MIGRACE STUDENTŮ ZE TŘETÍCH ZEMÍ DO ČR STUDENTS MIGRATION FROM THE THIRD COUNTRIES TO THE CZECH REPUBLIC - PDF\nDownload "MIGRACE STUDENTŮ ZE TŘETÍCH ZEMÍ DO ČR STUDENTS MIGRATION FROM THE THIRD COUNTRIES TO THE CZECH REPUBLIC"\n1 MIGRACE STUDENTŮ ZE TŘETÍCH ZEMÍ DO ČR STUDENTS MIGRATION FROM THE THIRD COUNTRIES TO THE CZECH REPUBLIC Bc. Ľubomíra Zajíčková, doc. Ing. arch. Vladimíra Šilhánková, Ph.D. Vysoká škola regionálního rozvoje Žalanského 58/63, Praha 17 - Řepy Klíčová slova: Schengenský prostor, víza, migrace, studenti, region, cizinci Keywords: Schengen area, visa, migration, students, region, foreigners Abstrakt: Článek analyzuje vliv dlouhodobé migrace do ČR a je zaměřen na regionální dopady způsobené studenty z vybraných třetích zemí. Článek zkoumá a porovnává velikosti studentských komunit na vysokých školách v různých regionech ČR. Zaměřuje se také na proces získávání dlouhodobých vstupních víz za účelem studia na zastupitelských úřadech České republiky ve vybraných zemích. Důležitým zkoumaným aspektem tohoto článku je efektivita studia studentů ze třetích zemí a potenciální pozitivní přínos pro Českou republiku a české vysoké školy zejména. Abstract: The paper analyzes the input of the long term migration of the foreigners to the Czech Republic and it is focused on regional inputs caused by foreign students from selected non EU countries. The thesis examines and compares the size of the students communities of the Czech Universities in the different regions of the Czech Republic. The paper is also focused on the whole process connected with acquiring of the long term entry visa at the Czech Embassies in selected countries. Important aspect of this paper is also the efficiency of the study of the foreigners from non EU countries and potential positive input for Czech State and Czech Universities particularly. Úvod Cílem článku je analyzovat dlouhodobou migraci cizinců do ČR na vzorku migrantů přicházejících do ČR za účelem studia. Za vzorky migrantů jsou považování studenti z vybraných třetích zemí. Za třetí země jsou pro potřeby článku považovány všechny země mimo Evropskou Unii a Schengenský prostor. Schengenský prostor, jehož je Česká republika od 21. prosince\n2 členem, svými předpisy přesně definuje podmínky, za kterých lze získat vstupní tzv. schengenské vízum. Důvodem, proč byli k dosažení cíle článku vybráni hlavně studenti ze třetích zemí, je to, že ačkoliv studentská komunita svou velikostí nepatří mezi největší skupinu cizinců v ČR, lze předpokládat, že právě vysokoškolští studenti budou ti, kteří budou svým způsobem determinovat vývoj a postavení cizinců dlouhodobě žijících v ČR. Studenti mají v každé společnosti, právě díky svému vzdělání, určitý potenciál k tomu, aby jisté věci mohli změnit. Chceme-li získat přesný přehled o studentech ze třetích zemí, a informaci o tom, co je jejich hlavním motivem, že si ke svému studiu vybrali právě naší republiku, musíme se zaměřit i na zastupitelské úřady ČR v zahraničí, kde tito studenti své žádosti o dlouhodobá studentská víza předkládají. V průběhu vyhodnocování jejich žádostí je poté často zjišťováno, že studium je pouze jistou zástěrkou k tomu, aby se ze svých zemí dostali do Schengenského prostoru, kde se hodlají trvale usadit. Zneužívání krátkodobých i dlouhodobých víz za účelem trvalého usazení je velkým problémem každé z členských zemí EU a každá země se snaží tento problém řešit. Zmapování a analýza textů a dat z Českého statistického úřadu, Ministerstva školství, mládeže a tělovýchovy ČR a Ministerstva zahraničních věcí ČR, respektive vybraných zastupitelských úřadů ČR v zahraničí, je hlavní metodou k dosažení cíle tohoto článku. Výsledkem této analýzy by měl být přehled nejvýznamnějších poznatků, týkajících se nejpočetnějších skupin studentů z pohledu jejich státní příslušnosti, se zaměřením na jejich rozdělení dle regionů, škol a studovaných oborů. Zda studenti ze třetích zemí představují pro Českou republiku migrační riziko, bude průběžně v tomto článku také vyhodnocováno, neboť míra tohoto rizika se může měnit podle konkrétních zemí, ze kterých studenti přicházejí. Jedním z důležitých zkoumaných aspektů je i efektivita studia studentů ze třetích zemí a potenciální pozitivní přínos pro Českou republiku a české vysoké školy zejména. V tomto ohledu by se mělo začít pohlížet na poskytované kvalitní studium v ČR více komerčně a získané prostředky použít na rozvoj škol nebo na vědu a výzkum. Touto cestou by se mohly získat potřebné finanční prostředky, které by mohly být použity i na rozvoj některých regionů, v jejichž středu budou ty školy, které si svým proaktivním přístupem získají kvalitní studenty (nejlépe pak samoplátce). Studenti ze třetích zemí, by vzhledem k neustálému růstu jejich počtu a zvyšování procentuálního obsazení na vysokých školách, měli v budoucnosti hrát důležitou úlohu i v utváření rozvoje regionů, obzvláště bude-li se zároveň zvyšovat počet těch, kteří si Českou republiku vyberou jako zemi, ve které chtějí po absolvování studia žít a pracovat. Podkladem pro zpracování tohoto článku byla bakalářská práce Regionální dopady dlouhodobé migrace cizinců do ČR. 1. Regionální distribuce vysokých škol s ohledem na zahraniční studenty - Rozložení zahraničních studentů na vysokých školách v ČR Z dostupných statistických dat z Českého statistického úřadu (dále jen ČSÚ ) a evidencí Ministerstva školství, mládeže a tělovýchovy ČR (dále jen MŠMT ) z akademického roku 2\n3 2013/2014 mají zahraniční studenti v České republice možnost studovat na 26 veřejných vysokých školách a na 42 soukromých vysokých školách. Veřejných vysokých škol je nejvíce v Praze (8), poté v Brně (5), Ostravě (2), Českých Budějovicích (2) a v dalších 9 městech po jedné škole. Soukromých vysokých škol je opět nejvíce v Praze (24), poté v Brně (6), a v dalších 12 městech po jedné.  K uváděným počtům studentů a absolventů dle ČSÚ (MŠMT) je nutné uvést, že jsou rozdílné v akademickém roce 2013/2014 a ke dni Některé rozdíly v počtech studentů uváděných MŠMT , které jsou filtrovány podle různých kritérií (studenti podle regionů, měst, podle studijních oborů apod.) je nutné v současné době brát jako nezbytnou statistickou odchylku, která vyplývá kromě jiného také z toho, že někteří zahraniční studenti původně nahlášení ke studiu na konkrétní škole se na poslední chvíli rozhodnou školu změnit anebo jsou na ni zapsáni až v průběhu akademického roku. Někteří studenti jsou schopni změnit během několika semestrů i několik škol. Nelze tedy vyloučit, že v evidencích škol existují i některé dočasné duplicity. Sledujeme-li data o počtu studentů u některých vybraných třetích zemí k , dojdeme také k jiným počtům, což vyplývá i z toho, jaký druh pobytu v ČR studenti mají. Zatímco data k obsahují pouze cizince/studenty z třetích zemí, kteří mají studium jako primární důvod k pobytu v ČR, data MŠMT vycházejí z počtu cizinců/studentů, kteří v akademickém roce 2013/2014 pobývali v ČR za účelem ostatním, rodinným apod., nebo v rámci povolení k trvalému pobytu, při kterém i studovali.  Komparaci statistických dat je tedy nutné uvažovat i v kontextu nejednotnosti evidencí. Cizí studenti, kteří získali dlouhodobé vízum za účelem ostatní si po vyčerpání tohoto víza prodlužují pobyt za stejným účelem. Provádění takových vzdělávacích aktivit nelze podřadit pod zákon č. 561/2004 Sb. (školský zákon) a proto nespadají do působnosti české legislativy v působnosti MŠMT. MŠMT proto nemůže tyto aktivity nijak ovlivňovat. V oblasti vysokoškolského vzdělávání byla vládou ČR projednána novela zákona o vysokých školách, která by měla vejít v platnost od Tato novela zavádí povinnosti evropským zahraničním vysokým školám a jejich pobočkám v ČR, které chtějí v ČR poskytovat zahraniční vzdělávání. Takové školy budou muset požádat MŠMT o tuzemské povolení poskytovat vzdělání v ČR. Jedná se zejména o informační povinnosti vůči MŠMT (vedení matriky studentů, poskytování informací o aktuálních studijních programech, předkládání výročních zpráv o činnosti školy a informace o dlouhodobém zájmu v ČR apod.). MŠMT tuzemské povolení k poskytování vzdělání v ČR neudělí, pokud se například: Nejedná se o mezinárodně uznávanou školu. Nejedná se o rovnocenné studium se studiem poskytovaným v domovském státě příslušné vzdělávací instituce. Akreditační úřad nevydá souhlasné stanovisko k udělení tohoto povolení. MŠMT zjistí některé nesrovnalosti či nepravdivé informace v podané žádosti.  Tuzemské povolení se bude udělovat na šest let a nelze jej převádět na jinou právnickou osobu, či právního zástupce. 3\n4 Novela zákona by měla řešit i sankce školám respektive tuzemským právnickým osobám. Zavedením této novely zákona do praxe se zcela jistě zpřehlední všechny statistické údaje poskytované MŠMT do centrální evidence ČSÚ. Následující tabulky porovnávají souhrnné počty studentů v akademickém roce 2013/2014 a k [1, 2] Tabulka 1: Veřejné vysoké školy a soukromé vysoké školy v akademickém roce 2013/2014 k Celkový počet studentů na VŚ (CPS) Počet českých studentů (ČS) Počet zahr. studentů (ZS) % ZS/CPS Celkový počet absolventů (CPA) Počet českých absolventů (PČA) Počet zahraničních absolventů (PZA) Celkem celkem veřejné a soukromé vysoké školy , ,0 (Vlastní konstrukce z dat ČSÚ (MŠMT) Tabulka 2: Veřejné vysoké školy a soukromé vysoké školy v akademickém roce 2013/2014 % PZA/CPA Celkový počet studentů na VŚ (CPS) Počet českých studentů (ČS) Počet zahr. studentů (ZS) % ZS/CPS Celkový počet absolventů (CPA) Počet českých absolventů (PČA) Počet zahraničních absolventů (PZA) Celkem celkem veřejné a soukromé vysoké školy , ,4 Z 26 veřejných škol , ,7 Ze 42 soukromých vysokých škol ,9 Zdroj: Vlastní konstrukce z dat ČSÚ (MŠMT) Obě uvedené tabulky potvrzují, že na českých veřejných a soukromých vysokých školách bylo v průběhu akademického roku 2013/2014 více než 11 % zahraničních studentů. U samotných soukromých vysokých škol je to ale až 18 % všech studentů. Podíl absolventů z řad zahraničních studentů na veřejných školách byl v roce 2014 pouze 7,7 %, ale na soukromých vysokých školách 12,9 %. Procenta absolventů, tj. těch studentů, kteří školu dokončí, jsou vždy nižší, než procenta studujících. Zahraniční studenti tedy mnohem častěji než čeští studenti studium nedokončí. Počet absolventů z řad zahraničních studentů se velice těžce zjišťuje, neboť % PZA/CPA 4\n5 jejich studium je téměř vždy delší než běžné denní studium průměrného českého studenta a opakování ročníků, či záměrné střídání škol není u cizinců výjimkou, u některých je dokonce účelovým záměrem.  Následující tabulka uvádí rozložení zahraničních studentů v ČR podle jejich počtu ve městech, kde studují, ale porovnává také procenta zahraničních studentů k celkovému počtu studentů a zároveň uvádí procento zahraničních studentů k celkovému počtu obyvatel daného města. Tabulka 3: Studenti VŠ podle města, ve kterém studují v akademickém roce 2013/2014 k (pro města s více než 100 zahraničních studentů) Město Počet obyvatel celkem (PO) Celkový počet studentů na VŚ (CPS) Počet českých studentů (ČS) Počet zahr. studentů (ZS) % ZS/CPS % ZS/PO Praha ,2 1,7 Brno ,8 3,2 Ostrava ,4 0,5 Olomouc ,0 1,5 Hradec Králové ,9 1,0 Plzeň ,5 0,5 Zlín ,0 1,0 Liberec ,9 0,4 Karviná ,2 0,7 České Budějovice ,9 0,3 Pardubice ,1 0,2 Ústí nad Labem ,1 0,2 Mladá Boleslav ,0 0,4 Opava ,5 0,3 Lednice ,1 4,8 Hodonín ,5 0,4 Kladno ,4 0,1 Zdroj: Vlastní konstrukce z dat ČSÚ (MŠMT) Z tohoto pohledu je patrné, že ačkoliv Praha má nejvíce zahraničních studentů z celé ČR, k celkovému počtu obyvatel je to pouhých 1,7 %, což je téměř stejný poměr jako 1,5 % zahraničních studentů v Olomouci. Naproti tomu v Brně je tento poměr 3,2 %, z čehož vyplývá, že život v Brně a okolí je více než dvakrát více ovlivněn přítomností zahraničních studentů ze třetích zemí. Zajímavé srovnání přináší i pohled na studijní obory, které zahraniční studenti v ČR navštěvují. Následující data uvádějí preference studentů, co se týká studijních oborů, které v ČR studují. Studijní obory jsou seřazeny od nejvíce po nejméně navštěvovaných. 5\n6 Tabulka. 4: Studenti na VŠ podle skupin oborů studia v akademickém roce 2013/2014 Místo a název školy Celkový počet studentů na VŚ (CPS) Počet českých studentů (ČS) Počet zahr. studentů (ZS) % ZS/CPS Celkový počet absolventů (CPA) Počet českých absolventů (PČA) Počet zahr. absolventů (PZA) Vysoké školy v ČR celkem , Veřejné vysoké školy celkem z toho dle pořadí stud.oborů : , Technické vědy a nauky , ,2 22,3 Ekonomické vědy a nauky , ,7 20,8 Zdravotnictví, lékařské a farmaceutické vědy a nauky , ,7 20,0 Přírodní vědy a nauky , ,7 13,3 Humanitní a společenské vědy a nauky , ,8 12,6 Vědy a nauky o kultuře a umění , ,2 3,9 Zemědělsko - lesnické a veterinární vědy a nauky , ,2 3,2 Pedagogika, učitelství a sociální péče , ,1 2,0 Právní vědy a nauky , ,7 1,8 Soukromé vysoké školy celkem z toho dle pořadí stud.oborů , Ekonomické vědy a nauky , ,0 53,5 Humanitní a společenské vědy a nauky , ,0 37,9 Pedagogika, učitelství a sociální péče , ,3 2,2 Technické vědy a nauky , ,7 2,1 Právní vědy a nauky , ,9 1,9 Přírodní vědy a nauky , ,2 1,4 Vědy a nauky o kultuře a umění , ,7 0,6 Zdravotnictví, lékařské a farmaceutické vědy a nauky , ,0 0,4 Zdroj: Vlastní konstrukce z dat ČSÚ (MŠMT) Stále platí, že veřejné vysoké školy mají mnohem více studentů než školy soukromé. Je to dáno samotnou nabídkou škol, ale i historií škol, jejich jménem a dosaženého světového renomé. Nejvíce ve světě známou a mezinárodně uznávanou českou vysokou školou je Univerzita Karlova v Praze a je proto i nejvíce navštěvovanou školou (7 275 zahraničních studentů). V počtu zahraničních studentů následuje Masarykova Univerzita v Brně (6 618), Vysoké učení technické v Brně a Univerzita Pardubice se shodným počtem (3 248), a poslední z pětice nejnavštěvovanějších škol je Vysoká škola ekonomická v Praze (3 121). Ze soukromých vysokých škol má nejvíce zahraničních studentů Bankovní Institut a.s., v Praze (1528). [1, 2] % PZA/CPA % ZS dle oborů 6\n7 Zahraniční studenti ze třetích zemí na vysokých školách v ČR V následující části se zaměříme na data týkající se studentů ze třetích zemí, která ukazuje vývoj počtu zahraničních studentů od roku 2003 do akademického roku 2013/2014 s rozdělením celkového počtu studentů na studenty ze zemí EU (65,7 %) a vybraných třetích zemí (34,3 %). Data jsou seřazena sestupně podle počtu zahraničních studentů v ČR z vybraných třetích zemí a potvrzují neustálý růst počtu studentů zejména z některých zemí a lze tak vysledovat jisté trendy, z nichž některé budou na vzorku několika zemí, ze kterých přichází do ČR nejvíce studentů dále rozpracovávány. Jedná se o: absolutní násobky nárůstu počtů studentů mezi lety , procentní nárůst mezi lety , stálý a významný růst studentů navazující na růst z předešlého období, postupné zvyšování počtu studentů zejména v posledních letech, neobvykle zvýšený zájem z některých třetích zemí, počet studentů samoplátců. Zatímco počet studentů ze zemí EU vzrostl od roku 2003 do roku 2014 pouze cca třikrát, počet studentů ze třetích zemí vzrostl více než šestkrát. Ačkoliv například Norsko, či USA patří mezi třetí země, tato bakalářská práce se na studenty z těchto zemí nebude zaměřovat, i přesto, že nárůst počtu studentů z těchto zemí není zanedbatelný (viz. tab. č. 5). Hlavním důvodem studia v ČR u těchto studentů není pouze kvalita, ale zejména cenová výhodnost studia v ČR, oproti obdobnému studiu v Norsku či USA. Většina studentů z těchto zemí přichází do ČR na krátkodobé cca 4 měsíční studijní pobyty. Kromě toho, ČR má s USA i s Norskem uzavřenu bezvízovou dohodu, takže se jen těžko sleduje, zda se některý z jejich občanů, který přijede jako turista, nerozhodne studovat. [1, 3] Tabulka 5: Seřazení vybraných třetích zemí podle počtu VŚ zahraničních studentů v akademickém roce 2013/2014 Státní občanství /2014 % samoplátců Nárůst (násobek) % Nárůst Počet studentů celkem ,3 3,1 8,8 Země EU celkem ,3 2,8-2,3 Vybrané třetí země celkem ,7 6,2 45,8 Rusko ,2 10,4 69,4 Ukrajina ,6 4,4 37,9 Kazachstán ,5 18,2 70,4 Vietnam ,4 5,9 45,1 Bělorusko ,5 3,4 19,3 Norsko ,5 3,9 40,2 Malajsie ,7 306,0-3,8 USA ,9 2,3 21,9 Azerbajdžán ,9 13,3 155,4 Indie ,8 3,3 34,0 Celkem Samoplátci 7\n8 Čína ,8 9,9 83,7 Moldavsko ,8 5,5 0,6 Uzbekistán ,8 3,7-12,6 Srbsko ,9 XX 8,0 Izrael ,6 1,5 0,8 Gruzie ,3 5,9 1,7 Saúdská Arábie ,5 7,2 858,3 Bosna a Herzegovina ,2 3,4 3,7 Mongolsko ,0 2,8-7,1 Turecko ,6 6,1 53,7 Botswana ,8 6,4 8,4 Kyrgyzstán ,7 6,9 29,7 Ghana ,1 5,6 172,4 Arménie ,0 2,0-3,9 Tchaj-wan ,9 8,0-8,9 Irán ,7 2,2 14,5 Nigérie ,2 3,9 91,4 Sýrie ,1 2,2 91,2 Ostatní ,8 1,0-2,4 Zdroj: Vlastní konstrukce z dat ČSÚ (MŠMT) Největších násobků nárůstu počtu studentů od roku 2003 do roku 2014 bylo zaznamenáno u studentů z Kazachstánu (18,2 krát), Ázerbájdžánu (13,3 krát), Ruska (10,4 krát) a Číny (9,9 krát). [1, 2] Zajímavý je však zejména procentní nárůst počtu studentů ze třetích zemí (např. za období ), který u některých zemí potvrzuje stálý významný růst navazující na předešlé období (Kazachstán 70,4 %, Rusko 69,4 %, Vietnam 45,1 %, Ukrajina 37,9 %, Bělorusko 19,3 %). [1, 2] Jde o země s již početnou skupinou studentů v ČR a v případě Ruska, Ukrajiny a Vietnamu i velmi početnou skupinou osob stejné národnosti dlouhodobě či trvale žijících v ČR. Občané těchto posledně jmenovaných zemí začínají mít výrazný vliv na vývoj některých regionů v ČR a jejich význam s narůstajícím počtem a jejich integrací zcela jistě poroste. Další skupinou jsou země, které svůj zájem postupně zvyšují, neboť studenti zjistili, že je možné v ČR získat levné a kvalitní vzdělání a ČR jako součást Schengenského prostoru s volným pohybem osob a zboží se stala mimo jiné vhodnou zemí k nákupu nemovitostí a průniku na trh evropských zemí. Mezi takové země lze řadit například Čínu, kde byl za poslední 4 roky zaznamenán nárůst počtu studentů o 83,7 %, Turecko 53,7 % a Indii s nárůstem o 34 %. [1, 2] Nárůst počtu studentů z více jak miliardové Číny vyplývá zejména z velkého oživení politických a ekonomických kontaktů mezi Čínou a ČR zejména v posledních dvou letech. Z českých vysokých škol má v Číně nejlepší jméno Karlova univerzita v Praze, neboť je nejstarší ve střední Evropě, je mezinárodně uznávaná a oproti univerzitám v západních zemích (Velká Británie, Francie, USA aj.) je i výrazně levnější. Podobné důvody ke zvýšení zájmu o české vysoké školy lze v posledních letech vysledovat i u studentů z Indie. Nárůst počtu studentů z Turecka je způsoben zejména zvýšeným počtem žádostí o výměnné pobyty v rámci mezinárodního vzdělávacího programu Erasmus. 8\n9 Další skupinou jsou země, pro které se ČR stala zajímavou zejména v posledních letech, a proto byl zaznamenán enormní procentní nárůst studentů. Mezi tyto země patří zejména Ázerbájdžán s nárůstem počtu studentů o více než 155 % za poslední 4 roky a dále pak Saúdská Arábie (858 %), Ghana 172 %, Nigérie 91 % a Sýrie 91 %. [1, 2] U posledních čtyř jmenovaných zemí procentuální nárůst naznačuje spíše zvýšený zájem, než hromadný příliv studentů a zvýšený počet vládních stipendistů. Svědčí však o faktu, že ČR se dostala do hledáčku různých zemí z různých kontinentů a přestává tak být pouze tranzitní zemí a stává se pro cizince zemí cílovou. Zvýšený zájem o studium v ČR vyplývá mimo jiné i z prohlubování všeobecné informovanosti o České republice mezi místním obyvatelstvem. K tomu zejména napomáhá fenomén dnešní doby tj. internet a sociální sítě. Nemalou měrou se však projevují i aktivity českých zastupitelských úřadů spojené s kontaktováním absolventů českých vysokých škol, kteří ve svých domovských zemích mnohdy dosáhli významného postavení ve státních institucích i soukromém sektoru. Lze předpokládat, že zvýšený zájem o studium je u studentů z těchto zemí motivován zejména relativně snadným získáním povolení k pobytu na území státu patřícího do Schengenského prostoru. Pracovníci konzulárních úseků zastupitelských úřadů musí být o to více ostražití při prvotním vyhodnocování žádostí o vstupní víza a ve spolupráci s Ministerstvem vnitra ČR a MŠMT musí důkladně prověřovat veškeré žádosti o dlouhodobá víza v ČR. Zahraniční studenti ze třetích zemí na vysokých školách podle jejich regionální distribuce Pokud se týká rozdělení studentů podle státních příslušností a krajů ČR, ve kterých studují, lze použít statistických dat získaných ke dni , kde jsou patrné některé změny v pořadí zastoupení třetích zemí dle počtu studentů v jednotlivých krajích ČR ve srovnání s daty z ČSÚ (respektive MŠMT) ke dni Hlavním důvodem je, že použitá data vychází z údajů pouze o těch cizincích z třetích zemí, u kterých je studium uváděno jako primární důvod pobytu v ČR. Dalším důvodem rozdílných údajů jsou již zmiňované přestupy studentů mezi školami, dodatečné zápisy ke studiu v průběhu akademického roku, duplicity v evidencích škol, předčasné ukončení studia spojené se změnou druhu pobytu v ČR apod. 9\n10 Tabulka 6: Studenti z vybraných třetích zemí s přechodným pobytem v ČR za účelem studia k podle regionů Státní příslušnost Praha + Středočeský Jihomoravský Olomoucký Moravskoslezský Královohradecký Liberecký Ruská federace ,4 Kazachstán ,2 Ukrajina ,2 USA ,1 Turecko ,1 Bělorusko ,1 Malajsie ,2 Azerbajdžán ,7 Vietnam ,6 Uzbekistán ,2 Celk.součet za všechny státy ,0 Karlovarský % z celku 70,5 14,0 2,3 2,3 2,0 1,9 1,7 1,5 1,3 1,0 0,8 0,5 0,2 100,0 Zdroj: Vlastní konstrukce z dat ČSÚ (MŠMT) Dle těchto dat z celkového počtu studentů 70,5 % studentů studuje v Praze a Středočeském kraji a 14 % v Jihomoravském kraji. Více než 2 % těchto studentů je dále pouze v Olomouckém, Moravskoslezském a Královehradeckém kraji. Zajímavým údajem je, že dle srovnání počtu studentů k , jejichž primárním důvodem pobytu je studium, se studenti z Kazachstánu dostali na druhé místo po studentech z Ruské federace a přeskočili tak studenty z Ukrajiny. Ze všech již uvedených údajů vyplývá, že lze utvořit jakýsi žebříček třetích zemí tj. zemí mimo EU, ze kterých pochází nejvíce žadatelů o dlouhodobá víza z nichž mnohá jsou primárně vydána za účelem studia a jiná za účelem ostatní.  Plzeňský Jihočeský Pardubický Ústecký Zlínský Vysočina Celkový součet % z celku Závěr Cílem práce bylo analyzovat dlouhodobou migraci cizinců do ČR na vzorku migrantů přicházejících do ČR za účelem studia. Za vzorky migrantů byli považováni studenti z vybraných třetích zemí. Práce vycházela z dostupných dat ČSÚ, MŠMT, MV ČR a MZV ČR. Podle počtu studentů ze třetích zemí studujících v akademickém roce 2013/2014 byly vybrány země, ze kterých přichází již tradičně velký počet studentů (Ruská federace, Ukrajina, Vietnam) ale také země, u kterých se počet studentů výrazně zvýšil hlavně v posledních letech (Kazachstán). Byla popsána distribuce vysokých škol v regionech ČR a uvedeny počty studentů a absolventů ze třetích zemí na veřejných i soukromých vysokých školách v jednotlivých krajích ČR. 10\n11 Ačkoliv studenti netvoří nejpočetnější skupinu cizinců v ČR, jejich vliv na samotnou komunitu cizinců, která se v některých regionech ČR pozvolně usazuje, bude dříve či později velice významný, tak jako je tomu obecně v každé společnosti. Výhodou studentů je, že pokud pobývají v ČR za účelem studia, pak mají například volný vstup na trh práce. Často jsou tedy zaměstnáváni ve firmách svých příbuzných, či známých nebo krajanů. Informace ze zastupitelských úřadů ČR ve vybraných zemích potvrzují, že mnoho žadatelů o studentská víza v ČR jsou nakontaktováni samozvanými, soukromými zprostředkovateli, kteří nabízejí vyřízení studijního pobytu za úplatu. Soukromým zprostředkovatelům však nezáleží na kvalitě budoucího studenta, ani na zachování kvality a prestiže vysokých škol v ČR. Z toho potom také vyplývá, že studijní pobyty nejsou efektivní ani pro ČR, ani pro samotné školy. Snahou a hlavním úkolem je eliminovat vliv zprostředkovatelů a přesunout výběr studentů na školy samotné. Byly však zaznamenány případy, že dochází k přímému propojení zprostředkovatelů na veřejné vysoké školy s účelem nelegálního obohacení. Mnoho studentů studium v ČR ukončuje předčasně, nebo studuje jiný obor než ten, který deklarovali při podání žádosti. Nemalá část studentů se také opakovaně přesouvá mezi různými školami, a mnoho z nich školu vzhledem k náročnosti studia ani nedokončí. Dle odhadů MŠMT, by na českých vysokých školách mělo být do pěti let méně studentů než nyní, neboť silné, v ČR porevoluční ročníky českých studentů zestárnou. Je velice pravděpodobné, že se rapidně zvýší zájem škol o studenty ze třetích zemí, obzvláště pak o tzv. samoplátce, kteří si za své studium platí. I statistiky potvrzují, že vzhledem k tomu, že studentů ze třetích zemí přibylo za období o téměř 46 %, za stejné období studentů ze zemí EU o více než 2 % ubylo. Je tedy logické, že bude-li pokračovat trend posledních více než deseti let s trvalým růstem počtu studentů ze třetích zemí, pak se výrazně zvýší procento cizinců na českých vysokých školách. Problémem v tomto smyslu je však fakt, že v současné době většina zahraničních studentů v ČR využívá bezplatnost studia na českých vysokých školách v českém jazyce, na což výrazně přispívá český stát. I podání žádostí o vízum za účelem studia v ČR, je na základě zákona o pobytu cizinců bezplatné, čímž stát rovněž přichází o nemalý příjem, zejména pak v případech, že je statutu studenta zneužíváno. Vysoké školy by měly s pomocí státu nastavit takové podmínky, které by umožnily alespoň částečné, když ne úplné zpoplatnění studia cizinců na vysokých školách v ČR a nastavit takové parametry, které by umožnily lepší sledování efektivity studia a v případě potřeby uplatnit i sankce. Základním předpokladem pro veřejné i soukromé vysoké školy je povinná a včasná evidence studentů podle místa, školy a studovaného oboru. Situace v tomto směru by se měla částečně změnit se schválením novely zákona o vysokých školách, která by měla být v platnosti od 1. září Na studium se musí začít pohlížet více komerčně a považovat tak studium cizinců za vhodný obchodní artikl, který ve svém důsledku pomůže i samotnému rozvoji škol. Jen poměrně malá část studentů si platí sama jazykové či přípravné kurzy či samotné studium v jiném než českém jazyce, i když se toto procento přeci jen zvyšuje vzhledem k rozšiřující nabídce mezi soukromými, ale i veřejnými vysokými školami. U studentů z jazykově příbuzných zemí jako je Rusko, Ukrajina, nebo i Kazachstán (vzhledem k ruskému vlivu) je téměř jisté, že budou skoro vždy využívat zatím bezplatného studia v českém jazyce, ale u zemí jako jsou například Botswana, Saúdská Arábie, Indie, Čína, je mnohem pohodlnější studovat v angličtině. U těchto 11\n12 zemí také výrazně roste počet studentů a procento samoplátců za studium v cizím jazyce je samozřejmě veliké. Zvláštní pozornost by se v této souvislosti měla věnovat i tzv. vládním stipendistům (např. z Kazachstánu, Botswany ). ČR v tomto směru schválila strategický program pomoci vládním stipendistům z rozvojových zemí v letech Vízum pro vládní stipendisty je vydáváno zdarma a v tzv. zrychlené proceduře, kdy se vízum za účelem studia vydává pro vládní stipendisty o měsíc rychleji, než jiné dlouhodobé vízum. V této souvislosti je také potřebné, aby docházelo k cílenému výběru takových studentů z třetích zemí, kteří by mohli být v budoucnu přínosem i pro ekonomiku ČR, resp. její propagování v zahraničí. Celková koncepce by měla obsahovat i plán na propagaci těch studijních oborů, na kterých má ČR dlouhodobý zájem. Absolventi takových oborů by mohli být začleněni i do projektů ekonomické diplomacie v zahraničí, podporovaných vládou ČR. Mnozí ze zahraničních studentů se také po škole v ČR usadí, mají zde rodiny, pracují a řádně odvádějí daně. Stávají se tak součástí legální migrace, což je v současné EU zcela normálním jevem. ČR byla po dlouhou dobu pro cizince různých národností izolována za železnou oponou a poté se stávala pouhou přestupní stanicí na cestě do Západní Evropy. Nyní se díky transformaci země, přijatelnému klima a zvyšující se kvalitě života stává pro cizince zemí cílovou. Cizinců je v současné době v ČR přibližně 5 %, a z toho je pouhých cca 9 % studentů. Na evropské poměry jsou to zatím velice nízké počty, takže regionální dopady na dlouhodobou migraci cizinců do ČR, jakou například můžeme spatřovat u migrace cizinců do některých evropských států (Francie, Německo, Holandsko) jsou prozatím malé. Použité zdroje:  Český statistický úřad, Cizinci v České republice (Foreigners in the Czech Republic) 2014, kód , Praha: Český statistický úřad, 2014, ISBN  Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy, interní matriály  Ministerstvo vnitra České republiky, interní materiály  Ministerstvo zahraničních věcí České republiky, interní materiály  ZAJÍČKOVÁ, Ľubomíra. Regionální dopady dlouhodobé migrace cizinců do ČR. Bakalářská práce. Praha: Vysoká škola regionálního rozvoje s.  Zákon č. 326/1999 Sb. O pobytu cizinců na území České republiky a o změně některých zákonů, Pod účel ostatní patří ostatní vzdělávací aktivity, které nelze podřadit pod 64 odst. písm.a) nebo c) Tento článek byl zpracován v rámci Studentské odborné vědecké činnosti (SVOČ) VŠRR


