu, nikoli věcí. Identita věcí je dána jejich možným postavením a příslušností k určitému světu. A když věcí mohou vznikat a zanikat,je samozřejmě možné, že se v určitém světě vyskytne okamžik, kdy určitá věc neexistuje. 16 Obdobně v TLP TLP a TLP Příklady jsou stoly, židle a knihy Předměty (Gegenstände) tomu nepochybní nejsou takovýmito věcmi běžného světa Pro naproti 18 Jako konfigurace předmětůje sice v TLP vymezen stav věcí Řiká-li však Wittgenstein, že stav věcíje konfigurací předmětů, neříká tím, že každá konfigurace předmětůje stav věcí.\n11 CO TO JE SOUKROMÝ JAZYK? 133 Tento okamžik nicméně zůstává okamžikem, faktem, onoho světa. A je-li každý svět subjektivním životem, pak samozřejmě nemůže být ani světem předmětů, protože tytéž předměty se (coby substance tvořící formu každého světa) vyskytují v každém možném světě. Jednotlivé světy se tak odlišují fakty, jež v nich nastaly, a tím, v jakém sledu nastaly. Traktátovský světje tedy světem určitým způsobem uspořádaných faktů. Tyto fakty jsou ovšem, jak řečeno, soubory stavů věcí, jež nastaly v určitém okamžiku života subjektu, jehož světem traktátovský svět je. Wittgenstein tedy nepoužívá v Traktátu slovo svět" pro něco společného všem. Není pro něj rozdíl mezi světem a světem, jakýmjej subjekt shledal. Čtenáři si toho ale obvykle všimnou, až když se (asi od TLP 5.6) tématem stane samotný subjekt a otázka možnosti mluvit ve filosofii o ego: Já vstupuje do filosofie tím, že,svět je můj svěť." (TLP 5.641) Samotné já však není součástí světa (TLP 5.632, TLP 5.64). Objektivitu významu a poznání však zajišťuje stabilní soubor předmětů (Gegenstände), které však podobně jako ego nepatří do světa a v každém světě vystupují jen jako výsledek analýzy stavů věcí, jež nastávají v jednotlivých okamžicích, tj. jako Dinge. Neměnné předměty zaručují objektivitu významu. K jejich postulování nás však dovede dle Wittgensteina až jazyková analýza, rozumění jazykovým výrazům je pro něj nevyhnutelně založeno na subjektivní zkušenosti faktu soukromého světa. 20 Traktátovské řešení tedy sice vychází z předpokladu 19 Slovo Sache" se v Traktátu vyskytne jen čtyřikrát' 19 dvakrát jako synonymum pro Gegenstand" i "Ding" (TLP 2.01, TLP ) a dvakrát o Sachen Wittgenstein mluví jako o tom, co má korespondovat s prvky obrazu (TLP 2 15, TLP ) Obraz prý představuje, že se Sachen k sobě navzájem mají tak a tak (TLP 2.15) a zobrazující vztah nastává díky přiřazeni prvku obrazu a Sachen (TLP ). O něco málo výše ovšem řekne, že prvkům obrazu odpovídají předměty a že právě ony jsou na obraze zastupovány (TLP 2 13 a TLP 2.131). O něco níže zase prohlásí, že forma zobrazeni je možnost, že se k sobě navzájem tak jako prvky obrazu mají Dinge (TLP 2.151). Myslím, že nejsme nuceni číst to jako příklad přebujelé terminologie, zmatku, nebo dokonce jako doklad toho, že zde nastíněný výkladje mylný a že Wittgenstein používá všechny tři termíny synonymně. U každého obrazu je to tak, že jeho konstitutivním prvkům odpovídají předměty coby individua všech možných světů. Forma zobrazení je možností vzájemné souvislosti prvků obrazu, tj. možností, že v aktuálním světě se k sobě věci mají stejně jako na tomto obraze (TLP 2.151). A obraz představuje to, že se věci v aktuálním světě skutečně k sobě mají stejně jako na něm. Naše rozlišení můžeme dovést do konce a říci, že zatímco Gegenstand je neměnné individuum pro všechny možné světy, Ding je individuum určitého možného světa, Sache je individuum toho okamžiku aktuálního světa, který právě nastal Samozřejmě nechci tvrdit, že historický Wittgenstein měl takové důsledné rozlišení při psaní Traktátu na mysli. Pouze jsem se pokusil ukázat, že takové rozlišení má v textu této knihy smysl a umožňuje nám její ucelenou a poměrně bohatou interpretaci 20 V tomto ohledu můžeme s jistou licencí přes všechny rozdíly srovnat traktátovské pojetí jazyka a poznání s pojetím Fregovým Můžeme říci, že zatímco předměty patří do první říše, tvoří to,\n12 134 Petr GLOMBÍČEK A neměnných předmětů, ale tento předpoklad má podobu nutnosti shody formálních vlastností všech soukromých světů. Předkládá se zde pak po Fregově vzoru program konstrukce jazyka složeného z prvků, jejichž odkazování k soukromým předmětům nehraje roli v tom, jaký mají význam pro komunikaci. Význam je v takovém jazyce plně určen jejich syntaktickými možnostmi, tj. jejich gramatikou. 1 Traktátovská koncepce přesto zůstává koncepcí soukromého jazyka. Soukromé prvky traktátovského světa sice nehrají roli v komunikaci, přesto ale zůstávají konstitutivní pro rozumění každého mluvčího jazykovým výrazům. Rozumět nějakému výrazu zde totiž znamená právě používat tento výraz s odkazem na určitý soukromý prvek vlastního soukromého světa prožívání. A to přesto, že úspěšnost sděleníje založena na gramatice (tj. na způsobu používání daného výrazu ve výpovědích), nikoli na schopnosti rozpoznat, k jakému prvku mluvčí odkazuje (na induktivním úsudku na to, jak asi vypadá jeho zkušenostní pole). Wittgensteinovi se tak v Traktátu povedlo jenom ukázat nemožnost pojímat prožívání jednotlivců jako reprezentaci hotové nezávislé skutečnosti a nemožnost, aby odkazování na soukromé prvky prožívání hrálo roli ve významu jednotlivých jazykových výrazů v komunikaci. Fenomenologický jazyk Program konstrukce ideálního jazyka, navržený v Traktátu, vycházel z a - nalýzy běžného jazyka, která by nás dovedla k jednoduchým prvkům zkušenosti. Druhou možností bylo vyjít z analýzy zkušenosti, od rozlišení jednotlivých prvků, ježby pak označovaly jednoduché výrazy ideálního jazyka. Tuto druhou cestu Wittgenstein explicitně formuloval po návratu do Cambridge roku 1929 v článku Some Remarks on Logical Form".^ Wittgensteinovým tématem je zde forma výroku: Každý výrok má obsah a formu a Wittgensteinovým projektemje udělat si obrázek o čisté formě". Tu údajně získáme čemu se zde fiká svěť'jakousi zvláštní podobu fregovské druhé říše, říše představ Zatímco ale u Frega se ještě můžeme na první říši dívat jako na jakýsi přirozený svět, Wittgensteinovy předměty jsou už jednoznačně (kantiánskými) věcmi o sobě. Zatímco Frege zmíní (v Der Gedanke) jen vlastní ego každého jako něco, co je každému dáno způsobem, jakým není dáno nikomu jinému, z Wittgensteinova výkladu v Traktátu takto vyjde nejen ego, ale úplně všechno Když tedy v Traktátu čteme větu Svět šťastného je jiný než svět nešťastného," (TLP 6.43) nejde vůbec o nějaké obrazné nebo iracionální vyjádření Nedostatek Russellem navrhovaného jazyka viděl Wittgenstein právě v přetrvávající nevyhnutelnosti pracovat při jeho konstrukci s významem coby předmětem, k němuž jednotlivé výrazv odkazují. Srv. TLP ~ Jako Wittgenstein (1929) Běžně je přístupný jeho reprint ve sbírce drobných Wittgensteinových textů Wittgenstein (1993), Á\n13 CO TO JE SOUKROMÝ JAZYK? 135 tak, že všechny konstanty ve výroku nahradíme proměnnými. Zbude nám právě forma vyjevující syntax výroku, tj. formy jednotlivých prvků, resp. pravidla určující, do jakých kombinací mohou vstupovat, a vylučující kombinace nesmyslné. To, co se hledá, jsou právě tato syntaktická pravidla pro jednotlivé prvky. Těmito prvky jsou ovšem také výroky. Wittgenstein jim tady říká (odvolávaje se na Russella) atomické výroky. Všechny ostatní výroky jsou prý logickými funkcemi těchto jednoduchých výroků a nalézt tyto atomické výroky je úkolem teorie poznání. Wittgensteinův projekt je nabídnout pro tuto filosofickou disciplínu pravou metodu. Cílemje nalezení vhodného symbolismu, v němž by byla logická forma transparentní, což by vyloučilo riziko nesmyslu. A hledaná metoda? Fenomenologická, tj. nahlédnutí fenoménů, jež chceme popsat." čili logické zkoumání fenoménu samých, tj. v jistém smyslu a posteriori, nikoli domýšlením se apriorních možností." (s. 30) Oním apriorním domýšlením Wittgenstein míní např. teorie vycházející z (předsudečného) preferování subjekt-predikátové formy. Náš běžný jazyk tuto formu preferuje, ale prý tak pouze halí formu skutečnou, kterou zjednodušuje. Wittgenstein přirovnává běžný jazyk ke zobrazování seskupení rozmanitých elips a čtyřúhelníků jen pomocí kruhů a čtverců. Jeho symbolismus má být zřejmě, oproti právě zmíněnému způsobu zobrazený pravdivým zobrazením, jež by respektovalo rozmanitost zobrazovaného. Nejprveje ovšem třeba obrátit se k fenoménům samým. Historickými aspekty Wittgensteinova vztahu k fenomenologii jako hnutí se zde nemůžeme zabývat. 