VC Bohumína a M ČR družstev žáků.\nV běhu na 60 m a 200 m žen a mužů zvítězili: Marie Klapuchová (TJ Sokol Opava) a Tomáš Vašíček (SK Hranice). Ve skoku o tyči Julie Ondráčková (SSK Vítkovice) a Jakub Holek (TJ Sokol Opava) - závod musel být pro silný déšť přerušen při výšce 392 cm.\nPřeborníky Atletického klubu Bohumín pro rok 2019 se stali:\nBěh na 60 m (v jednotlivých kategoriích): Šalbutová Eliška, Pulcer Robin, Pulcerová Klaudie, Dočkal Mikuláš Nowak Adam, Mentlíková Natálie, Papadimitriu Nikolas Vasiliu, Solichová Kateřina, Glučová Anna a Long Casey.\nBěh na 200m: Solichová Kateřina a Trynka Eric.\nSkok o tyči: Klotková Karolína a Heczko Michal.\nV sobotu 5. října se konalo Mistrovství ČR družstev staršího žactva v Praze. V soutěži starších žáků zvítězil TJ Sokol Opava, v jehož barvách hostovali také tři naši žáci.\nCaseyLong zvítězil v bězích na 60m a 150m a byl druhý v běhu na 300 m. Pro družstvo Opavy získal 31 bodů. Dalších 11 bodů získal Eric Trynka za vítězství v běhu na 1500 m překážek a Vojtěch Pončík za 3. místo v hodu oštěpem 9 bodů. Gratulujeme!\nDoprovázeli je trenéři Karel Hasník a Jakub Holek, díky :-)