24 V Aristotelské společnosti, kde měl přednést 23 Ale už ze samotného Wittgensteinova přirovnání je hned zjevný alespoň jeden problém. I kdybychom zvolili jinou metodu zobrazení, přece jen se jich nabízí nekonečné množství 24 Netriviální paralely mezi filosofií Ludwiga Wittgensteina a fenomenologií, především reprezentovanou Edmundem Husserlem, jsou předmětem sice okrajového, ale dlouhodobého zájmu. Upozornil na ně například už Max Black ve své klasické knize A Companion to Wittgenstein's,Tractatus'. Black (1964), zvláště 136n. Podle Blacka vykazuje ideální jazyk, Begriffschrift, na jehož potřebu upozorňuje v Traktátu Wittgenstein, nemalou podobnost s logisch-graimnatiche Formlehre Husselových Logických zkoumání Husserlovi podobný byl podle Blacka způsob, jak Wittgenstein pracoval s termínem pravidla logické syntaxe", resp. logická syntax, což měla být právě gramatika onoho ideálního jazyka, logická gramatika Netřeba jistě příliš připomínat, že alespoň v této fází je zmíněná podobnost obou filosofů snadno vysvětlitelná jejich společnou inspirací učením Gottloba Frega. Přesto se stala pro některé interprety inspirací k dalšímu srovnávání obou myslitelů. V dalším Wittgenstemově vývoji pak bylo možno vidět buď kritiku husserlovské fenomenologie nebo hledat jeho paralely s vývojem Husserlovým. Historická zkoumání původu Wittgensteinova užívání výrazu fenomenologie" přitom ukazuji spise na jeho předhusserlovský původ u autorů jako Boltzman a hlavně Mach (od kterého také převzal jméno fenomenologie" sám Husserl). Ohromného podnětu se všem těmto úvahám dostalo postupným vydáváním Wittgensteinovy pozůstalosti To ukázalo, že Wittgenstein sám používal výraz fenomenologie", především od\n14 136 Petr GLOMBÍČEK Několik poznámek o logické formě", Wittgenstein nakonec mluvil na jiné téma a svůj vydaný článek později označil za naprosto bezcenný". 25 Když měl o několik měsíců později předložit v souvislosti s žádostí o další poskytování stipendia nějaké výsledky své práce, dostali od něj Bertrand Russell a George E. Moore, kteří měli vypracovat posudky, strojopis známý dnesjako Filosofické poznámky, kde se Wittgenstein hned na první stránce zříká projektu konstrukce fenomenologického jazyka". Také odtud si můžeme udělat představu o tom, jak jeho dřívější, posléze zavržené cíle vypadaly. Co tedy Wittgenstein odmítá, když odmítá konstrukci fenomenologického jazyka? Náhradou starého projektu má být podle Filosofických poznámek neco, co dobře známe z pozdější Wittgensteinovy filosofie: popis fungování našeho jazyka, který rozliší, jak lze určitý výraz používat a jak nikoli v celé rozmanitosti jeho možných použití (aniž by si tento popis zároveň činil nárok na to být předpisem, jak se daný výraz používat má). Cílem těchto popisů není gramatika ve smyslu souboru předpisů pro používání výrazů, nýbrž přehledné předvedení možností jejich použití v aktuálním jazyce, z něhož bychom mohli nahlédnout, čemu vlastně zkoumaný výraz může sloužit. Právě tento popis vedoucí k přehlednému předvedení by měl podle Wittgensteina vést k tomu, co mělo být cílem jazyka, jemuž zde dává přídomek fenomenologický". Cílem tohoto popisu je explicitně vyložit to, s čím normální používání daného výrazu vždy už samozřejmě počítá - takříkajíc poukázat na nutné podmínky jeho fungování. Wittgensteinem zamýšlený popis přitom nemá být teorií, ježby umožnila předpovídání, nýbržby měl vyvést na světlo takříkajíc způsob vidění, který podle Wittgensteina každá teorie vždy předpokládá. Zatímco v poznámkách o logické formě mělo zkoumání fenoménů umožnit konstrukci jazyka pro jejich popis, ježto by umožnilo přiřadit jednotlivým konce dvacátých let, kdy se postupně vrátil do akademického prostředí, do roku 1933 kdv se pokusil o napsání další knihy po Traktátu, jež se obvykle označuje jako Velký strojopis V té době tento termm z Wittgensteinova slovníku zmizel a znovu se objevil až v Poznámkách o T T ; rľ t U f s t a v e n é ms P rávci Wittgensteinovy pozůstalosti z jeho poznámek z roku 1950 ti J rok před filosofovou smrtí Jako první pokud vím, na možné paralely upozornil T Munson (1952). Drobné příspěvky k tématu přinesli brzo i tak věhlasní mužové jako H G Gadamer (1963) (srv. hlavně poslední strany 41nn.) nebo P. Ricoeur (1967). Z nepřeberného množství literatury dále srv. alespoň H. Spiegelberg (1968); D. Ihde (1975); W. Kuroda. (1979); N. Gier (1981); J. Hintikka (1996). Srv editorskou poznámku k tomuto ílánku ve Wittgenstein (1993), 28. L. Wittgenstein, (1984). Následující výklad je postaven na jejich prvním oddílu. Další výskyty terminu fenomenologie" Či fenomenologický" u Wittgensteina, hlavně ve Filosofických poznámkách srv. Herbert Spiegelberg (1968) Nicholas Gier (1981). A.\n15 CO TO JE SOUKROMÝ JAZYK? 137 prvkům zkušenosti jména se syntaxí odpovídající možnostem jejich danosti ve zkušenosti, ve Filosofických poznámkách má popis možných použití určitého výrazu přehledně předvést fenomény, jichž se tento výraz týká. Mezi poznámkami o logické formě a Filosofickými poznámkami se tak objevuje jeden ze základních rysů argumentace proti soukromému jazyku: Není možné konstruovat jazyk na základě čistých daností, protože všechny danosti jsou vždy už uspořádány podle gramatiky jazyka o nich. Každé empirické zkoumání už samozřejmě využívá určitého uchopení zkoumané látky a vždy už jí má nějak segmentovanou. Ježto je ta segmentace v jazyce vždy už přítomna, nelze ji vlastně empiricky zkoumat odděleně od něj. Jediným způsobem, jak zkoumat naše kategorie tak podle Wittgensteina je v popisu všemožného fungování jednotlivých výrazů přehledně předvést kategorie, které v tomto použití nacházejí své vyjádření. Tedy: vyvést ve způsobech použití slov na světlo kategorie, které v tomto použití dostávají slovo. Kategorie tudíž není možné zkoumat jinak než v jejich jazykovém vyjádření. Naopak toto vyjádření je docela dobře možné bez uchopení kategorií, jež v něm dostávají výraz, ba jazykové vyjádření, jak vidno, musí každému zkoumání kategorií předcházet. Zde se zrodí Wittgensteinovo ztotožňování fenomenologie s gramatikou, 27 což vlastně znamená popření čistě fenomenologického projektu a můžeme zde vidět základním výraz Wittgensteinova sémantického kantiánství". To vychází z kritiky reprezentacionalistického přístupu podle jehož optimistické (tj. transcendentalistické) varianty je způsob, jak mluvíme o věcech, přinejmenším v ideálním případě určen přirozeností těchto věcí. Reprezentacionalismus (či transcendentálni realismus) je otevřený skeptické námitce napadající princip naší obeznámenosti s věcmi. Skeptickému reprezentacionalistovi pak nezbývá než říci, že jazyk nám naši obeznámenost s věcmi jenom klamně sugeruje. Wittgensteinova teze o fenomenologii coby gramatice naproti tomu přichází s koperníkánským obratem v sémantice: povaha věcí neurčuje význam našich výpovědí o nich, ale naopak: naše jazykové praktiky teprve dávají povaze věcí vyvstat. Wittgenstein se proto obrátí od programu zkoumání fenoménů za účelem konstrukce jazyka coby kalkulu se zákonitostmi odpovídajícími zákonitostem fenoménů ke zkoumání praktik, které zakládají možnost mluvit následně o povaze věcí. Právě tady se vynoří - 7 Konečnou formulaci je 94 Phänomenologie 1st Grammatik" kapitoly Phänomenologie" z Velkého strojopisu. Srv. L Wittgenstein (2000). 28 Argumentací proti soukromému jazyku coby kritkou husserlovské fenomenologie se zabývala explicitné S Cunningham (1976). Další diskusi srv. P. Hutcheson (1981), S. Cunningham (1983); P. Hutcheson (1986). 29 Srv. H. Schwytzer (1973), J Hintikka (1981).\n16 138 Petr GLOMBÍČEK možnost přestat brát jazykové jednání jako realizací kalkulu reprezentace světa a začít je chápat jako způsob života. Jazyk tak už nebude založen na jedné ucelené schopnosti teoretického rozumu vykládat si význam, nýbrž na rozmanitě propojených a vzájemně podmíněných praktických uměních (technikách). Poukazem na nutnost tohoto obratu bude východisko Filosofických zkoumáni: kritika tzv. augustinovského obrazu jazyka. Augustinovský jazyk Vyznání Augustina Aurélia byla Wittgensteinovou oblíbenou četbou. Motivací mu zřejmě nebyla snaha hledat zde základ ke konfrontaci ohledně teorie významu. Přesto jsou nejméně dvě mista z Augustinovy knihy dobře známa všem čtenářům Wittgensteina jako jeho příklady typických filosofických zmatení vycházejících ze zjednodušujícího pojímání jazyka. Jednou je teoretická úvaha o povaze času, druhým Augustinovo autobiografické vyprávění o tom, jak se učil mluvit. To je známo z úvodu Wittgensteinových Filosofických zkoumání, když je použil jak příklad zažitého zjednodušování povahy jazyka, které se neomezuje jen na konkrétní filosofické tradice. Toto zjednodušení má spočívat ve sklonu brát se samozřejmostí jazykové výrazy jako jména, což potom vede k hledání předmětů, které by tato jména mohla označovat. Tzv. augustinovský obraz jazyka je ovšem bohatší a zahrnuje další rysy, kterých si Wittgenstein také kriticky povšiml. 30 Augustinus totiž s naprostou samozřejmostí chápe jazyk jako kalkul zacházení se jmény, a naučit se jazyk tak podle něj znamená jenom přiřadit pomocí obecných pravidel nebo ukázáním jménům patřičné předměty. Jak říká sám Wittgenstein: Augustin popisuje učení se lidskému jazyku, jakoby dítě přišlo do cizí země a nerozumělo jejímu jazyku; tj. jakoby už mělo nějaký jazyk, jenom ne tento. M. F. Burnyeat (1987) dokazuje, že citovaná pasáž dokumentuje Augustinovu platónskou tezi o nemožnosti vzájemně se učit Augustinovo pojetí všech výrazů jako jmen má prý jenom zdůraznit jeho přesvědčení, že k obsahu věty přispívají všechna v ní obsažená slova (s 11) Učit se je prý výhradně individuální aktivita, v níž může jednání druhých hrát nanejvýš roli povzbuzení a ukázání příkladu. Možnost úspěchuje podmíněna naší Bohem stvořenou přirozeností vidět věci jako takové a takové, schopnost obeznamovat se s věcmi nezávisle na jazyce. Burnyeat správně poznamenává, že tato teze se neomezuje na platonismus a jako příklad neplatónského filosofa držícího stejnou tezi uvádí Johna Locka, který ji využívá v argumentaci proti vrozeným principům (s. 20, pozn. 26). Wittgensteinova citace pak podle Burnyeata potlačuje Augustinův původní důraz na mysl jako stvořenou Bohem, která sama poznává, a vede k nutnosti řešit problém učení naturalisticky. Burneyeatův erudovaný výklad o Augustinově pozici potvrzuje jak správnost Wittgensteinova výběru terče, tak stanovisko hájené zde, přestože míjí povahu Wittgensteinovy argumentace a svou interpretací zřejmě míní Augustina obhájit proti námitce, kterou pokládá za neoprávněnou\n17 CO TO JE SOUKROMÝ JAZYK? 139 Nebo také: jakoby to dítě už myslelo, zde znamenalo něco jako: mluvit sám k sobě." jenom ještě nemluvilo. A,myslet' by Pojmeme-li tedy jazyk jako kalkul zacházení se znaky podle určitých pravidel, pak dostaneme buď regres takových kalkulů nebo musíme postulovat první vrozený kalkul. Při práci s ním ovšem nemůžeme rozlišit správné zacházení se znakem od jenom zdánlivě správného použití znaku bezpečné znamení soukromého jazyka. Podívejme se na citát z Augustina použitý v úvodu Zkoumání:..Když dospělí pojmenovali nějaký předmět a obrátili se přitom k němu, viděl jsem to a chápal jsem, že zvuky, které vydávali, onen předmět označují, protože na něj chtějí ukázat. Tento jejich úmysl vycházel však najevo z pohybu těla: ten je jakoby přirozenou řeěí všech národů, spočívající v mimice a v e hře očí i pohybu ostatních údů, přičemž zvuk hlasu naznačuje hnutí duše, když ta po něčem touží, nebo něco má, nebo něco odmítá, nebo před něčím prchá. Takto jsem se postupně učil chápat, jaké věci označují slova umístěná na svých místech v různých větách a opakovaně slýchaná, a když si i moje ústa navykla na tyto znaky, vyjadřoval jsem jimi svá přání." 3 Výuka jazyka zde předpokládá přirozený posunkový jazyk, který ovšem opět funguje podle stejného modelu, tj. jako kalkul znaku pro duševní stavy mluvčího. Ten by měl být schopen svůj duševní stav (voluntas) identifikovat a dát najevo patřičným způsobem v přirozeném posunkovém jazyce, tj. přiřazením patřičného znaku tohoto jazyka. Augustin se ve svých vzpomínkách skutečně takové představy přidržuje. Když mluví o dvě kapitoly dříve o době, kdy ještě neuměl mluvit, říká: A hle. ponenáhlu jsem pozoroval, kde jsem, a chtěl jsem svá přání projeviti těm, kteří je měli splnit: nemohl jsem však, poněvadž ona přání byla v mém nitru, tito však mimo mne, a žádným svým smyslem nemohli vniknout do hlubiny mé duše. Proto jsem sebou házel a křičel, dávaje tak najevo některá svým přáním podobná znamení, jak jsem vůbec dovedl." 33 Právě tento citát ze sv. Augustina si také Wittgenstein vybral pro ilustraci toho, co míní, když výraz soukromý jazyk" jedinkrát použil v tzv. Hnědé knize, 34 jež byla posledním předstupněm a vlastně skutečnou přípravnou 31 PU A. Aurelius (1861) I, kapitola Ibid., kapitola Viz L. Wittgenstein (1969), 105. Tímto místem Hnědé knihy jako vzorovým příkladem použití výrazu soukromý jazyk" jsem se zabýval ve svém příspěvku P. Glombíček (2002) Srv. také P. Glombíček (2001)\n18 140 Petr GLOMBÍČEK studií k Filosofickým zkoumáním, 35 V Augustinově vyprávění se setkáme se všemi prvky soukromého jazyka, jak jsme si je vyložili na začátku: a) s představou jazyka jako kalkulu zacházení se znaky, který může zvládnout jenom bytost, jež disponuje specifickou schopností myšlení coby vykládání si významu, která tak musí každému jazykovému jednání předcházet; b) s omezením jazyka na nástroj reprezentace, zde primárně reprezentace vlastních duševních stavů - toto omezení bere za hotovou věc možnost uchopovat to, co má být jazykem jenom sděleno, nezávisle na zvládnutí jazyka. III. Argument proti soukromému jazyku ve Filosofických zkoumáních Problematika soukromého jazyka se stala známou především díky Filosofickým zkoumáním, která stojí na konci právě shrnuté cesty. Sousloví soukromý '+ jazyk" se ve Filosofických zkoumáních objeví až v 259: Jsou pravidla soukromého jazyka dojmy pravidel? - Váha, na níž se váží dojmy, není dojem váhy. Vlastně jej najdeme už v 256, z něhožje jasné, že soukromý jazykje pro Wittgensteina Jazyk, který popisuje mé vnitřní zážitky a kterému mohu rozumět jen já sám." A stejně jako v 243, kde začne o takovém jazyce poprvé výslovně uvažovat (aniž by jej označil za soukromý), vysvětlí, že své zážitky, počitky a nálady samozřejmě běžné popisujeme v našem běžném jazyce a že mu o tuhle naši samozřejmou činnost tady vůbec nejde. Prý si lze dokonce představit lidi, kteří mluví jen sami k sobě, kteří vedou jen monolog. Důležitým momentem má být možnost přeložit jejich jazyk do našeho. Abychom to mohli udělat, musíme být s to rozpoznat pravidla, jimiž se řídí. Tato pravidla se projevují v jednání těchto lidí. Kdybychom z jejich jednání nedokázali vyčíst pravidla jejich jazyka, nemohli bychom vůbec říci, že nějaký mají. Jazyk totiž říkáme prý jen něčemu, co se vyznačuje jakousi pravidelností ( 207). A problém soukromého jazyka není problém jazyka, "* jímž mluvíme o pocitech, nýbrž problém jazyka o pocitech, jehož slova nejsou svázána s přirozenými výrazy těchto pocitů. Jsou-li s nimi svázána, Na rozdíl od tzv. Modré knihy, společně s níž se vydává s podtitulem Přípravné studie k Filosofickým zkoumáním". Historické zkoumání Wittgensteinova vývoje mezitím došlo k závěru, ze starší z barevných knih" patří mnohem spíše do období středního" Wittgensteina tj do období spojeného spíše s prací na tzv. Velkém strojopise než na Filosofických zkouniáních. Wittgenstein zde ztotožňoval význam s pravidly použití výrazu a jeho programem bylo právě jejich přehledné předvedení To bylo v období, jež započalo Hnědou knihou, nahrazeno založením významu vjazykových hrách, tj. konkrétních životních praktikách, a definitivně se odpoutalo od pojetí jazyka jako kalkulu. Z historických studií Wittgensteinova vývoje srv např D. Stern (1995) nebo J. and M. Hintikka (1986); také P. Frascola, (1994)\n19 CO TO JE SOUKROMÝ JAZYK pak jim může druhý rozumět stejně dobře jako já a jazyk, jímž o nich mluvím, není soukromý ( 256). Wittgenstein zdůraznil, že neútočí na možnost mluvit o pocitech, nýbrž má potíž s mluvením o pocitech, pro které neexistuje nějaký přirozený výraz, který by měl místo v zažitých modelech našeho chování a jednání. Wittgenstein v , kde se explicitně nejvíc zmiňují soukromé počitky, pocity a soukromý jazyk, mluví nejprve o nevyjádřitelných pocitech, pak ukazuje pomocí příkladu s pocitem, který všichni jistě známe a který by mohl být blízký něčemu nevyjádřitelnému, tj. na příkladu bolesti, jak naše používání výrazů pro bolest není možné bez přirozených projevů bolesti. Nakonec se dostane k problémům s tím, jak můžeme věci kolem nás vnímat různě, např. jak můžeme různě vnímat barvy a přitom pro ně používat stejná slova. Jeho argumentace se točí kolem možnosti zavádět nové výrazy. Jazyk pro mé počitky, kterému rozumím jen já sám, předpokládá, že tyto počitky může každý z nás prostě pojmenovávat, když je zakusí. To ovšem počítá s možností segmentovat vlastní prožívání dřív než o něm umíme mluvit. Pole zážitků tak musí mít hotovou strukturu nezávislou na tom, jak je uchopujeme, nebo musíme umět jednotlivé zážitky sami aktivně rozčleňovat pomoci nějaké schopnosti, která je nutnou podmínkou toho, abychom se naučili o pocitech mluvit. Ani v jednom případě však nebudeme schopni rozlišit správné uchopení námi identifikovaného počitku, od uchopení, které tak jenom vypadá, jak Wittgenstein ukazuje argumentem, který jsme si shrnuli na začátku. S možností mluvit o vlastních pocitech se to má právě naopak, než přepokládá soukromý jazyk: tato možnost je nevyhnutelně závislá na naší schopnost zacházet s hotovým běžným jazykem, 36 v němž výpovědi zahrnující označení pocitů fungují primárně jako náhražky přirozených vyjádření pocitů, která nemají žádnou další podmínku v podobě schopnosti racionálně identifikovat nějaký předmět tohoto vyjádření Viz PU 260n. 37 Ibid 244. Podle Wittgensteinova vyjádření v tomto paragrafu mohou mít počitky jména a mohou být významem (Bedeutung) těchto jmen, přestože tato jména fungují primárně prosté jako náhražky přirozených vyjádření požitků. Být jménem počitku tak znamená vystupovat jako počitek, být jeho zástupcem v jazyce, což se děje tak, že jméno nahrazuje přirozené vyjádření, které ovšem není významem tohoto jména. Významem jména zde je to, jako co vystupovalo přirozené vyjádřeni, tj. role tohoto přirozeného vyjádření, kterou vjazyce převzal artikulovaný zvuk či grafická značka. V tomto smyslu se Wittgenstein ohrazuje proti možnosti, že by slovní výraz počitku měl za svůj význam přirozené vyjádření, řka, že slovní výraz nahrazuje přirozený výraz, aniž by jej popisoval Počitek je tak role, v níž vystupovalo přirozené vyjádření a v níž\n20 142 Petr GLOMBÍČEK Pasáže Filosofických zkoumání označované tradičně jako argument proti soukromému jazyku tedy obzvlášť názorně ukazují důvody pro odmítnutí augustinovského obrazu jazyka jako kalkulu reprezentace a jeho nahrazení obrazem jazyka jako řady umění, jejichž zvládání na sobě může někdy různě záviset, ale^která netvoří žádný systém založený na jediné zvláštní schopnosti vykládání. Uměním vykládat význam a její podmíněností expresivními či performativními technikami se zabývá pasáž Zkoumání známá jako pojednaní o pravidlech, která zahrnuje také svého času hojně diskutovaný tzv. argument proti samotářskému jazyku". Wittgenstein zde rozebírá, co to znamená jednat podle pravidla" a závěr jeho analýzy