Kdo přezbrojí dřív? Slovensko začalo taky hledat náhradu za "bévépéčka" - Natoaktual.cz\n25. března 2021 8:37\nSlovenské ministerstvo obrany začalo hledat náhradu za dosluhující pásová bojová vozidla pěchoty (BVP). Hodnota zakázky za minimálně 164 obrněnců by mohla dosáhnout v přepočtu až 40 miliard korun. Stejnou akvizici už roky řeší i Česko, ale historicky největší zbrojní zakázka stále nabírá zpoždění.\nBojové vozidlo pěchoty Lynx | foto: Rheinmetall\n„Pásová obrněná technika by v budoucnu měla být těžištěm těžké mechanizované brigády, jejíž vybudování představuje jeden ze základních závazků vůči aliančním spojencům v oblasti zkvalitnění našich ozbrojených sil,“ uvedl slovenský ministr obrany Jaroslav Naď.\nKonkrétní požadavky na nové obrněnce jsou zatím neveřejné. Obrana chce ale podle něj vybrat pro slovenskou armádu moderní a spolehlivou techniku s významným zapojením slovenského obranného průmyslu.\nVe hře je nákup 164 pásových obrněnců v přepočtu za 40 miliard korun. Nahradit mají stará vozidla BVP-1, BVP-2 i modernizovaná BVP-M.\nHlavními kritérii pro výběr mají být požadavky samotné armády, podíl zapojení slovenských firem a podle ministra Nadě také pochopitelně cena.\nPřezbrojena novými obrněnci má být postupně slovenská 1. mechanizovaná brigáda. Každý ze tří jejích mechanizovaných praporů má dostat 51 vozidel, tankový prapor 9 a logistický 2.\nVe hře je až sedm modifikací nových obrněnců. V budoucnu ale slovenská armáda počítá s náhradou za průzkumná pásová vozidla a obrněnce ženijního pluku. Celkově by tak Slovensko mohlo nakoupit až 204 vozidel na stejné pásové platformě.\nSlovenské ministerstvo spustilo proces výběru 19. března. I přes protipandemická opatření si hned pozvalo na statické a dynamické ukázky jednoho z potenciálních kandidátů - německého výrobce Rheinmetall s obrněncem Lynx KF41. V následujících měsících chtějí zástupci ministerstva a armády takto vidět při praktických ukázkách jízdy i střelby také další možné uchazeče o zakázku.\nPrávě vozidla Lynx si před časem vybralo pro přezbrojení pozemních sil Maďarsko. Za 218 obrněnců zaplatí v přepočtu zhruba 50 miliard korun. A podobnou sumu chce investovat i české ministerstvo obrany za 210 nových pásových bojových vozidel pěchoty pro 7. mechanizovanou brigádu.\nO zakázku se v poslední fázi ucházejí tři výrobci. Britsko-švédský BAE Systems/Hägglunds AB s vozidlem CV90, americký General Dynamics European Land Systems (GDELS) s obrněncem Ascod a německý koncern Rheinmetall Landsysteme s vozidlem Lynx.\nVýběr však nabírá významné zpoždění a zakázka je ohrožena i finančně. Obrana totiž zatím stále marně čeká na vrácení 5 miliard korun, které jí vláda na nátlak komunistů loni škrtla. První splátka za nové obrněnce, které armáda nutně potřebuje, měla letos činit 4,2 miliardy.\nPodpis smlouvy byl přitom původně plánován již na rok 2019, nyní české ministerstvo obrany uvádí přelom třetího a čtvrtého čtvrtletí letos. Připadl by tak ale na období sněmovních voleb a nové vlády. O zakázce by tak mohl rozhodovat ministr v demisi či nový šéf resortu, což by ji mohlo ohrozit zcela.