obsahuje první použití výrazu soukromě" v celé jeho knize:.,202. Protoje řídit se pravidlem" praxe. A věřit, že se řídím pravidlem není totéž jako se pravidlem řídit. A proto se nelze pravidlem řídit.soukromě', poněvadž pak by věřit, že se řídím pravidlem bylo totéž jako se pravidlem řídit." Tento závěr (uvozený darům" proto") vychází z Wittgensteinova řešení paradoxu založeného právě na pojetí rozumění jako umění výkladu, tj. na pojetí rozumění i jazyka jako kalkulů. Pojmeme-li totiž rozumění takto, dostaneme se do potíží, jakmile zjistíme, že neexistuje danost, která by nepřipouštěla řadu (i vzájemně neslučitelných) výkladů, a že mezi takové danosti musíme započíst i výklady samotné, což vede k jejich regresu. Wittgensteinovo řešení paradoxu spočívá v odmítnutí redukovat rozumění na umění výkladu. Naopak, umění vykládat je podle Wittgensteina třeba pojmout jako jenom jedno z mnoha umění jednat podle pravidla. Jednání podle pravidla tedy podle Wittgensteina nevyžaduje zvládnutí umu vyložit obecně pravidlo, jímž se řídíme, naopak umění vykládat (které už není nic jiného než umění nahrazovat jeden výraz pravidla jiným" 39 ) je prostě specifické umění týkající s ním alternuje slovní výraz, respektive přebírá tutéž roli v jiném nastudování téhož představení Soukromé pocity jsou tak divadelními postavami, které nemají hru, v níž by se ukázaly. Srv zde 249n. o umění lhát či předstírat jako zvládnutí specifické techniky podmíněné jinými technikami. Schopnost neartikulovaného vyjádření pocitů sdílíme se zvířaty a některá z nich by mohla přejít i k artikulovanému vyjádření pocitů Mohou také jednat jakoby vyjadřovala pocit, aniž by skutečně tento pocit měla, ale pak je význam jejich jednání určen jako role tohoto jednání Tak se může domácí zvíře naučit používat určité chování (např. odpovídající vyjádření bolesti) jako prostředek pro lepší zacházení Vždy však půjde o jednoznačný (mechanický) proces Lhaní či předstírání naproti tomu zahrnuje variabilitu, která vyžaduje zvládnutí sítě specifických technik umožňujících racionální uchopení role určitého chování jako výrazu s určitým významem: vyžaduje umění vykládat, ovšem jenom jako výsledek zvládnutí komplexu dalších technik, nikoli jako svébytnou schopnost. 39 PU 202. *


Zákazníci zpravidla řeší celkovou efektivitu procesů... - CIO Business World\nCIO Business World » Ostatní » Zákazníci zpravidla řeší celkovou efektivitu procesů...\nAlexander Lichý 4. 7. 2018\nJe poptávka po ECM/DMS systémech stálá, nebo pozorujete v poslední době nějakou změnu zájmu u zákazníků?\nZájem zákazníku u dokumentová řešení, ať už se bavíme o úložištích, tedy DMS, či o nástrojích pro digitalizaci a automatizaci firemních procesů, má stoupající tendenci. Firmy se zamýšlí, jak zefektivnit svoji činnost i práci svých zaměstnanců, zejména při aktuální situaci na trhu práce, kdy o každého kvalifikovaného zaměstnance mezi sebou svádí tvrdý boj.\nZměnilo se něco v souvislosti s novou direktivou GDPR? Přišli jste s novými produkty/službami? Přišli zákazníci s novými požadavky?\nŘešení, jež nabízíme, samozřejmě musí odpovídat nové legislativě. Navíc řešení Konica Minolta lze využít i pro vlastní procesy spojené s GDPR, např. pro vyhledávání dat či jejich automatizovaný výmaz.\nPrávě na realizacích z veřejného sektoru lze ukázat, jak implementace našich dokumentových řešení může zefektivnit činnost takové organizace, např. zavedením systému spisové služby s napojením na další systémy včetně ISDS.\nSledují zákazníci při zavádění DMS/ECM systémů pouze zjednodušení/zlevnění agendy s dokumenty nebo čekají, že se zlepší i jejich obchodní procesy? Daří se to?\nZákazníci zpravidla řeší celkovou efektivitu procesů – od digitalizace dokumentů, přes vytěžení údajů, až po automatizovaný oběh takových dokumentů a jejich metadat společností. S efektivitou obchodních procesů bezprostředně souvisí požadavek na mobilitu – řešení KM umožní pracovníkům v terénu co nejvíce využívat mobilní zařízení a nebýt tak, jsou-li zainteresování v procesu, vázáni na pobyt v kanceláři. Lze krásně demonstrovat například na možnosti schvalování přijatých faktur manažery na služebních cestách, vytěžováním dat prostřednictvím mobilního telefonu, aplikacích pro servisní techniky apod.\nJaké jsou hlavní problémy, které je třeba překonat při propojování oběhu elektronických dokumentů s ostatními informačními systémy ve firmě?\nDokumentová řešení Konica Minolta nabízí široké možnosti integrace s ostatními vnitropodnikovými systémy, lze využít webové služby, API, či dokonce výrobcem předpřipravené konektory. S dodavatelem dalšího podnikového systému se zpravidla, vzhledem k tomu, že se jedná o požadavek jeho vlastního klienta, není problém dohodnout na té nejoptimálnější možnosti.


Březen 21, 2019 | SOCIAL MEDIA NETWORK NEWS\nBřezen 21, 2019 Březen 21, 2019 SOCIAL MEDIA\nPodle některých znamenalo datum 25. května 2018, tedy nástup GDPR, konec e-mail marketingu. Aktuální čísla ale ukazují, že nové nařízení mělo vliv zejména na čistotu databází, na něž komerční sdělení obchodníci posílají. Množství odesílaných e-mailů je přitom po deseti měsících jeho platnosti již zpět na loňské úrovni. Loni v červenci, po dvou měsících od vstupu GDPR v platnost, pozorovali odborníci na e-mail marketing nemalý pokles v množství odeslaných obchodních sdělení. „Jednalo se o snížení množství těchto e-mailů o nižší desítky procent. Obchodníci a marketéři byli v prvních měsících po GDPR…\nHrozby blokací kvůli spamovým pastem i GDPR zabraly\nTwitter postihly technické problémy\nNejhodnotnější značka světa: Amazon\nWarning: A non-numeric value encountered in /web/htdocs1/sm_nncom/home/www/wp-includes/SimplePie/Parse/Date.php on line 694\nBěhem 54. Mezinárodního filmového festivalu Karlovy Vary předvedl Vodafone rekordně rychlou mobilní síť 5G a firma se spolu s městem Karlovy Vary oficiálně dohodly na další spolupráci. Podepsané memorandum vede ke spuštění první komerční 5G sítě v Česku. > > NETGURU NETWORK NEWS > >\nIBM a Red Hat oznámily, že uzavřely transakci, na jejímž základě IBM získala všechny vydané a nesplacené společné akcie Red Hat za 190 dolarů za akcii v hotovosti, což představuje celkovou hodnotu vlastního kapitálu přibližně 34 miliard USD. > > ICT NETWORK NEWS > >\nAcronis, lídr v oblasti kybernetické ochrany, oznámil rozšíření svého rychlého, efektivního a bezpečného zálohování a obnovy v rámci řešení Acronis Backup na podniková data platformy SAP HANA. Inovativní řešení Acronis postavené na technologii diskového obrazu nyní dokáže bezproblémově chránit celou databázi bez nutnosti detailních expertních znalostí o SAP HANA. > > IT SECURITY NETWORK NEWS > >\nInteligentní město je dosti mlhavý pojem, pokud jej budeme uvažovat na makro úrovni. Jedná se soubor různých aplikací zahrnující např. přístup k veřejné WiFi, informační kiosky, inteligentní osvětlení, řízení dopravy atd., které mohou samostatně nebo ve spojení s dalšími aplikacemi zajišťovat efektivnější a udržitelnější využívání infrastruktury města a lépe zpřístupnit městské služby a tím i zatraktivnit samotné město pro své obyvatele. > > IOT NETWORK NEWS > >\nNový průzkum společnosti NTT ukazuje, že více než polovina respondentů ve věku 18 až 34 let považuje umělou inteligenci za prostředek pro lepší sportovní zážitky, ale pouze čtvrtina ví, jak se umělá inteligence ve sportu opravdu využívá. > > ICT NETWORK NEWS > >\nSnadnější a mnohem rychlejší žehlení? Že to nejde? Možná jste jen ještě neviděli žehlicí systémy a parní generátory švýcarského výrobce Laurastar, které patří k absolutní špičce v oboru. V domácím Švýcarsku má některý z výrobků Laurastar přibližně čtvrtina domácností. > > KANKRY > >\nVyužití disků SSD (Solid-State Drive) ve stolních i přenosných počítačích je dnes téměř běžnou záležitostí. Požadavky na SSD pro datová centra potažmo pro cloudové služby jsou však poněkud odlišné, zejména pokud jde o spolehlivost, kapacitu a cenu. > > DATACENTER NETWORK NEWS > >\nSpolečnost Apple představila aktualizované modely notebooků MacBook Air a MacBook Pro, které propaguje jako vhodné mobilní zařízení pro nadcházející školní rok. Studenti mohou získat nové notebooky o něco levněji a Apple jim k nim navíc přidá zdarma i sluchátka Beats Studio 3 Wireless. > > ICT NETWORK NEWS > >\nAT Computers má od července 2019 oficiální zastoupení pro distribuci produktů společnosti Ubiquiti Networks v ČR a SR. Ubiquiti Networks vyvíjí bezdrátové a drátové technologie pro poskytování vysoce pokročilých a snadno nasaditelných komunikačních řešení pro globální zákaznickou základnu. > > RESELLER CHANNEL NETWORK NEWS > >\nUmělá inteligence je neocenitelným pomocníkem, protože díky ní už nemusíme celé dny sedět za počítačem. Nicméně i ten nejdokonalejší systém je dokonalý pouze tak, jako jeho nejslabší článek. V tomto případě je to člověk. > > ICT NETWORK NEWS > >\nSestavit byznys plán pro vlastní nápad, stát se na několik dní podnikatelem, přesvědčit fiktivní investory i postavit psí boudu na kolečkách – to vše si vyzkouší studenti na Prázdninové škole podnikání, která dnes startuje v brněnském JIC. > > B2B NETWORK NEWS > >\nJihokorejský mobilní operátor SK Telecom podepsal dohodu se společnostmi Ericsson, Nokia a Samsung Electronics, která se týká společného výzkumu a vývoje v oblasti pokročilých 5G a 6G technologií pro mobilní sítě. > > NETGURU NETWORK NEWS > >\nSpolečnost EY nedávno představila sadu tří analytických nástrojů pro oblast blockchainu. Analytický nástroj EY Blockchain Analyzer podporuje finanční výkaznictví či investigativní služby, nástroj EY Smart Contract Analyzer umožní zainteresovaným stranám ověřovat zabezpečení smart kontraktů na blockchain. > > CRYPTO WORLD NETWORK NEWS > >\nUniverzita Karlova, Masarykova univerzita, Univerzita Palackého v Olomouci, České vysoké učení technické v Praze a Vysoká škola chemicko-technologická v Praze společně založily 2. července Asociaci výzkumných univerzit. Jde o zcela zásadní krok, který povede ke zlepšení postavení českých univerzit v mezinárodní konkurenci. > > B2B NETWORK NEWS > >\nS blížícím se létem se mnoho domácností připravuje na stavební a renovační práce. Větší rekonstrukcí si v posledních letech prošla polovina českých domácností. Hlavními důvody pro zvelebování obydlí nejčastější bývají změny v domácnosti jako nový přírůstek do rodiny či zvýšení vlastního komfortu: obecně si domácnosti od rekonstrukce slibují snížení energetických nákladů, zlepšení izolace či lepší větrání. > > IOT NETWORK NEWS > >\nPražským cestujícím teď ve veřejné dopravě stačí bezkontaktní platební karty Visa, mobily nebo chytré hodinky. Obyvatelé hlavního města a turisté totiž můžou zaplatit přímo v tramvaji. Chytrý systém podporuje odloženou autorizaci a samotné vyúčtování díky tomu probíhá až na konci dne, a to jednou částkou. > > B2B NETWORK NEWS > >\nPioneer představuje na našem trhu dva nové AV receivery s certifikací IMAX


@nika_83 Takhle to beru taky. Na co se dopředu bát nějakých strašáků, když jsem momentálně přesvědčená, že mám toho pravého, milujeme se i po letech a náš vztah se s námi vyvíjí tak jak si přejeme?\n@mendie Heeeeej, to je přesný, díky!\nNo, holky, zajímavá diskuze: každá jsme jiná....Ze své zkušenosti můžu říct, že ani sebevětší láska všechno nespasí a nezajistí vztah na celý život. Samozřejmě je to ta nejdůležitější věc, ale měla jsem takový (11 let): láska jako trám, znali jsme se od 15 let a byli spolu do nějakých 28, prožili jsme spolu spoustu,a i takové ty krizové milníky v životě (smrt blízkého, stěhování do zahraničí, dokončení studia atd. atd.). Takže jsme se znali jako své boty...Nebyli jsme manželé, ale ta láska, věřte mi, byla ohromná, a dneska jsme každý s někým jiným. Prostě život není černobílý, ovlivňuje ho spousta faktorů. A já dneska můžu říct, že i když si užívám přítomnost, hodně se dívám i do budoucna, a hodně opatrně, a že si hodně dobře uvědomuju, že manželství je soužití dvou individualit, a ne splynutí duší. Promiňte mi přízemnost, ale svým způsobem je to právní svazek-smlouva-a tudíž by se na něj nemělo koukat jen jako na romantickou záležitost. Můj názor.\n@veli A co se stalo? Proč byl konec? Nemusíš odpovídat, ale zajímá mě to, co bylo důvodem.\n@veli Však v pohodě...=) nám to teda i po těch 11 letech klape jako na začátku, ne-li ještě líp, proto nemám strach...navíc - manželství tomu našemu vztahu dodalo ještě něco navíc, co předtím nebylo a je to prostě nádhera...\nmendie: opravdu to tady nechci psát, přece jen je to dost soukromé. Ale odpovím takhle: kapka po kapce, vývoj, změny v životě, které pomaličku polehoučku měnily i nás dva, nečekaně nás oba posunuly trošku jinam než toho druhého, až jsme začali chtít od života každý trošku něco jiného, i když jsme se měli strašně rádi...prostě život A můžeš o tom mluvit nahoru dolů, komunikace nebyla náš problém. Rozdhodně důvodem nebyla jedna věc, kvůli které bych praštila do stolu a sbalila kufr. Na to ten vztah byl opravdu moc silný.\n@nika83 Vy jste spolu už 11let? to tedy koukám,ale moc Vám to přeju.Taky si myslím,že když vztah funguje,tak mu manželství dá něco víc. Taky mám kamarádky,které mi závidí krásný vztah s budoucím manželem a ptají se mě,jak to dělám a já ani sama nevím.Jasně,že se občas pohádáme,bez toho by to nešlo,ale nikdy to není nic vážného a dlouho na sebe nevydržíme být naštvaní.Což je dobré znamení Souhlasím s tím,jak píšeš,že je nejlepší žít přítomností a brát věci,jak jsou.\nnika_83: tak to se musím ohradit pokud bychom se rozešli kvůli takové banalitě, že by nás to spolu "přestalo bavit", "přechodili jsme se" a podobné věci, tak to sem ani nepíšu Napsala jsem jen to, jakou mám zkušenost já a co z toho pro mě vyplynulo, ale samozřejmě, každý má jiný přístup a každý vztah je jiný, takže každý to má hozené jinak proč ne Manželství není "jen vztah-smlouva", to rozhodně ne, ale ať chceš nebo ne, tak tím do právního svazku vstupuješ , ale nemusíš to tak vnímat, když nechceš, samozřejmě.\n@veli To, že je vztah "živý organismus" zní sice prazvláštně, ale také s tím souhlasím...a opravdu jsem si vědomá toho, že se v životě prostě leccos bude měnit, nejsem hloupá...já ale prostě věřím a doufám, že to zvládneme...víc k tomu asi v této chvíli napsat nemůžu a ani s tím v tuhle chvíli nic nenadělám...\n@nika83 Ani mi nemluv,nás ty hádky štvou taky a pak si říkáme,jestli nám to stálo za to\nnika: určitě jo, já věřím, že vám to vyjde! Nemusím vás znát, abych viděla, že to myslíš vážně a za vztah chceš bojovat a je super, jak jsi do svého manžela zamilovaná, to je vidět. Každá máme sice asi jiný přístup, ale v podstatě děláme to samé Tak ať vám to klape i dál!\n@veli chápu, jen myslela, jestli to byla nějaká náhlá záležitost nebo postupně střádané drobnosti...\n@stastnanevesta Jj, taky si to vždycky říkáme...\n@nika_83 Já nemám k tomuhle tématu moc co napsat,když mě svatba a manželství teprve čeká,ale vám přeju,aby se vás rozvod netýkal,z toho,co píšeš,je vidět,jak jste moc šťastní\n@nika_83 Já myslím, že záleží i na způsobu jakým se věci řeší my se hádat neumíme a když máme nějaký spor, tak je to vždycky hrozný radši všechno řešit v klidu hádky u nás nee. Protože to je pak směs mých přehnaných reakcí, jeho mlčení, následně jeho velmi racionálního vysvětlování, které během mlčení vymyslel a které mě vytáčí a následně naprosto banální a jednoduché vyřešení a vysvětlení, které mě naopak rozbrečí a říkám si, proč, proč proč jsme si to jen v klidu neřekli, proč já trubka se musela naštvat\nmendie: Nene, rozhodně to nebyla náhlá záležitost. Vtipné je, že i když jsem z toho vztahu odcházela, měla jsem toho člověka ráda jak na začátku, ale neviděla jsem jiné řešení. Bylo to hrozně bolestné. Prostě se nám to tak stalo, a bylo to po hooodně dlouhých úvahách. Takže holky: v tomhle jednom případě láska a komunikace nezmohla všechno, ale to neznamená, že to nefunguje. Jasně že funguje Dneska spoléhám na to samé A nebojte se ničeho-tím si ještě nikdy nikdo nepomohl!\n@mendie Jasný, napsala jsem, že nezáleží "pouze na způsobu"... A koukám, že vaše hádky mají celkem "vtipný" průběh... U nás je to tak, že máme "tichou domácnost" a nakonec teda rozhovor na dané téma, hehe...ale snažím se právě vyvarovat různých hysterických výlevů, to nemá smysl...\n@nika_83 To se taky snažím, ale tichá domácnost je někdy o něco horší než troška emocionálních výlevů\n@mendie To mi nemusíš říkat... ale já raději nekřičím, to pak často člověk řekne i něco, čeho pak lituje...proto ta tichá domácnost...no a to dusno je pak ubíjející, takže on vždycky někdo začne první...jednou on, jednou já...neberu to jako poraněnou ješitnost, ale jako vidinu příměří... Takže pak je aspoň zase vše oka...naštěstí to nebývá moc často...\n@nika_83 U nás tichá domácnost nehrozí,radši si to vyříkáme hned. I když je fakt,že jsme oba paličatí a když si stojíme za svým,tak je to někdy složité,ale je to asi o tom,že všechno nemůže být jen růžové a čas od času je to oživení,ale jak píšeš,nesmí to být moc často\n@nika_83 Nevím, co víš o psychologii, že tvrdíš cosi o psychologických blábolech Dovoluji si upozornit, že Freudovy teorie jsou dnes psychology třeba považovány za historicky podmíněná až nesmyslné...\n@aimirin O psychologii vím jen něco málo z přednášek a seminářů, ale nemám to jako hlavní obor...sice mě z ní čekají teď v červnu státnice, ale zatím ještě teda moc pilně nestuduju, takže spíš nic moc zatím... Spíš jsem to myslela tak, že si člověk nemá nechat hlavu blbnout nějakými hypotézami a analýzami a pravděpodobnostmi a raději prostě život žít, jak přichází...\nA ano, diskuze je to podivná...už ten název "první rozvod" mě děsí a říkám si - z kolika jako, proboha...\n@nika_83 No jo, je o takový pochmurný\n@aimirin jej, to mě nechápej zle... já myslela ten přístup...že já tu byla za tu naivku, co věří a doufá...a Ty zase za ten rozum (i když ten teda nevylučuju zcela ani já)...ale nemyslela jsem to nějak do extrémů...\n@pupidu dokazala ale len do isteho dna ked som 4dni po vianociach doslovne utiekla\nholky prosím mám takový dotaz....... majetkové vypořádání musí být notářsky ověřeno? nebo stačí když ho oba podepíšou a i s návrhem na rozvod se to odnese na podatelnu kde se koupi ten kolek?? a pak už se jen čeká na rozsudek??\n@sisisnka Musí mít ověřené podpisy, ale dělají to i na městském úřadu.\n@romcovaklarka děkuju moc.......jsem vděčná za každou radu,neni to nic jednoduchýho\n@sisisnka přesně jak napsala romcovaklarka podpisy si nechte ověřit na úřadě nebo notářství (úřad je lehce levnější, o DPH) nebo Vám to může ověřit přímo advokát, který vám vypořádání SJM sepisuje.