Vestavěné sušičky – Připojení elektrického sporáku\nA kolik vlastně stojí roční provoz sušičky ? Odpovědi na tyto a jiné.\nDomácnosti s nedostatkem času a prostrou pro věšení prádla si k pračce pořizují také sušičku. I tu lze pochopitelně vestavět. Jako vestavné se vyrábějí pouze kondenzační sušičky (vlhkost z prádla zkapalňují a odvádějí do nádoby nebo přímo do odpadu), odvětrávané modely se vestavět nedají. Budu ráda za zkušenosti, případně i za typy sušiček, které jste umístily do takového prostoru. Nevím, zda to má nějaká.\nNabízíme však ještě víc! Využijte výhodné ceny dopravy či odběru v kamenném obchodě. Vestavné sušičky nakupujte na ElektroMedia.\nPři nákupu vám pomohou hodnocení, diskuse, názory, komentáře a recenze majitelů. Mnohem lepší i estetičtější je však mít pračku vestavěnou v kuchyňské sestavě. Vestavěné pračky a sušičky skladem a za nejlepší ceny na patro.\nNa tuto možnost je však nutné pamatovat při zařizování nové kuchyně. Nevýhodou speciálních vestavěných praček je jejich vyšší pořizovací cena, která je způsobená lepším odpružením spotřebiče, jež maximálně zmírní. Byly důležitou součástí věna, dědily se z generace na generaci. Z dubového dřeva, malované, se dveřmi vykládanými vzácnými dýhami, zdobené intarziemi. Později z odýhovaného materiá.\nRozhodli jste se, že si koupíte sušičku? Už teď šetříte svůj volný čas (žehlení, věšení a sbírání prádla) i prostor v bytě (sušáky a šňůry plné mokrého prádla interiéru na kráse nepřidají). Teď ještě musíte zvolit typ sušičky : Vybírat můžete ze sušiček kondenzačních, ventilačních, nebo – pokud vám místo nedovolí.\nPoptávka po sušičkách pr. Pokud si zařizujete novou kuchyň a rádi byste v ní měli veškeré vybavení hezky sladěné, doporučujeme vaší pozornosti vestavné spotřebiče. Budeme kvůli tomu předělávat příčku a vybourávat (rozšiřovat) vestavěnou skříň, tak abychom pak nezjistili, že jsme udělali pěknou pitomost. Máme kondenzační sušku, ale kvalita nižší, je to Gorenje, a na té chodbě musím všechno sušit vždy na 3-cykly na plný výkon, aby to bylo suché – prostě suší chvíi . Líbí se nám tato a uvažujeme o její koupi.\nTeda přesněji řečeno, na bude.\nMáme ale malinký byt a jediná možnost kam ji dát je chodba. Manžel si představuje, že by se mohla do té skříně . Sušení prádla nemine žádnou domácnost, proč si ho tedy neulehčit? Stačí na to mít skvělého pomocníka a máte hotovo rychle a bez práce. Sušičky prádla u nás stále více získávají na oblibě. Alena: „Dobrý den, zajímal by mě Váš názor na umístnění sušičky prádla do vestavěné skříně.\nDále bych Vás poprosila o radu – plánujeme v chodbě vestavnou skříň, která kromě šatní části bude mít i část potravinovou – skladování náhradních potravin. V této části máme v návrhu police a šuplíky o šířce . Doprava zdarma Novinka . Tento typ sušiček vyžaduje vlastní odvod horkého vzduchu, který se nedá zapojit do již stávající vzduchotechniky, komínu, ani k centrálnímu vzduchovému vytápění. Ventilační sušičku je tedy výhodné pořídit například při přestavbě .


MTT – hra s extrémně velkým stackem (více jak 125 bb) – hra preflop 5 | Poker Tip - učíme poker\nÚvodPoker strategieStrategie Texas HoldemTurnajové strategieHra s velkým stackemMTT – hra s extrémně velkým stackem (více jak 125 bb) – hra preflop 5\nV předešlých dílech našeho seriálu jsme se věnovali optimální preflop hře v případě, že před vámi do potu nikdo nevstoupil a naťukli jsme optimální preflop hru v případě, že před námi již do bojů o pot vstoupil někdo raisem. A v tomto tématu budeme pokračovat i dnes.\nObecně se dá tvrdit, že bychom se měli vyvarovat dorovnávání preflop raisů s handami jako je A8, K10, Q9 atd., což jsme načali už v předchozích článcích. To však neznamená, že bychom tyto kombinace do své hry neměli zapojovat. Naopak. Právě průměrné kombinace jsou velice dobré pro balancování range. Co to znamená?\nPokud budete soupeře preflop re-raisovat pouze s několika nejvyššími handami, brzy si toho všimne a začne vás díky tomu přehrávat. Pokud však občas svou hrou zamixujete a odhodláte se k raisu i s průměrnou kombinací, soupeř nikdy nebude moci s jistotou říct, zdali po raisu držíte silnou kombinaci nebo jen průměrnou handu. Do mixování hry se můžete pustit dokonce i s nízkými suited connectory atd. V takovém případě se už bude jednat o jistou formu bluffu, pokud však trefíte flop, budete mít šanci na výhru spousty žetonů – jen málokdo totiž bude tušit, že si dovolíte raisnout třeba i se .\nJiž jsme načrtli význam pozice a nyní rozšíříme i tuto myšlenku. Pakliže budete na pozici a dostanete se do vhodné situace, můžete raisovat prakticky s jakoukoliv kombinací. Ptáte se, co to znamená „vhodná situace“? Může se jednat například o handu, kdy agresivní soupeř raisne ze střední pozice. Pokud odpozorujete, že tento hráč po re-raisu často zahodí, případně že často položí, ale po c-betu na flopu často zahodí, potom se k re-raise můžete s čistým svědomím občas uchýlit.\nI když jsme řekli, že z pozice můžete re-raisovat prakticky s jakoukoliv handou, nemysleli jsme to zase tak doslovně. Předpokládáme, že nejste ostřílení profesionální pokeroví hráči, kteří si takovou hru můžou dovolit a proto vám doporučíme konkrétní handy, které váš re-raise budou dostatečně krýt. Jedná se o karty 99+, AK, A2 – A10, K9 – KJ, Q9+, J8+, 107+ a další náhodné karty v barvě (např. K6 suited atd.).\nAsi jste si všimli, že v našem předchozím výčtu nemáme zahrnuté takové handy jako je AQ, AJ, KQ, 66, 76s atd. Je to z toho důvodu, že s těmito handami je lepší pouze dorovnat. Pokud byste s těmito kartami re-raisovali a soupeř by vás dalším re-raisem donutil k foldu, ztratili byste hodnotné karty, které mají po flopu obrovskou equity. Nízké páry a suited connectory mají navíc obrovskou šanci na trefení flopu, přičemž jejich hodnota bývá skrytá, díky čemuž máte šanci získat spoustu žetonů. Nemá proto cenu hrát je jako bluff.\nJakmile se rozhodnete k re-raisování soupeře a budete dorovnáni, téměř na každém flopu byste měli pokračovat c-betem, čímž budete reprezentovat silnou startovní kombinaci. Opět ovšem říkáme „téměř“. Jakmile si soupeř všimne, že na každém flopu pokračujete c-betem, přestane ho to bavit a začne vás re-raisovat.\nRe-raisovat jako částečný bluff byste měli častěji proti agresivním hráčům, než proti průměrně hrajícím jedincům. Jakmile se rozhodnete k prvnímu bluffu, nepotřebujete silné karty – vaši protivníci vám silné karty budou věřit. Pokud však budete proti tomu samému hráči re-raisovat podruhé, už byste pod rukou měli mít lepší handu a to zvlášť v případě, že se jedná o vztahovačného člověka, který se bude chystat vyrovnat s vámi své účty, případně o dobrého vnímavého pokerového hráče.\nRe-raisovat sázku soupeře bychom měli:\ns kartami, se kterými se nechceme dostat na flop\ns kartami, které občas trefí flop, ale nestačí na to, abychom s nimi mohli raise soupeře pouze dorovnat\ns kartami, které jsou lepší než soupeřova range\nProti extrémně slabým hráčům, kteří jsou dobře čitelní existuje ještě jeden důvod pro malý raise – pokud vysledujete, že čelíte soupeři, co po každém flopu, který netrefil, položí na vaši sázku, měli byste toho využívat. V takovém případě stačí min raise preflop a sázka na flopu. Jakmile budete dorovnáni, máte jasno – dále nevsázet. Ve většině případů však vyhrajete pot pro sebe.


Z Liberce až na Mars: Záchranné letecké systémy z Česka znají v Číně, Indii i USA | Hospodářské noviny (iHNed.cz)\nIng. Milan Bábovka, generální ředitel Galaxy GRS autor: archiv HN\n10. 4. 2013 15:21 / 10 minut čtení\nletecká výroba v ČR letectví letadlo Liberec úspěchy firem podnikání a daně doprava\nŠéf liberecké firmy Galaxy GRS, má o budoucnosti svého rodinného podniku vyrábějícího záchranné systémy pro malá letadla jasno. "Daří se nám i v krizi. Rozšiřujeme výrobní prostory, nabíráme lidi, vyvážíme do celého světa," tvrdí Ing. Milan Bábovka pro IHNED.cz.\nS výzkumníky ve VUT Brno spolupracuje na vývoji přistávacího modulu pro cestu na Mars. Česká firma Galaxy GRS s obratem 25 milionů korun za rok ale vyrábí především záchranné systémy pro malá letadla. Její šéf Milan Bábovka sbírá zakázky po celém světě a v Evropě už prakticky nemá konkurenci. Rodinná výroba v centru Liberce přitom vznikla z nadšení pro létání jako takové.\n"Zajímá to syna, dcera si vzala inženýra z ČVUT a sama tu dělá účetní. Tady to pojede dál, nebojím se. Měli jsme tu už spoustu nabídek na odkup, dotazy na to, zda nechceme zainvestovat. Odmítáme je. Je to pro nás tradice a nevedeme si špatně, tak proč to měnit?" říká v rozhovoru pro IHNED.cz šéf, otec, strojař a konstruktér Milan Bábovka.\nNa stěně v jeho kanceláři visí na zdi zarámované hned tři patenty. "S Jiřím Matějčkem, konstruktérem vystřelovací sedačky pro L-39, jsme v roce 1994 seděli tady v té místnosti proti sobě. Měl jsem díky němu pokladnici informací a zkušeností konstruktéra, který udělal první originální vystřelovací systém tohoto typu v Česku. Byl to třetí konstruktér na světě, který zvládl postup, kdy se střílí pyropatrona a do toho se zažehne raketový pohon," doplňuje Bábovka.\nBrouzdalík, Tulák a Nebeská Blecha, malá letadla z Újezdu u Uničova - ZDE\nDnes se raketové motory pro vystřelení jeho záchranných systémů pro ultralighty, rogala, menší letadla i bezpilotní letouny z celého světa vyrábějí ve firmě AXL v Semilech. V Liberci se pak každý den po boku Milana Bábovky pohybuje zhruba 20 lidí, z toho 12 stálých zaměstnanců. "Jedna linka v Semilech běžně jede pro L-39 a L-159 a vedle menší linka pro naše motory. A pak se to vše plní v Explosii," popisuje majitel firmy.