Internetové bankovnictví od ARBES Technologies oceňují stovky tisíc zákazníků Bank of Georgia - Lupa.cz\nLupa.cz » Tiskové zprávy » Internetové bankovnictví od ARBES Technologies oceňují stovky tisíc zákazníků Bank of Georgia\nInternetové bankovnictví od ARBES Technologies oceňují stovky tisíc zákazníků Bank of Georgia\n[Tisková zpráva] Společnost ARBES Technologies zahájila další etapu implementace internetového bankovnictví z rodiny ARBES OBS v největší gruzínské retailové bance.\nBank of Georgia byla první gruzínskou bankou, která svým klientům nabídla přímé bankovnictví s podporou komunikace prostřednictvím internetu v kombinaci s multi-generačním mobilním bankovnictvím. Softwarovou platformu ARBES OBS, umožňující bankovním klientům vzdáleně vykonávat širokou škálu operací – od online plateb, blokací platebních karet, nastavování trvalých příkazů či inkas až po mezinárodní převody, konverze měn a mnoho dalších typů transakcí, bance implementovala během pouhých šesti měsíců v roce 2008 společnost ARBES Technologies.\nZavedení přímého bankovnictví bylo zákazníky přivítáno s nadšením, o čemž svědčí i fakt, že hned během prvního měsíce začalo nové možnosti využívat téměř 200 000 klientů banky a k dnešnímu dni jich je již více než 240 tisíc, což představuje zhruba 2/5 všech zákazníků.\nVedle internetového bankovnictví mohou zákazníci Bank of Georgia využívat i SMS banking, Java banking (umožňující klientům komfortní přístup k plné škále bankovních produktů prostřednictvím Java kompatibilních mobilních telefonů), WAP banking (plnohodnotné bankovnictví prostřednictvím jednoduchých mobilů s malými displeji a pomalým připojením na internet) a PDA banking (internetové bankovnictví optimalizované pro přístroje s většími displeji a webovými prohlížeči). Nejčastěji využívanou formou komunikace s bankou je iBank s využitím call centra, které využívá téměř 90 % klientů, obliba však roste i v případě SMS bankingu. Přímé bankovnictví nejčastěji využívají zákazníci ve věku od 22 do 35 let, širokou skupinu tvoří i klienti ve věku od 36 do 45 let.\n„Nové služby nám výrazně pomohly snížit množství běžných operací prováděných na přepážce banky, což vytvořilo bankovním konzultantům prostor více se soustředit na prodej produktů a služeb s vyšší přidanou hodnotou,“ říká Irakli Gilauri, generální ředitel Bank of Georgia. „Díky těmto nad očekávání dobrým výsledkům a výborným zkušenostem s profesionálním týmem společnosti ARBES Technologies, jsme se rozhodli pokračovat v projektu a systém internetového a mobilního bankovnictví dále rozvíjet,“ dodal.\nARBES Technologies dodá novou verzi systému ARBES OBS Internet and Mobile Banking ve dvou etapách do konce tohoto roku. Stejně jako po skončení prvního projektu banka očekává nárůst počtu klientů i využívaných služeb. Vedle úpravy funkčnosti dojde i ke zdokonalení designu. Bank of Georgia zároveň zavádí do své nabídky karty vydávané společností American Express a nová verze internetového bankovnictví bude poskytování všech služeb souvisejících s těmito novými kartami podporovat.\nBankovní řešení ARBES OBS je jedním ze strategických produktů společnosti ARBES Technologies s rychle rostoucím počtem klientů po celém světě. Své zkušenosti s vývojem bankovních aplikací získal ARBES Technologies vývojem a dodávkou nejoceňovanějšího bankovního systému s přímými kanály ve střední Evropě pro společnost eBanka.\nO Bank of Georgia\nBank of Georgia je přední gruzínská banka poskytující široké spektrum služeb v oblasti komerčního a investičního bankovnictví, správy majetku, pojištění, leasingu a zpracování karetních operací pro korporátní i retailovou klientelu. Tržní podíl dle velikosti aktiv přesahuje 35 procent, což činí z Bank of Georgia největší retailový bankovní ústav v zemi. Banka poskytuje služby více než 740 000 zákazníků prostřednictvím sítě 127 poboček, 286 bankomatů a jiných komunikačních kanálů, jako jsou internet či call centrum. V březnu roku 2008 získala banka ocenění Nejlepší banka Gruzie 2008 udělované každoročně časopisem Global Finance Magazine. Další informace jsou k dispozici na www.bog.ge.


Severní ráj | Hospodářské noviny (iHNed.cz)\nIsland je ostrovní stát proslavený gejzíry a kouzelnou přírodou. autor: Shutterstock\n21. 1. 2020 00:00 / 3 minuty čtení\nSkandinávský ostrovní stát je jednou z mála zemí, kde žije více mužů než žen. Přesný poměr je 178 tisíc versus 171 tisíc. Takových nerovností v pánský prospěch trápilo islandskou společnost ještě v 70. letech spousta. Pak se ale cosi zlomilo, ženy se ozvaly, vymínily si pozornost. A dnes Island vévodí statistikám o nejlepší zemi pro život žen.\nTříleté holčičky v červených a modrých tričkách stojí v půlkruhu kolem stolečku, na který se zrovna jedna z nich snaží vylézt. Když se jí to podaří, otočí se ke kamarádkám, zvedne ruce nad hlavu a skočí dolů. "Jsem silná," zvolá vítězoslavně, když dopadne na žíněnku. Má ze sebe viditelnou radost, tleskají jí spolužáci i učitelka. Jde o rituál běžný v řadě islandských školek, které vyučují metodou Hjalli - dívky si v oddělených třídách nehrají s panenkami, ale místo toho si ukazují, že jsou nebojácné a odvážné, jak by se čekalo spíš u chlapců. To je ostatně základní idea Hjalli pedagogiky, která sází právě na to, že malé děti se mají vychovávat částečně odděleně a bez stereotypů, že k hochům patří auta a k děvčatům barbíny.\nNa Islandu tyto školky navštěvují tisíce dětí a jejich popularita dokresluje, v čem je ostrovní stát proslavený gejzíry a kouzelnou přírodou ještě unikátní - nerovnost mezi muži a ženami je v tamní společnosti nejnižší na světě. V globálním srovnání Gender Gap Index, které sestavuje Světové ekonomické fórum, je premiantem nepřetržitě posledních jedenáct let od roku 2009, kdy se tamní premiérkou stala Jóhanna Sigurđardóttirová, mimochodem první předsedkyně vlády na světě, která se otevřeně hlásila k tomu, že je lesbička. Světové ekonomické fórum bere v potaz taková kritéria, jako je zaměstnanost žen, rozdíly v platech, věk dožití nebo jejich zapojení do politiky. Ve všech těchto kategoriích je Island buď první na světě nebo patří do absolutní špičky.\nZemě s 343 tisíci obyvateli nebyla vždy takovým rájem. Tamní ženy sice byly zvyklé, že musí zastat řadu tradičně pánských činností, protože muži trávili dlouhé týdny lovem ryb na moři, ale do kvality jejich života se to moc nepropisovalo. Ještě v 70. letech braly v průměru o polovinu méně peněz a přestože Island přiznal ženám volební právo ještě před první světovou válkou, do parlamentu se jich do roku 1975 probojovalo pouhých devět. A tak vzaly budoucnost do vlastních rukou.\nHon na nákup nemovitosti pokračuje. Přibrzdit ho ale může snaha státu zalepit rozpočet\nBe positive!\tLežel ve vojenském stanu, vypadala mu polovina zubů a strašně ho bolela čelist, kterou mu před pár...\nUčitelé si přilepšili nejpomaleji za poslední roky. Platy jim stouply o 10 procent na více než 44 tisíc korun\nPrůměrný hrubý plat učitelů v loňském roce vzrostl na 44 202 korun. V meziročním srovnání si...\nČesko dostane dotace bilion korun. Kromě silnic by měly jít i do nových technologií, shodují se experti\nČesko bude moct v následující dekádě čerpat z EU až jeden bilion korun. Je to rekordní částka...\nFinanční ruleta má srovnat staré křivdy na Afroameričanech\nKomentář\tNa sociálních sítích se v poslední době vyrojila řada influencerů motivujících zejména...\nEvropští dopravci plánují velký návrat nočních vlaků. Podívejte se, kam dojedete v noci z Česka\nPřijít večer na nádraží, ulehnout do kupé a ráno se probudit v Bruselu, Amsterdamu či Haagu už brzy...\nPolicisté zadrželi velitele domobraneckého spolku, který učil žáky brannou výchovu. Je podezřelý z podpory terorismu\nAKTUALIZOVÁNO\tDetektivové z Národní centrály proti organizovanému zločinu (NCOZ) zadrželi „velitele“...\nEvropská komise ve středu navrhla vůbec první pravidla využívání umělé inteligence, s jejichž...