Dovolte mi, abych jako každý rok stručně shrnul hodnocení letošního ročníku P2D2 2022. Nejdříve ale pět z vás kteří nám zaslali hodnocení a jako vylosovaní získávají volný vstup na příští ročník:\nCo se týká hodnocení, nejdříve se podívejme na hodnocení konference jako celku - výběru přednášek a organizace, a to ve srovnání s předchozími několika ročníky.\nU organizace si poměrně stabilně držíme celkem dobré hodnocení - v předchozích letech dávaly nadprůměrné a výborné hodnocení dohromady cca 95% zaslaných. To jsme letos dokonce překonali, dosáhli jsme 100% a dorovnali jsme tak maximum z roku 2017 - nebo možná ještě lehce překonali, díky většímu procentu výborných hodnocení. To mne obecně velmi těší, ale zcela realisticky bude velmi obtížné / nemožné tuto laťku udržet nebo snad překonat. Letos se nic zásadního nepokazilo, ale to je spíš výjimka. A možností jak konferenci vylepšit bez zásadní změny formátu (více dní, více tracků) asi příliš není.\nS hodnocením výběru přednášek je to už tradičně komplikovanější, protože daleko výrazněji závisí na externích faktorech (kdo nám nabdne jaké přednášky atd.), a také na tom jak se trefíme do oblasti zájmů účastníků. Je to dost o náhodě, někdy se trefíme lépe někdy hůře. Podívejme se na celkovou statistiku - u každé přednášky byla možnost hodnotit téma a přednes, oboje na pětihodnotové stupnici (1=špatný, 5=výborný). V součtu přes všechny přednášky vypadá průměrné hodnocení od roku 2015 takto:\nLetos jsme si bohužel v obou parametrech (výběr témat i prezentaci) trefili o něco hůře - ne tak špatně jako v letech 2015/16, ale o poznání hůře než pro poslední ročník 2020.\nIzolace transakcí v PostgreSQLProfessional PostgreSQL scheduling made easy\nQ: Napadá mě jen jedna věc. A je to asi i pěkná blbost, ale kdyby byly u občerstvení papírky (nebo klidně to může být detailně popsáno někde na webu) s tím, co daný pokrm obsahuje tak by to bylo skvělé (například "obložené kaiserky" vypadaly fajnově, ale když nevím jestli v nich je rajče tak je to takové složité...)\nA: Naprosto souhlasím, tohle by tam asi mělo být - alergeny, apod. Ona by vám to obsluha asi byla schopná říct, ale když to bude na papíře tak je to jednodušší. Pro příští rok zajistím aby to tam catering měl.\nQ: Nebyla označená učebna, kde se přednáší ;)\nA: To je pravda, doufám že tam někdo celý den nebloudil ;-)\nQ: U pokročilé práce s psql byl trochu přebuzený mikrofon (nebo reproduktory), jinak bez problému.\nA: Ano, tohle letos trochu zahaprovalo. Nejdřív příliš tiché, pak moc hlasité.\nQ: Letní termín konference byl super a uvítal bych kdyby byl i příští řočník v podobnou dobu.\nA: Tohle určitě bude hlavní dilema které příští rok budeme muset řešit. Letní termín má bohužel trochu nevýhodu že mnoho lidí už odjíždí na dovolenou, a navíc se v daném období koná několik dalších PostgreSQL konferencí s delší historií. Letos naštěstí pgcon byl jen on-line, ale pokud by byl on-site tak bychom měli větší problém získat zahraniční řečníky.\nQ: Možná trošku delší, po osmi hodinách je člověk trochu unavený a už se tak dobře nesoustředí\nA: To je asi pravda, udržet pozornost na 8 přednášek není jednoduché. Ale nejsem si jist zda lze celodenní konferenci zorganizovat jinak - nutně by to znamenalo méně přednášek.


Přestupný rok byl zaveden už ve starém Egyptě. Ve starém Římě měli zase jednou za dva roky celý přestupní měsíc, který Julius Caesar zrušil a nahradil přestupným dnem. Juliánský kalendář byl ale nepřesný a postupně docházelo k posouvání kalendářního roku oproti tomu tropickému. To sjednotil až papež Řehoř XIII v tak zvaném gregoriánském kalendáři, který platí až dodnes.\nProč zrovna 29. únor?\nTo opět vychází z dob starého Říma. V juliánském kalendáři začínal nový rok až v březnu a posledním měsícem starého roku tak byl únor. Díky tomu se stal únor nejkratším měsícem, zbylo na něj prostě jen 28 dní, než začal nový rok. Aby se srovnala délka kalendářního a tropického roku, tak byl k únoru přidáván jednou za čtyři roky den navíc. Římané měli původně dvakrát 24. února, později začal být den navíc přidáván na konec února, a tak vznikl 29. únor.\nTak ta je vlastně jenom jedna a to anglosaská. Podle ní je 29. únor jediným dnem v roce, kdy může oficiálně žena požádat muže o ruku. Nikdy jindy v roce k tomuto právo nemá, ale jednou za čtyři roky ano. Na základě tohoto zvyku byl natočen v roce 2010 i romantický film Přestupný rok. Možná jste jej viděli. Jestli ne, tak Vám ho vřele doporučuji. Zjistíte v něm, co všechno je moderní mladá žena ochotná podstoupit, aby si tenhle obyčej mohla vyzkoušet na vlastní kůži.\nKdy budou další přestupné roky?\nV těchto letech se můžeme těšit na další 29. únory a lidé, kteří se v tento den narodili, tak mohou slavit. Mně osobně to přimělo k přemýšlení, kolik asi ještě z těch přestupných let zažiju? Jako pro ročník 1968 by pro mne mohl být zajímavým cílem rok 2068. Moje babička to zvládla, tak třeba se mi to také podaří! Tady je slíbený přehled: 2020, 2024, 2028, 2032, 2036, 2040, 2044, 2048, 2052, 2056, 2060, 2064, 2068, 2072, 2076, 2080, 2084, 2088, 2092, 2096, 2104.\nA co vy, jaký máte vztah k přestupnému roku? Znáte ve svém okolí někoho, kdo se narodil právě 29. února?\nTags: 29. únor, kalendář, mýty, přestupný rok, tradice\nError: Error validating access token: Session has expired on Friday, 10-May-19 06:07:11 PDT. The current time is Saturday, 02-Jul-22 00:54:03 PDT.


Žena z Frýdku-Místku hledá zralé muže pro vztah – Vedavyas Costello\nŽena z Frýdku-Místku hledá zralé muže pro vztah\nPouze Žena z frýdku-místku hledá zralé muže pro vztah zlepšení, co mohu myslet nyní je kalendář widget. je to zdarma připojit jako meetup člen a máme také možnost stát zaplatil konečný Člen se slevou, letenky akce, ceny pro akce účast a podporu naší pokračující růst s náklady na reklamu, facebook, meetup poplatky, licence, letáky a propagační akce a další. původ a šíření jazyků bantu c. město má dvě zoologické zahrady, jedna se nachází v rámci univerzity z ibadan a další na agodi zahrady, které obsahují chlap z přerova hledá skinny ženu pro vztah také botanická zahrada, plavecký bazén a rekreační místa.\nNicméně jsem se podílet a zapojit se do hnutí pro změnu, která apeluje chlap hledá chlapa z mladé boleslavi na sex na své hodnoty. začali jsme se bavit a zjistil jsem, že je to jen opravdu to, co jsem hledal.\nOptimismus a ochotu zůstat nezaujatý hledám mladou dívku pro vážný vztah v olomouci může vést k úžasné věci. magasin cítí trochu jako zvýšené nakupovat, protože všechno je tam tak hezky. kolem 60% američanů si myslel, že on-line datování byl dobrý způsob, jak se s někým setkat, a to bylo v roce 2013. některé extrovertní trochu introvertní, ale většina z nich má aktivní společenský život. podívejte se na menu a výběr vín na koláž restaurace. to je těžká situace Žena z frýdku-místku hledá zralé muže pro vztah vidět blackistan pohybovat a kriminality stoupání. můžeme čas od času, po revidované zásady ochrany osobních údajů na jackd.\nPokud objekt je příliš starý na to, být datováno podle radiokarbonové datování, nebo pokud neobsahuje žádný Žena z frýdku-místku hledá zralé muže pro vztah organický materiál, musí použít jiné metody. všechny velké příběhy jsou tam od znovu, off znovu vztah jasona a carmen veselý urážky vyměňovány mezi george a benny, opravdu Žena z havířova hledá dospělého chlapa na sex jsem si užil přehodnocení sezóny. více možností, jak postupovat své šance na on-line seznamka úspěch, jako upozorněte mě, funkce, nákupu a placení s žetony.\núspěchy: sedm-rok-starý dvojčata vyhrát desítky modelování smluv a 139k instagram fanoušky – díky. netřeba dodávat, že to trvalo méně než jednu minutu, než že zájem slábnout. seznamka Žena z olomouce hledá krásnou ženu na sex společnosti jako eharmony a okcupid, tvrdí, že jejich proprietární kompatibilita algoritmy umožňují uživatelům, aby prosít přes nežádoucí zápasů a identifikovat vhodné ty. ale když oni začali padat v náhodné spojení, že cizinci se na datování webové stránky, jejich model předpověděl zvýšení počtu interracial manželství.\nAle z Žena z frýdku-místku hledá zralé muže pro vztah důvodů, které ani jeden z nás se mohl někdy objevit (a to by byla škoda vyzkoušet) váš není připojen k srdci. teď, setkání vztahů v České budějovice když jsou lidé ochotni přijmout jako pravdivé vaše analýza muž z teplic hledá krásnou dívku na vztah možná, že léčení může začít. netřeba dodávat, že vztah skončil rychle, lol to byl blbec.\nProsince 2017 našel mnoho zajímavých a krásných dívek konverzovat s plnou recenzi cupid media 22. omg justin, bohužel úhel obrazu příběh je tak trochu jako holčičí tajemství, které necháte venku. sportovní víry: budeme vás informovat o pokroku a jiných dívka z karviné hledá zlý muž pro vztah ujednání, které potřebujete vědět o prostřednictvím pravidelných newsletterů a aktualizací.\nŽena z frýdku-místku hledá zralé muže pro vztah.\nTo všechno začíná s online datování v milwaukee. analytici představili různé aspekty trhu se zaměřením zejména na identifikaci klíčových odvětví Žena z ostravy hledá pro silné ženu pro vztah ovlivňující. celkem epizod:.\nMá někdo plnou instalační příručka pro tento plugin, prosím. národy severní afriky se skládají ze tří hlavních domorodých skupin: kinseyho institutu pro výzkum sexu, pohlaví a reprodukce. jindy dospělí naučit je správné sociální dovednosti v málo hodin webové stránky lokalit v České budějovice pro mladé dívky sem a tam. jakmile se stanete dospělý, nejlépe ve věku nad 20, online datování může být v poŘádku tak dlouho, jak romantický vztah není posedlý, nebo se stane středem vašeho života. našli jste mladší chlap a vidět ho přes objektiv svého vysněného muže.\nZatímco většina mužů a žen zaslali pozitivní recenze o služby a jejich osobní zkušenosti, mnoho vyjádřil strach z neznámého.\nexistuje několik jednoduchých slov, které přitahují více zápasů, které si můžete snadno plést do této psát-up. v těchto dnech, to se jeví jako jediný způsob, jak potkat někoho nového, je přejeďte prstem vlevo, přejeďte vpravo, nebo poslat nějaký mrkající smajlík. jsme ustoupit do jejich malé palubě kouřit v mrholení a dívat se na slunce přijít, pokud se to tak dá nazvat. oni budou často spokojit návštěvy na kontaktní centrum nebo přístup k centrum, kde otcové nebo dívka z přerova hledá mladou dívku na vztah matky jsou pod dohledem během péče o dítě přístup. politika ochrany osobních údajů se dále uvádí, že zatímco cookies může být zamítnuta ze strany uživatelů, zůstávají nezbytné pro provoz stránek. jen jsme se k sobě dokonale hodí a cítit neuvěřitelně štěstí, že našli jeden druhého.\nNapříklad, přemýšlet o tom, zda vztah postrádá fyzikální chemie, duševní Žena z frýdku-místku hledá zralé muže pro vztah spojení, nebo emocionální blízkost. výslovně jsem řekl na můj hledám tlustého kluka na sex ve zlíně profil, chci muže, kolem mého věku).\nUdělala jsem kopie dopisu, všechny mé sporu (nebo písmena), čísla a podělili se o ně s bankou spor dívka z olomouce hledá starší chlap na sex oddělení, tři oddělení na texas generální prokurátor, federální komise pro obchod, ochranu spotřebitele, dallas better business bureau. já jsem nekonfliktní člověk hledá někoho, s kým můžu trávit čas se. musím se ptát sama sebe, jak bych, aby můj manžel zvládnout věci, kdyby se naše role obrátily.\nTo bude těžké, ale řemeslo první větě velmi pečlivě. najděte nejnovější zprávy, komentáře, tipy, informace o ruských Žen.\nhistorické studie o vědecký rozvoj a evropské expanze. je důležité si uvědomit, že tam je mnohem víc, než hiv. , Že řekl, myslím, že se snaží věc vyřešit tím, že diskutovat o své posedlosti webové stránky lokalit v děčíně pro vztah se svým současným partnerem má potenciál být katastrofální pro tři důvody.\n← Previous Previous post: Chlap z Havířova hledá dospělého muže pro vztah\nNext → Next post: Kluk hledá holku z Kladna na vztah


Pedagogicke.info: E-kniha pro vás: Spravedlivý start? Nerovné šance v předškolním vzdělávání a při přechodu na základní školu\nE-kniha pro vás: Spravedlivý start? Nerovné šance v předškolním vzdělávání a při přechodu na základní školu\nKniha Spravedlivý start se zaměřuje na problematiku spravedlivosti v předškolním vzdělávání a na přechodu z mateřské školy do základního vzdělávání. I když spravedlivosti ve vzdělávání je v poslední době věnována v české společenskovědní komunitě značná pozornost, předškolní vzdělávání nebylo dosud v tomto kontextu zkoumáno. Výzkumné studie přitom ukazují, že právě předškolní vzdělávání má nejvyšší potenciál vyrovnávat handicapy, které si dítě přináší do života. Přesto této etapě vzdělávání byla českými výzkumníky dosud věnována jen malá pozornost a mnoho informací o ní neposkytuje ani školská statistika. Longitudinální studie CLoSE (Czech Longitudinal Study of Education) realizovaná v rámci projektu Grantové agentury ČR Ústavem výzkumu a rozvoje vzdělávání, která je zaměřena na studium vzdělanostních nerovností, se pokusila tento nedostatek alespoň částečně nahradit.\nEditoři: David Greger, Jaroslava Simonová, Jana Straková\nVydala: Univerzita Karlova v Praze — Pedagogická fakulta\nZdroj: Ústav výzkumu a rozvoje vzdělávání\nŠtítky: e-kniha, inkluze, předškolní vzdělávání, výzkum, ZŠ


CryoSat bude pozorovat zemský ledový příkrov / Czech Republic / ESA in your country / ESA\nCryoSat bude pozorovat zemský ledový příkrov\n15 únor 2010\nESA PR 03-2010. Evropská kosmická agentura připravuje vypuštění historicky nejsofistikovanější družice pro průzkum zemských ledovců a měření jejich síly na zemi i na vodě: start se plánuje na 25. února 2010.\n„Ledová“ mise ESA CryoSat bude vynesena na oběžnou dráhu ve výšce 700 kilometrů nad Zemí ruskou raketou Dněpr. Ke startu má dojít z kosmodromu Bajkonur v Kazachstánu.\nStart se připravuje na čtvrtek 25. února 2010 ve 14:57 středoevropského času (13:57 UTC). Provozovatelem nosné rakety je mezinárodní společnost Kosmotras.\nCryoSat bude třetí družicí ESA vypuštěnou do vesmíru v rámci programu Earth Explorer: předchozí byly GOCE (start březen 2009) a SMOS (listopad 2009). Podle původních plánů přitom mělo jít o premiérovou družici z programu Earth Explorer, ale satelit byl ztracený v důsledku selhání nosné rakety v říjnu 2005.\nDružice CryoSat o hmotnosti 700 kilogramů – jejíž jméno je odvozeno z řeckého „kryos“ znamenající ledově chladný – nese první mikrovlnný radarový výškoměr schopný pracovat v jakémkoliv počasí. Přístroj byl optimalizovaný pro přesné sledování změn síly jak plovoucích ledovců, které mají zpravidla jednotky metrů, stejně jako polárních ledovcových příkrovů, které mohou mít tloušťku až pět kilometrů. Mise má za cíl získat data o změnách síly ledového příkrovu s přesností na jeden centimetr.\nSoučasné rekordní úbytky v rozsahu letní ledové pokrývky Arktického ledu ukazují, že v polárních oblastech dochází k významným změnám. Ledový příkrov je už mnoho let mapovaný z vesmíru družicemi jako je např. Envisat. Ale pro pochopení skutečných změn musíme kromě plošného rozsahu zjistit také změny v síle ledového příkrovu. Data z družice CryoSat nám pomohou lépe pochopit změny celkového objemu ledu a nabídnou vědecké komunitě cenné informace, což bude mít neocenitelnou hodnotu pro další studování změn klimatu.\nV den startu otevře ESA tiskové středisko European Press Centre v ESOC (European Space Operations Centre) v německém Darmstadtu. A to od 10:00 do 16:30, přičemž hlavní program včetně startu bude probíhat od 11:30 do 16:00 hodin.\nŽivé televizní vysílání startu z kosmodromu Bajkonur a z řídícího střediska v Darmstadtu bude na http://television.esa.int.\nManagement ESA a vědečtí pracovníci programu budou na místě a připraveni poskytnout jak vysvětlující informace, tak rozhovory.\nZástupci médií, kteří si přejí sledovat událost přímo ze střediska ESOC nebo mají zájem monitorovat start živě z některého dalšího střediska ESA, nechť vyplní na pravé stránce uvedený formulář a pošlou jej faxem na jedno z uvedených čísel.\nJakákoliv případná změna v datu startu bude oznámena na našem automatickém odpovídacím záznamníku na čísle +49 (0)6151 90 2609 nebo na stránce projektu CryoSat www.esa.int/cryosat.


Spisovatel Jan Žáček a jeho tajemné historky: slavný Mikulov\nPo stopách neznámých pověstí: Mikulov s bílou paní a nespravedlivě popraveným Židem\nFoto: Miklos Greczi, Shutterstock.com\nMikulov je perla jižní Moravy. Projděte se městskou památkovou rezervací, prohlédněte si mohutný barokní zámek, kde se po bitvě u Slavkova dohadoval mír, a ochutnejte zdejší víno. A také si poslechněte místní pověsti. Nebudete litovat.\nJe to jedno z nejkrásnějších starých měst v naší zemi. Prolínají se zde křesťanské a židovské vlivy. Vznik Mikulova se datuje zhruba na začátek 12. století. Nejprve tu byla trhová osada, později městečko. Městem se Mikulov stal roku 1410. Vyrostl zde románský hrad. Byl přestavěn na gotický. V 17. století se z něho stal zámek. Vládli zde Lichtenštejnové, po nich Ditrichsteinové. Také tady žili Židé, kteří si tu vystavěli jednu z nejúžasnějších synagog u nás.\nDívka byla nucena vdát se za Jana z Lichtenštejna, jakkoliv milovala hluboce Petra ze Šternberka. Díky svatbě se dostala do Mikulova. Manžel se k ní choval otřesně. Opíjel se, zahýbal jí, jezdil po okolí s loupeživými rytíři. Poddaní ho nesnášeli, jeho smutnou a krásnou manželku milovali. Mladá žena ráda unikala z pekla domova k panu Jiřímu z Kravař a Strážnice. To byl Janův přítel. Nebo ke svému otci do Českého Krumlova. Také utíkala k psaní dopisů, v nichž leckoho prosila o pomoc. I panu biskupu Joštovi psávala. Cítila se sama, slabá a zoufalá. Ani peníze jí muž nedával. Musela zastavit své šperky. Z dětí neměla též radost. Bůh jí je nedopřál. Skoro dvacet let trpěla, než se rozhodla utéct do Vídně. Krátce nato tam zemřela. Potom se stala duchem, bílou paní, věčně putující po českých a moravských zámcích.\nO nich se v Mikulově ví od roku 1369. Existuje záznam, že jakýsi Efrom zapůjčil 24 liber vídeňských feniků Janě a Markétě z Nikolič. Samotná obec vznikla v první polovině 15. století. Utekli sem z Vídně, kde Albrecht II. Habsburský nařídil židovské ghetto zlikvidovat. Založili ulici Judengasse. Obec se rozrůstala a Mikulov se stal duchovním, politickým a kulturním centrem Židů na Moravě. Jejich domy byly renesanční, barokní a klasicistní. Vyrostly na židovských zahradách. Vystavěli si tu dvanáct synagog a modliteben. A zbudovali hřbitov. Jeden z největších u nás. S více než čtyřmi tisíci náhrobky.\nBílá paní v Mikulově\nPaní Perchta se po smrti do Mikulova vrátila jenom jednou. Neměla to město ráda. Většinou, když se zjeví, je smutná. V roce 1560 se ale v Mikulově usmívala. Divže se nesmála radostí. Zjevila se tu totiž v noci před prodejem zámku. Lichtenštejnové přišli o peníze a museli zámek prodat. Prošla celým zámkem, její bílý šat vlál. Z nejvyššího okna shlížela na město, které opět, stejně jako ona, bylo svobodné.\nFoto: Eva Alex, Shutterstock.com\nTakhle krásný a velkolepý je mikulovský zámek\nSídlil tu zemský rabín. Synagoga byla renesanční, stala se barokní. Dvoupatrová a čtvercová. Vznikla roku 1550. Starý či Horní templ. Později se jí začalo říkat Staronová. Barokní přestavbu provedl architekt Ch. A. Oedtl, který pracoval i na úpravách zámku. Její půdorys je otočen na východ. Kvůli aronu.\nJe to poslední čtyřsloupová synagoga v naší zemi. V jejím hlavním prostoru stojí středový pilíř. Má valbovou střechu. Čtyři kupole. Připomíná polské synagogy např. ve Lvově. Bima, z níž se čte z Tóry, má čtyři sloupy a baldachýn. Na stěnách je štukatura s hebrejskými nápisy. Svatostánek pochází ze 40. let 18. století. Ve středu stojí pilíř tvořený čtyřmi sloupy. Je zdoben zlatem. A hlavně korunou. Rudou, zlatě dekorovanou látkou.\nŽenská modlitebna s vlastním vchodem je trojúhelníková, u jižního boku synagogy. Je zaklenuta na jediný toskánský sloup.\nV synagoze je výstava věnovaná rabínu Löwovi, který zde nějaký čas působil. Nejvýznamnějšímu muži židovského původu v českých a moravských zemích.\nCísař Ferdinand II. zavítal na jaře roku 1629 do Mikulova. Uvítali ho slavnostně. Průvod Jeho Veličenstva procházel i Židovskou ulicí. Tam kdosi mrsknul kámen a zasáhl kohosi z doprovodu. Židé se domnívali a tvrdili, že kámen spadl ze střechy. Ferdinand trval na tom, že Židé budou z města vyhnáni, pokud do čtyřiadvaceti hodin nepřivedou útočníka. Přihlásil se jeden mladý muž. Rozhodl se obětovat pro dobrou věc. I když nic nespáchal. Jmenoval se Eljakum. Kat ho setnul před Horní synagogou. Muž, jenž se obětoval, přišel po smrti o obě oči. Jedno se dostalo do schrány a ocitlo se na železné tyči nad vstupem do synagogy. To druhé pak bylo umístěno také ve schráně a na tyči nad vchodem do ženské galerie. Zajímavé je, že žádnými historickými materiály nebylo prokázáno, že císař v té době v Mikulově byl. Ale toho muže popravili. Proč...? Inu, u Židů bylo v historii často velmi snadné najít nějaký ten důvod k jejich mučení či k popravě...\nJe barokní, býval renesanční a stojí na Zámeckém vrchu. Hrad, postavený z vůle Přemysla Otakara I., tu stál zcela jistě v roce 1249. Tehdy je doložen. Pozdější zámek má předsunutou obrannou věž Kozí hrádek. Má dvě nádvoří a osmibokou kapli Panny Marie a Jana Evangelisty. Také jízdárnu.\nNa hrad útočili husité. Tehdy ho vlastnili Lichtenštejnové, kteří ho uhájili. Na začátku 15. století tu nějaký čas žil král Václav IV. potom, co utekl z vězení ve Vídni.\nPozději vlastnil hrad muž jménem Ladislav Kereczenyi, jehož velikou zábavou a potěšením bylo střílet do tureckých i jiných zajatců. Turci ho nakonec dostali a popravili.\nBěhem vlastnictví Ditrichsteinů zde žil i člen rodu kardinál František. Dal nedaleko postavit divadlo. Založil se vinný sklep. Pak přišli Švédové a ukradli, co mohli.\nRoku 1805 tady Napoleon jednal s Rakouskem o míru.\nTakže proč do Mikulova? Jistě i proto, že tu mají skvělé víno.\nJaká další lákadla najdete na jižní Moravě?