Salák je připraven podstoupit v Soči dvoudenní test. Abych překonal Kováře, musel bych dát gól, usmívá se - Sport.cz\n21. prosince 2013 14:21 - Soči\nČeští hokejisté si dnes od 16 hodin našeho času na Channel One Cupu otestují budoucí olympijský led proti Švédům a budou se snažit prolomit sérii čtyř porážek s Tre Kronor, jimž v této sezóně zatím nedokázali vstřelit gól. Místo Kováře, který s nulou na kontě zazářil ve čtvrtek proti Finům, se do branky postaví Alexander Salák. „Kuba nasadil gólmanskou laťku hodně vysoko. Snad na mě budou švédský kluci hodní,“ přeje si brankář zářící v ruském Petrohradu.\nGólmani Alexander Salák (vpředu) a Jakub Kovář.\nPokud se naplní původní trenérův záměr, dostane právě Salák o víkendu v Soči dvě příležitosti ukázat své umění v boji o konečnou nominaci na zimní olympijské hry. „Chtěl bych předvést stabilní výkony a uvidíme, jak se to vyvrbí. Chci hlavně pomoct týmu získat další body do tabulky," uvedl šestadvacetiletý gólman.\n„Když se vyhraje první utkání, tak pak jde vše o to líp. Kuba Kovář předvedl s Finy famózní výkon, hlavně díky němu jsme vyhráli. Budu se snažit na něj navázat na jeho výkon. Abych ho překonal, tak to bych asi musel dát gól," usmíval se Salák pár hodin před zápasem.\nO šanci dostat se na olympiádu chce rozhodně zabojovat. „Olympiáda je jednou za čtyři roky a letos to zatím vychází, že šance je. Každý tam chce být, ale když se tam nedostanu, tak se pro mě nic zásadního neděje."\nZdravá konkurence je podle něho na brankářském postu vždy velkou výzvou. „Každý brankář se snaží trenérovi dokázat, že hokej hrát umí. Všichni mají nějakou dlouhodobou výkonnost a ta je všem známá, určitě to bude ještě zajímavý souboj," uvažoval Salák, jenž další české gólmany soupeřící o nominaci na ZOH nesleduje.\n„Netrávím čas jen sledováním, jak kluci hrajou. Soustředím se hlavně na svůj výkon, abych byl platný pro mužstvo," řekl účastník letošního mistrovství světa. Švédové jsou na turnaj v Soči už od středy, dějiště si osahali prohrou 2:3 s domácím Ruskem. „Nemyslím, že by jejich o pár dnů delší znalost prostředí měla hrát nějakou roli."


Ostatní Archivy - cn130.com\nSlovenská společnost WY Group je u nás dobře známá. Stojí za ní investiční fond Sandberg Capital. Postupně skupuje české a slovenské hostingy. Vznikla v roce 2014 spojením slovenských hostingů Webglobe a Yegon. V listopadu 2019 koupila jeden z největších českých hostingů Ignum. V březnu 2020 do svého portfólia přidala Stable. V září 2020 pak ještě… Pokračovat ve čtení Slovenská WY Group přikoupila do svého portfólia hostingů společnost Savana\nV rubrikách Ostatní Štítky savana, WY Group\nŘíká se, že lidé se dělí na dvě skupiny – Ti co zálohují a pak ty, kteří ještě o svá data zatím nepřišli. Ještě bych k tomu dodal, že pokud se neprovádí zálohování automaticky za předem stanovených podmínek, tak jde jen o občasné kopírování dat.\nV rubrikách Ostatní Štítky wordpress, zálohování\nWordPress toho zvládne hodně i na běžném sdíleném webhostingu\nTento článek jsem hodlal napsat už delší dobu, ale neměl jsem pro něj vlastní technické podklady. Díky jednomu mému fan webu pokestop.cz je už mám a rád se s vámi o ně dnes podělím.\nV rubrikách Ostatní Štítky sdílený webhosting, wordpress\nU Wedos člověk neví jestli je jejich marketingová strategie dílem chvilkového rozhodnutí anebo se jedná o plánované akce. Některé velmi zajímavé dlouhodobé kampaně totiž navazuje na nějaký „problém“. Například DDoS útoky, proměnil Wedos v několika měsíční kampaň o budování nákladné DDoS ochrany, kterou neustále zdokonaloval. Zakončením bylo nasazení IPS/IDS ochrany, která značně ulehčila redakčním systémům.… Pokračovat ve čtení Wedos jde do TIER IV\nV rubrikách Ostatní Štítky datacentrum, wedos\nČástečný výpadek DNSSEC u Wedos\nZe včerejška na dnešek řešil WEDOS částečný výpadek u .cz domén, které využívají DNSSEC. Podle oficiálních zpráv se dotkl 3 – 5 % návštěvnosti (původně bylo odhadováno až 10 %).\nV rubrikách Ostatní Štítky DNSSEC, výpadek, wedos\nZoner představil SSL certifikáty zdarma\nSpolečnost ZONER Software, a.s. patří mezi nejznámější prodejce certifikátu v Česku (prodává je prostřednictvím svého projektu SSLmarket.cz). Mezi jejich klienty patří například ČEZ, Sazka, ČSOB, ČNB, České Pošta, Alza, Air Bank a spoustu dalších velkých značek. Na českém trhu prodává také certifikáty Symantec, který je v roce 2006 ocenil nejvyšším platinovým partnerstvím. Právě Symatec se… Pokračovat ve čtení Zoner představil SSL certifikáty zdarma\nV rubrikách Ostatní Štítky bezpečnost, Czechia, HTTPS, Let’s Encrypt, SSL, Symantec Basic DV, Zoner\nStránka 1 … Stránka 15 Starší příspěvky


Horská chata Apolena - Háj u Loučné, Loučná pod Klínovcem, Klínovec, České Hamry\nČeské hory » Krušné hory » Ubytování » Háj u Loučné » Horská chata Apolena\nTypická horská chalupa po kompletní rekonstrukci poskytuje komfortní a stylové ubytování ve 2 až 6 lůžkových apartmánech s vlastním WC a koupelnou. Hostům jsou k dispozici dvě společenské místnosti, 2 prostorné kuchyně, lyžárna. Pronajmout lze polovinu objektu (15 osob) či celou chatu (28 osob)\nHorská chata Apolena Detailní informace\n23 Lůžek + 4 Přistýlky, 2x Vlastní kuchyně, 5x Vlastní sociální zařízení, Balkón/terasa\nObjekt má dvě podlaží. V prvním a druhém patře je pět apartmánů o dvou až šesti lůžkách. Počet ubytovaných osob je možno zvýšit přistýlkami. Tři apartmány mají po dvou ložnicích s kompletně vybaveným sociálním zařízením, zbylé dva jsou s jednou ložnicí a sociálním zařízením. Celková kapacita budovy bez přistýlek činí 24 lůžek, s přistýlkami 28 lůžek. V přízemí jsou... více >>\nProvozovatel: Brametot enterprises s.r.o.\nInformace poskytnul: Eva Chylová\nPrezentace objektu Horská chata Apolena je součástí serveru České hory (Krušné hory)\nHorské chaty Háj u Loučné Horské chaty Loučná pod Klínovcem


Česká snowboardcrossová reprezentace si vybojovala účast na srpnovém mistrovství světa juniorů na Novém Zélandě (MSJ). Deset nadějí, deset šancí poprat se o medaile. Má to však háček. Finance stačí na pokrytí nákladů dvou závodníků a jednoho trenéra. Co se zbylými osmi nadějemi? Vzít jim jejich sny a zmařit úsilí? Nebo je poslat vstříc životní výzvě? Reprezentační parta v čele s Evou Samkovou bojuje o místo na slunci pro juniory. Na Hithitu spustila projekt ZÉLAND VOLÁ, jehož cílem je vybrat finanční prostředky na pokrytí nákladů všech deseti jezdců a realizačního týmu.\nMAGICKÝ ZÉLAND VOLÁ\nDeset. Přesně tolik míst si vyjeli junioři české snowboardcrossové reprezentace na mistrovství světa, které se letos koná na Novém Zélandu. “Skvělé!”, chtělo by se zakřičet. Jenže Nový Zéland není Dolní Morava. „Deset jezdců a jeden trenér. Náklady na tuto výpravu přesáhnou milion korun a my máme s bídou třetinu. Velkou část financí na pokrytí nákladů tak sháníme na všech stranách. Od rodičů kamarádů, nadšenců a teď také prostřednictvím HitHitu,“ přibližuje aktuální starosti reprezentační kouč Marek Jelínek, muž, který stojí za úspěchem Evy Samkové. Právě Eva celý projekt zaštítila. A důvodem nebyla jen společenská zodpovědnost, kterou cítí vůči sportu a týmu jenž jí pomohl na vrchol. „Tady není o čem přemýšlet. Já bych se bez podpory okolí nikdy nedostala tam, kde jsem teď. Proto chci, aby deset našich mladých oprskloušů mělo šanci vybojovat si své místo mezi elitou. Navíc Zéland je moje srdcovka. Vždyť právě tam jsem vyhrála své první juniorské mistrovství světa a vkročila odsud do velkého světa,“ říká nejzářivější klenot českého snowboardcrossu Eva Samková. Eva se v srpnu chystá na Zéland za vlastní přípravou. Vedle toho má v plánu být k dispozici trenérům a rozdávat rady mladým juniorům přímo v dějišti MSJ.\nÚSPĚCH, TALENT A PODPORA\nJeden diamant v podobě Evy Samkové však českému týmu nestačí. Proto věnuje tolik času a energie výchově nových talentů. Rozpoznat úspěch a talent je jedna věc, připravit jej na velký závod věc druhá. „A pak je věc třetí a tou je podpora. A právě o tu žádáme veřejnost prostřednictvím naší sbírky na platformě HitHit,“ upřesňuje Marek Jelínek a zároveň odkrývá další rozměr případné účasti či neúčasti na mistrovství světa. Pro mnoho juniorů totiž bude letošní mistrovství světa tím posledním v juniorské kategorii. Roky se na tuto událost připravovali a řada z nich po Zélandu vstoupí mezi dospělé. Tady jim bude opět roky trvat, než se prosadí. „Pokud tam vůbec dojdou. Bez medailového úspěchu na srpnovém Zélandu totiž nedostanou podporu od státu. A řada z nich pak se snowboardcrossem skončí. Talentu i medailovým šancím navzdory,“ podotýká smutně Marek Jelínek, který sbírku na finanční prostředky reprezentantů uspořádal se svým nejbližším týmem, Evou Samkovou a rodiči mladých závodníků. „Jasně, můžeme si vzít půjčku a zadlužit se na úkor dalších závodů a závodníků nebo na Zéland prostě nevyrazit. Jenže to pak naše mlaďáky vyšleme vstříc realitě a v ní je jejich osud téměř jasný. Konec. Navíc s trpkým pocitem, že odevzdali vše, ale vynaložené úsilí a dřina se jim nevrátila. A to nechceš!,“ vyzývá na stránkách HitHitu český snowboardcrossový tým, jehož volání po pomoci už vyslyšel například biatlonista Michal Krčmář nebo předseda Českého olympijského výboru Jiří Kejval.\nPřispěvatelé si ve sbírce na HitHitu mohou vybírat z celé řady atraktivních odměn. K zakoupení jsou zde nejen drobnosti jako například fotografie juniorské reprezentace nebo pohlednice ze Zélandu, ale třeba i zážitková cesta na s českou výpravou na Nový Zéland. Na výběr jsou i odměny, které osobně věnovala Eva Samková. Jde o kolekci deseti závodních dresů v softshellovém provedení a limitovanou edici plechovek RedBull s vlastnoručním podpisem. Možnost přispět končí 11. července.\nTagy: Eva Samková , Hithit.cz , snowboardcross


Kia Venga na prodej - 25 inzerátů\nKia Venga 1.4 16V, 1.maj,ČR, Klima\nnajeto: 164 893 km\nABS, 2x airbag, CD přehrávač, centrál dálkový, klimatizace, posilovač řízení, manuální převodovka, el. přední okna, nastavitelný v, první majitel, . Při použití financování na leasing nebo úvěr sleva 35 001 Kč. Otevřeno denně (včetně víkendů a svátků) 8.00-22.00\nKia Venga 1.4 CRDi 66kW 105.000 KM!\nnajeto: 105 773 km\n6 rychlostních stupňů, 6x airbag, ABS, alarm, autorádio, AUX, CD přehrávač, centrál dálkový, centrální zamykání, deaktivace airbag, první majitel, nehavarované, servisní knížka, Tato inzerce není návrh na uzavření kupní smlouvy dle zákona 89/2012 Sb; ÚVĚR MOŽNÝ\nnajeto: 145 085 km\nABS, 6x airbag, centrál dálkový, el. zrcátka, stabilizace podvozku (ESP), imobilizér, aut. klimatizace, mlhovky, posilovač řízení, , servisní knížka, . Při použití financování na leasing nebo úvěr sleva 35 001 Kč. Otevřeno denně (včetně víkendů a svátků) 8.00-22.\nKia Venga 1.4 i ČR-1.maj, DPH, serviska\nnajeto: 120 980 km\n10x airbag, centrální zamykání, stabilizace podvozku (ESP), denní svícení, imobilizér, USB, posilovač řízení, el. přední okna, nas, první majitel, nehavarované, Vůz zakoupen jako nový u prodejce Kia Balkar, 1.majitelka, servisní kniha k vozidlu, možnost odpočtu\nKia Venga 1.4 CRDi EC0 Dynamics\nautorádio, centrál dálkový, imobilizér, el. přední okna, el. zrcátka, klimatizace, klimatizovaná přihrádka, dělená zadní sedadla, , servisní knížka, Zařídíme Vám STK i EMISE na 2 roky, vyřídíme za Vás přihlášení, originál doklady na přihlášení.Údaje obsažené v t\nKia Venga 1.4 16V, Panorama, klima\nnajeto: 138 205 km\nABS, 6x airbag, CD přehrávač, centrál dálkový, el. zrcátka, klimatizace, litá kola, loketní opěrka, panoramatická střecha, mlhovky, . Při použití financování na leasing nebo úvěr sleva 35 001 Kč. Otevřeno denně (včetně víkendů a svátků) 8.00-22.00 hod. Kupujte v\nKia Venga 1.4 CRDi Style, Klima\nnajeto: 112 420 km\nABS, 6x airbag, protiprokluzový systém kol (ASR), centrál dálkový, el. zrcátka, klimatizace, posilovač řízení, manuální převodovka, servisní knížka, . Při použití financování na leasing nebo úvěr sleva 35 001 Kč. Otevřeno denně (včetně víkendů a svátků) 8.00-22.\nKia Venga 1.4 ECO KLIMA/ALU/Výbava\n6x airbag, ABS, autorádio, AUX, bluetooth, CD měnič, centrál dálkový, denní svícení, el. okna, el. zrcátka, hands free, imobilizér, první majitel, nehavarované, Na vozidlo lze sjednat výhodný úvěr i pojištění rovnou na místě; Výhodně zprostředkujeme prodej vašeh\nautorádio, centrální zamykání, imobilizér, el. přední okna, klimatizace, dělená zadní sedadla, výškově nastavitelné sedadlo řidiče, servisní knížka\nKia Venga 1.4 16V, 1.maj,ČR\nnajeto: 110 110 km\nABS, 4x airbag, centrál dálkový, el. zrcátka, aut. klimatizace, litá kola, mlhovky, posilovač řízení, manuální převodovka, el. okn, první majitel, servisní knížka, . Při použití financování na leasing nebo úvěr sleva 40 001 Kč. Otevřeno denně (včetně víkendů a s\nKia Venga 1.6CRDi,ČR,Serv.kn.\n6x airbag, ABS, autorádio, AUX, CD přehrávač, centrál dálkový, dělená zadní sedadla, el. okna, imobilizér, klimatizace, manuální p, servisní knížka, další výbava: Vůz po 2.majiteli, Sada zimních pneu, pravidelně servisovaný vůz, loketní opěrka, 6 rychlostních st


Házená Nové Veselí | Starší žáci v dalším turnaji Žákovské ligy všechno vyhráli\nStarší žáci v dalším turnaji Žákovské ligy všechno vyhráli\nVe druhém kole Žákovské ligy jsme cestovali do Břví u Prahy, kde turnaj pořádala TJ Chodov. Náš tým v týdnu před turnajem sužovaly zdravotní potíže, ve středu na tréninku byli pouze čtyři hráči. Na turnaj jsme však nakonec odjížděli s kompletní základní sestavou, ale zdravotní komplikace byly výrazně znát na herním projevy většiny hráčů. O to větším úspěchem je, že i přes nepříliš líbivý herní projev družstvo dokázalo zmobilizovat rychle ubývající síly a vyhrát ve všech svých utkáních.\nTJ Sokol Nové Veselí – HC Zlín 17:13 (7:8)\nDo turnaje jsme vstoupili se špatnou obranou a bezzubým útokem, po deseti minutách jsme prohrávali 6:1. Poté se obraz hry zcela obrátil a stav se srovnal na 7:7. V závěru poločasu jsme inkasovali ještě jednu branku, která však byla na dlouho poslední. Ve druhé půli jsme 14 minut neinkasovali a díky tomu jsme soupeři odskočili na šestibrankový rozdíl (15:9) a utkání s přehledem dovedli do vítězného konce.\nTJ Sokol Nové Veselí – SKP Frýdek-Místek 25:19 (14:7)\nVe druhém utkání nás čekal jeden z favoritů soutěže. I ten byl postižen nemocemi a na turnaji mu chybělo několik hráčů. V utkání jsme od začátku vedli a nepustili soupeře do vedení. Rozhodující byla poslední pětiminutovka první půle, kterou jsme vyhráli 6:1 a vybudovali si tím sedmibrankový poločasový náskok, který jsme si ve druhém poločase udržovali.\nTJ Sokol Nové Veselí – Lokomotiva Louny 19:17 (9:6)\nI v tomto utkání jsme celou dobu vedli, ale po zdánlivě jasném prvním poločase nám soupeř stále dýchal na záda a my si nedokázali vybudovat větší než tříbrankový náskok a s ubývajícími silami jsme se o vítězství strachovali až do posledních minut.\nTJ Sokol Nové Veselí – TJ Chodov 22:12 (12:5)\nPoslední utkání bylo prvních 8 minut vyrovnané (4:4), ale poté jsme šňůrou sedmi branek rozhodli o jednoznačném průběhu. Soupeř nás ještě ohrozil na začátku druhé půle, kdy zkorigoval na 12:8, ale poté jsme další šňůrou, tentokrát šestibrankovou, odskočili na 18:8 a utkání s přehledem ovládli.


Podlehněte jazyku podobnému tomu našemu. Chystáte se do Ruska? Naučíme Vás zvládnout základy komunikace a praktickou slovní zásobu potřebnou pro cestování. Samozřejmě se také dozvíte nezbytné informace o kultuře a tradicích Ruska.\nVýuku Vám „ušije na míru“ kvalifikovaný český lektor nebo rodilý mluvčí – přesně dle Vašich požadavků. Můžete se zaměřit na obecnou ruštinu, připravovat se na některý mezinárodní certifikát (TORFL, ECL), cílit na obchodní ruštinu, případně můžeme slovní zásobu také přizpůsobit požadavkům na tzv. cestovní ruštinu, např. navigování, na letišti, v hotelu, v restauraci, cestování vlakem/busem, nakupování jídla a oblečení, na poště, u doktora atd.\nPro vaši firmu zpracujeme komplexní výuku ruštiny, provedeme jazykový audit, vaše zaměstnance rozřadíme pomocí testů a krátkého interview do skupin podle odpovídající úrovně.


Nejlepší kuchař je z Havířova - Karvinský a havířovský deník\nNejlepší kuchař je z Havířova\nHavířov/ Student havířovské Vyšší odborné školy (VOŠ) na Tajovského ulici Martin Staněk převzal v rámci Gastrofestivalu 2008, který se konal od 20. do 22. listopadu v Ostravě na Černé louce, prestižní ocenění pro nejlepšího kuchaře roku 2008.\nOceněný kuchař Martin StaněkFoto: Libor Pristáš\nMartin Staněk zaznamenal v roce 2008 několik úspěchů. Právě ty ho pasovaly na nejvyšší stupínek. „Tím největším bylo určitě vítězství na tradičních mezinárodních kuchařských závodech Retigo cup 2008 v Přerově. Zde doslova triumfoval a získal velkou zlatou medaili a titul Moravský kuchař 2008 v kategorii juniorů,“ připomněl velký úspěch mladého kuchaře ředitel VOŠ Jan Tesarčík.\nHavířovský student se pravidelně připravuje pod vedením mistra Jaroslava Paululíka, což se jeví jako velmi dobré spojení.\nNa Černé louce se v rámci festivalu uskutečnila také soutěž sommeliérů. Na té reprezentovaly havířovskou VOŠ Markéta Kvisová a Kristýna Skácalová. Mezi dvaadvaceti soutěžícími se dostaly mezi deset semifinalistů, kteří dále prezentovali servis červeného vína.\n„Naše studentky se umístily na krásném čtvrtém a pátém místě, takže se zařadily i ony mezi ty nejlepší ze všech, přiblížil další účinkování havířovských studentů Tesarčík.\nJeště lépe si vedl v průběhu soutěže čepování piva Jan Vřetionka. Ten byl do soutěže přihlášen se svými spolužáky Dušanem Endlem a Michalem Wasilem dodatečně, ale nakonec byl ze všech soutěžících nejlepší a vybojoval pro VOŠ prvenství.