SPLATFEST: Kečup proti majonéze! – NBase.cz\nOd prvního, resp. nultého Splatfestu uběhl týden a dnes, k oficialnímu vydání hry Splatoon 2, oznámilo Nintendo další bitvu. V ní se proti sobě postaví dva tábory, jeden bojující za kečup, druhý za majonézu. To vše se odehraje již první srpnový víkend (5. – 6. 8.)!\nDo kterého týmu se připojíte Vy? Hlasujte v anketě v pravém panelu!\nTakhle jsme si v minulém Splatfestu zařádili my:


Sehnat zubaře bývá v posledních letech problém - Plzeňský deník\nSehnat zubaře bývá v posledních letech problém\nZubaři se do malých měst nehrnou, lidé dojíždějí desítky kilometrů.\nNěkteré obce v Plzeňském kraji trápí nedostatek zubařů, lékaře hledají už několik let. Zubařům často nabízejí například služební byty, na vlastní náklady opravují ordinace nebo do nich nakupují vybavení.\nV Kasejovicích na Plzeňsku shánějí zubaře delší dobu. „Ordinaci jsme vybavili a lékaře stále nemáme,“ posteskla si starostka Marie Čápová. „Jezdí k nám alespoň jednou týdně lékařka z Plzně, my bychom ale potřebovali stálého doktora. Chceme pro obyvatele zabezpečit základní péči,“ řekla Čápová a dodala, že z Kasejovic není snadné dojíždět do Plzně. „Pro starší občany je to na celý den. Situace zatím nemá řešení,“ uzavřela.\nK ZUBAŘI PŘES ZNÁMÉ\nIvana z Nýřanska zubaře hledala několik měsíců, s obtížemi musela dokonce několikrát na pohotovost do Plzně. „Lékařka odešla do důchodu, bohužel mě zrovna začal bolet zub. Poptávala jsem několik ordinací, ale vždy mi bylo řečeno, že mám počkat minimálně půl roku. Kamarádka mi pak domluvila jedno ošetření u své zubařky. K současnému lékaři jsem se dostala až díky doporučení známých po tři čtvrtě roce,“ vyprávěla.\nČísla České stomatologické komory ale ukazují, že je počet zubařů v kraji optimální. „Ideálně má mít jeden zubař maximálně 1500 pacientů. Když čísla zprůměrujeme, vychází v Plzeňském kraji 1250 pacientů na lékaře,“ uvedla mluvčí stomatologické komory Zina Sladkovská a doplnila, že problém může být v rozložení péče. Lékaři se často soustřeďují do větších měst.\nSnaha o zjednodušení češtiny je naivní, míní jazykovědec\nPodle lékaře Jana Netolického z Oblastní stomatologické komory v Plzni je situace v současném zubním lékařství složitá, avšak zubaři oproti dřívějšku dbají více na kvalitu ošetření než na kvantitu ošetřených pacientů.\n„Dnešní výkony jsou časově náročnější, a tím pádem lékař ošetří méně pacientů než dříve, ale současně v mnohem větší kvalitě,“ upozornil Netolický.\nPROBLÉM S NÁHRADOU\nDruhou rovinou problému je to, že tzv. silné ročníky lékařů odcházejí do důchodu. „Kombinace těchto dvou skutečností způsobí v řadě míst problém s jejich náhradou. To vnímáme silně i v našem regionu, ale jednoduché řešení opravdu neexistuje. Vzhledem k tomu, že končí v současné době řada lékařů přímo v Plzni nebo blízkém okolí, není leckdy jednoduché zajistit náhradu lékaře přímo v krajském městě. O to složitější je to potom v okrajových regionech,“ vysvětlil Netolický.\nPokud mají pacienti problém sehnat lékaře, mohou se obrátit na svou pojišťovnu.


Jak řešit rozbitý spotřebič? - Supr bydlení\nKomerční články\tby Jaroslav\ton 11.4.2019 add comment\tnáhradní díly oprava spotřebičů spotřebiče 397 views\nUrčitě nám dáte za pravdu, že život ve vlastní domácnosti není jen o radostech, ale také o starostech, které běžný život přináší. Jednou z těch méně příjemných situací, do nichž se můžete dostat, že řešení rozbitého spotřebiče. V takovém případě se vám nabízejí v podstatě dvě možnosti, jak problém vyřešit. A my vám v tomto článku vysvětlíme, která z nich je výhodnější. Není tedy potřeba nic prodlužovat a vrhneme se rovnou na věc, co říkáte?\nJak se postavit k rozbitému spotřebiči?\nvyhodit jej a zakoupit nový\ninvestovat do náhradního dílu\nSamozřejmě se jako první varianta nabízí vyhodit spotřebič a následně koupit úplně nový. Na druhou stranu je potřeba se zamyslet, jestli je poškození natolik závažné, aby se nedalo ještě opravit. Když vezmete v úvahu ceny dnešních spotřebičů, určitě usoudíte, že jejich nákup vás může stát opravdu značné peníze. Pokud se tedy jedná o drobnou závadu, rozhodně nad vaším současným vybavením ještě nelámejte hůl.\nV dnešní době na trhu narazíte na společnosti, které se zabývají prodejem a distribucí náhradních dílů pro vaše spotřebiče. Pokud se vám například rozbije bojler, tak ohřívací těleso do bojleru se určitě vyplatí zakoupit daleko více než kompletně nový produkt. Navíc vám s novým tělesem udělá stejnou službu, jako by udělal bojler nový.\nDají se náhradní díly sehnat i pro další spotřebiče?\nOdpověď na otázku v nadpisu zní jednoznačně – ano! Ať už se jedná o pračku, ledničku, myčku nebo cokoli dalšího, určitě nevyjdete s prázdnou. Electrolux náhradní díly navrátí vašim spotřebičům dávno zašlou slávu a budete s nimi moci i nadále počítat. Tímto způsobem ušetříte opravdu značné množství peněz. Stačí jen vědět, na koho se s přáním obrátit.\nDoufáme, že informace obsažené v tomto článku využijete ku prospěchu věci a podaří se vám nepříjemnosti elegantně vyřešit. Buďte tedy chytří a vyvarujte se zbytečným investicím!\nTags : náhradní dílyoprava spotřebičůspotřebiče


Každoroční kulturní akce | Obec Štěchov\nÚvod Obec Kultura a sport Kulturní akce\n- součástí masopustních oslav je obřadní průvod masek, který obchází s muzikou vesnicí.\n- pouť v naší obci znamená spojení jak náboženské tak i zábavní slavnosti. Zpravidla se koná předpouťová zábava a na naši obec dorazí spousta zábavných atrakcí. V den poutě se koná mše. Samostatnou pouť si zachovala jak část obce štěchov tak i Lačnov.\n- počátkem adventu se i na naší obci rozsvěcuje vánoční strom a to v obecním parku na Štěchově. Při jeho slavnostním rozsvěcování probíhá kulturní akce plná koled, svařáku a dobré nálady.\n- na oslavu Nového roku se v naší obci koná novoroční ohňostroj. Místem odpálení je lačnovské fotbalové hřiště. Odpalování začíná zpravidla 1. 1. v 0:30, aby se po oslavě v rodinném kruhu mohli občané setkat také navzájem.


EnviWeb - Odchod Německa od jádra může ohrozit jeho vztahy s Francií Naše další projekty\nOdchod Německa od jádra může ohrozit jeho vztahy s Francií Atomová energie | Politika\n13.04.2011 | zdroj: ČTK | 69× přečteno vytisknout článek\nNáhlá a jednostranná změna jaderné politiky Německa a odstavení sedmi jaderných elektráren byly instinktivní emocionální reakcí na jadernou havárii v Japonsku a mohly by poškodit vztahy s Francií. Řekli to dnes zástupci francouzského senátu na návštěvě v Berlíně. Členové vlivného finančního výboru Senátu se shodli, že Berlín měl o svém kroku předem diskutovat na evropské úrovni. "Samozřejmě toto rozhodnutí našich německých partnerů chápeme, způsobí to však na celoevropské úrovni celou řadu problémů a může to poškodit vztahy s Francií," řekl podle agentury Reuters Philippe Marini, člen strany francouzského prezidenta Nicolase Sarkozyho UMP. "Byl to krok podniknutý bez jakýchkoli konzultací. Respektujeme to, má to však důsledky pro Francii a mělo to být tématem širší diskuse," dodal. Německá vláda v reakci na havárii japonské jaderné elektrárny Fukušima po silném zemětřesení a obrovské přílivové vlně rozhodla na tři měsíce pozastavit loni schválené prodloužení životnosti všech jaderných elektráren v zemi a nechat prověřit jejich bezpečnost. Sedm nejstarších reaktorů nařídila po tuto dobu odpojit úplně ze sítě. Komentátoři to označili za snahu získat si přízeň veřejnosti, v níž jaderná krize v Japonsku vyvolala protijadernou psychózu podobnou náladě 80. let po výbuchu ukrajinské jaderné elektrárny Černobyl. Vládě to však v nedávných zemských volbách stejně nepomohlo. Jižní část Německa je nyní kvůli odstavení jaderných elektráren závislá na dovozu energie, hlavně z Francie a České republiky. Německý krok šokoval Francii, hlavního spojence Berlína v Evropské unii. Francie je předním světovým výrobcem jaderné energie, která se zde na celkové produkci elektrické energie podílí 75 procenty. Francouzská veřejnost na jadernou energii nedá dopustit, protože díky ní jsou zde ceny elektřiny pod evropským průměrem. Předseda finančního výboru Senátu a bývalý ministr financí Jean Arthuis po jednání se členy Spolkového sněmu řekl, že Německo po havárii ve Fukušimě stále ještě setrvává ve "stavu emocí". "Myslím, že musíme opustit období emocí a mluvit o tom na evropské úrovni. Musíme se zaměřit na bezpečnost, jadernou bezpečnost," řekl. Senátoři rovněž podotkli, že jednostranný německý odchod od jádra je v rozporu se snahou obou zemí, aby EU směřovala k ekonomické a fiskální konvergenci. Francouzská státní jaderná skupina Areva by mohla z jaderné krize těžit, protože se ve vývoji nové generace reaktorů EPR zaměřila na vysoké bezpečnostní standardy. Zároveň by však protijaderné postoje šířené z Německa mohly dlouhodoběji poptávku po francouzských jaderných zařízeních podkopat. Areva je jedním ze zájemců o dostavbu české Jaderné elektrárny Temelín.


Expres baby až do domu\nJste zde: Hlavní strana Náplň časopisu Vztahy a výchova Expres baby až do domu\nLuboš Nágl | emeritní sekretář pro pastoraci Arcibiskupství olomouckého; je ženatý, má 1 manželku, 11 dětí a 15 vnoučat.\nDřív, když se ještě u nás doma dělily děti na malé a menší, nebudilo člověka lehké zašimrání slunečních paprsků na tváři, ale směs úderů, křiku a tajuplných zvuků. Zkušený sluch v nich obvykle rozeznal půtku o oblíbený hrníček sourozence, mňoukání vláčené kočky a tlukot pražců pod vagonem. To malý Vašík sjížděl po zadnici schody z podkroví do přízemí. Takže všechno v pořádku a člověk si může ještě pár minut v klidu pospat.\nHorší bylo ticho. To jste rovnýma nohama vyskočili z postele v předtuše, že se určitě děje něco hrozného. Že děti brousí nože na kdoví co či koho nebo vysypaly na podlahu mouku, olej, cukr, ocet, strouhanku, med a jar a míchají těsto, aby nám, milovaným rodičům, něco dobrého upekly, než vstaneme. Za tím účelem už byla taky doběla rozpálená trouba.\nDěti pomalu odrůstaly a doba, kdy nás nad ránem nemilosrdně budily ještě dřív, než obecní kohout kokrhl, pomalu a nenápadně přešla v dobu, kdy jsme naopak my nemilosrdně budili naše děti před polednem k snídani. Jeden den se někdy nekonečně táhne, zatímco deset či dvacet roků frnkne a přeletí životem jak Charles Lindbergh nad Atlantikem. Děti pomalu vylétaly z hnízda a rána už zase byla tak tichá, že člověk slyšel i přes tři zavřené pokoje snídat tesaříka krovy ve východním křídle domu. Nerad vstávám ještě za tmy, i když už nehrozí, že si člověk dojde zkrvavělou nohou pro neschopenku, když do bosého chodidla umístil několik ostrých střepů ze skleněné vázičky, kterou v noci shodilo koťátko na svých cestách za dobrodružstvím. Nerad vstávám ještě za tmy taky proto, že přes okno kuchyně a dvorek bez plotu není vidět na neopakovatelnou krásu každého rána. Na pole se srnkami a zajíci, na opar nad hájkem se studánkou, na Velký Kosíř s rozhlednou a Praděd v dáli na obzoru. To si i přes časté zprávy o věcech nemilých říkám, že svět je pořád ještě hezké místo k žití.\nPokud se ovšem ráno nevzbudím a nezjistím, že v noci mezitím došlo k invazi ufonů na zeměkouli a jeden jejich létající talíř přistál přímo v koruně stromu na naší zahradě. Zdálky to muselo vypadat, že jsem nejbohatší Hanák v kraji, protože tak veliký satelit si nikdo nemůže dovolit. To byl ale jen první dojem ještě neprobuzené sítnice. Když jsem odložil rozespalou tvář a nasadil denní masku s promnutýma očima, viděl jsem, že katastrofa globální invaze se změnila na vcelku nezajímavou katastrofu lokální, která nepostihne lidstvo, ale jen náš rodinný rozpočet. Důvody jsou celkem banální. Zaprvé vítr, který u nás na kopci nepřetržitě fouká po celý rok. Do 100 km/hod je to větřík, nad sto začíná foukat, říkáme. A zadruhé naše ukolébaná bdělost, že sice fouká, ale ještě není tak zle. Tak zle, abychom schovali ze dvora obrovskou trampolínu, kterou milují vnoučátka a skáčou na ní v létě i v zimě, není-li takový mráz, že kocour vypadá jak ježek vytažený z mrazáku.\nMýlili jsme se. Bylo zle. V noci asi víc a záludněji zafoukalo, takže vichřice s lehkostí sobě vlastní zvedla do vzduchu metrákovou trampolínu jako mikrotenový sáček od svačinky a vzápětí ji napíchla do koruny stromu na zahradě. Při prvním pohledu na ranní dvorek se mi jen podvědomě zdálo, že věci nejsou, jak obvykle bývají. Pak mi došlo, že trampolína, která ještě večer stála za oknem, tam teď není. A když jsem se podíval k nebi, kde za sebou nechávají boeingy bílé stopy, uviděl jsem ji. Namířenou z naší jabloně jako Hubbleův dalekohled někam do souhvězdí v mlhovině Andromedy.\nPracně jsme dostávali zbytky stříbřité krasavice dolů. Z náruče sobecké jabloně ji vyprostila až motorová pila. Ohledání nebožtíka potvrdilo naše chmurné obavy. Plátno neopravitelně proděravělé, ochranná síť potrhaná, trubky pozohýbané, rám zkřivený. K životu už ji nevzkřísíme a pojistku pro případ úmrtí jsme nesjednali. Takže nezbývá než odvézt hromádku kovových trosek do sběru a za utržený peníz koupit prasátko. Když ho budeme dobře krmit a dáme do něj každý měsíc tisícovku nebo dvě, zanedlouho může být zabijačka. Jen místo jitrnic dostanou vnoučátka novou trampolínu. Ale jsem si jistý, že kdyby vnoučci měli hlasovací právo, budou volit stejně. Jen ji tentokrát důkladně ukotvíme k zemi, abychom příště, až nám tu zase zafouká, neposkytli čápům ideální nízkonákladové hnízdo. Dětí už totiž máme víc než dost. Ledaže bychom si vylepšili příjem a začali provozovat nějakou tu čapí PPL zásilkovou službu „Expres baby až do domu“. Otázkou ale je, jestli by nám na to dal někdo živnosťák.


Kempování s houpací sítí vás bude bavit | Náš dům\nDomů Novinky Pět důvodů, proč vás kempování s houpací sítí bude bavit\nKempování už dáno není symbolem levné dovolené, je to způsob, jak být blíž přírodě. Ta je i u nás pestrá a má co nabídnout i těm nejnáročnějším cestovatelům. Přibalíte-li si ke stanu houpací síť, získá vaše kempování nečekaný rozměr.\nTaké rána v hamace budou příjemnější než ve stanu, který teplé sluneční paprsky během chvilky přemění na saunu. Aby spaní v síti bylo příjemné, stačí vám teplá podložka, která odizoluje chlad zespodu a dobrý spacák.\nPro kempování jsou vhodné nejen lehké a skladné cestovní sítě z padákového hedvábí, ale i klasické houpací sítě a houpací sítě s tyčí. Hamaky na rozdíl od stanu můžete využít během celého roku – doma na zahradě, terase či jako příležitostné lůžko pro hosty. Ty cestovní, které se vyznačují nízkou hmotností (cca 800 g) a chytrým, jednoduše nastavitelným závěsným systémem, se navíc dají v mžiku přeměnit na stínidlo proti slunci nebo piknikovou deku.\nJak správně vybrat noční stolek? Předchozí příspěvek\nProč zvolit tepelné čerpadlo vzduch/voda? Následující příspěvek


Princ a večernice: Popletená hlava\nZačíná se nám to tu krásně hromadit a pletenina utěšeně přibývá.\nAž z toho mám popletenou hlavu.\nBaví mě to moc!\nA vzhledem k tomu, že po porodu si asi hezkých pár měsíců na jehlice nesáhnu,\nhodlám to všechno zrubat ještě před porodem! :-))\nNejnovější příspěvek do komínku je tento bavlněný novorozenecký svetříček z Alize Bella batik.\nHotový byl raz dva a to díky tomuto návodu.\nRůžovo šedý háčkovaný svetříček jsem před dvěma lety vytvořila pro kamarádky novorozenou holčičku.\nNakonec ji svetřík sloužil prý do 11 měsíců a ještě se nám vrátil zpět pro naši divoženku! :-)\nVystavil Veroniquez v 2:11\nbarvinek 26. dubna 2016 5:15\nAsi budu vyjímka co potvrzuje pravidlo. Mě se to povedlo - pletla jsem už den po porudu a propletla jsem se celým prvním rokem našeho druhého broučka docela v pohodě. Pletla jsem večer když děti spali, pletla jsem potom na zahradě, když prcek spal v kočárku a malá si hrála. Asi jsem měla a mám hodné děti, které nechají mamku chvilku tvořit. Vlastně je mám do dnes. Pletu po večerech, když spí, pletu či háčkuji na návštěvě u tchýně, na zahradě, když si děti hrají. Vlastně neustále.\nSnad budete mít to štěstí i Vy a děti Vás nechají krásně tvořit.\nSvetříky jsou krásné\nverkleus 26. dubna 2016 5:48\nDobry den, nedavno jsem nahodne objevila Vas blog a od te doby se ho nemuzu nabazit. Opravdu nadherne vecicky a naprosto kouzelny princ:) Vase nadani nezna mezi! Chtela jsem se zeptat jestli mate vedle svych soukromych zalezitosti i e-shop... Popripade jestli je nejaka moznost objednat si u Vas i neco na zakazku?\nKazdopadne preji moc stesti a muzy at pracuji alespon minimalne tak dobre jako doposud!\nAnonymní 27. dubna 2016 1:24\nopet dalsi zajemce, vidite Veroniko... ten eshop je potreba�� hz


V prvním státním znaku RSFSR chyběla rudá hvězda - iDNES.cz\n10. července 2018 0:05, aktualizováno 0:05\nPřesně před 100 lety, 10. července 1918, schválila komunistická vláda Ruské sovětské federace nový státní znak. Chyběl v něm ale jeden důležitý symbol komunistů, rudá hvězda. Přibyla tam až v roce 1978. Jak znak vypadal, to přibližuje další díl seriálu Před 100 lety.\nVIDEO: V prvním státním znaku RSFSR chyběla rudá hvězda\nTémata: Rudá hvězda, státní znak, Erb, komunistický režim, symbol, Komunismus, vynález, Ruská sovětská federativní socialistická republika\n1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 10\n04. 11. 1918\nČeši museli vyslat na Slovensko četníky, aby zachránili společný stát\n03. 11. 1918\nHlava odlétla jako uťatá, liboval si Sauer. A Mariánský sloup šel k zemi\n10. 11. 1918\n09. 11. 1918\nNa bojištích 1. světové války je stále nevybuchlá munice, hledání zabere ještě 100 let\nVyhlášení republiky bylo programem první schůze Revolučního Národního shromáždění 14. listopadu 1918. Na téže schůzi...\nPrávě před sto lety skončila první světová válka. 11.listopad 1918 přinesl milionům lidí obrovskou radost a úlevu,...\n9. listopadu 1918 zbývaly už jen dva dny do konce 1. světové války. Boje první „průmyslové“ války přinesly účinnější...\nDalších 59 567 volných pozic


32. týden na děčínských silnicích | Děčín\n32. týden na děčínských silnicích\n– 14/08/2012V kategorii: Zprávy\nStatistika dopravní nehodovosti za období od 6. 8. 2012 do 12. 8. 2012\nDĚČÍN – Během třetího srpnového týdne letošního roku na děčínských silnicích došlo k osmnácti dopravním nehodám, při nichž bylo třináct osob lehce zraněno, jedna osoba těžce. Ke ztrátám na životě nedošlo. Škoda, způsobená kolizemi, dosáhla výše 1. 513. 000 ,- Kč. Nejčastější příčinou se ukázala zanedbaná přednost v jízdě s pěti případy, rychlost se objevila jedenkrát. Alkohol byl zjištěn u dvou osob řídících vozidlo.\nVe stejném období minulého roku došlo na děčínských silnicích k menšímu počtu dopravních kolizí. Během patnácti událostí se zranilo devět osob lehce a dvě osoby těžce. O život nepřišel nikdo ze zúčastněných. Škoda napáchaná neshodami na silnicích dosáhla hranice 887.000,- Kč. Nepřiměřená rychlost vévodila příčinám s pěti případy, opomenutá přednost v jízdě se objevila třikrát. Alkohol nebyl zjištěn u žádného účastníka dopravních nehod.\nTags: divadlo, policie


Tip na lehkou večeři | Odpovědi.cz\nAhojka, chtěla bych se zeptat jestli neznáte nějaké jednoduché recepty na jednoduchou a rychlou véču, nejlépe teplou :) něco co se nepeče (páč zatim nemáme troubu) a něco.. no prostě rychlého, teplého, jednoduchého\nVšem díky předem za tipy :)\nvaječný chleba jsme měli včera. Ještě doplním, jídlo je (krom mě) pro mladýho, zbaští spoustu věcí, ale je to chlap, takže spíš ne nic sladkého...\nna netu jsem koukala ale neobjevila sem nic co by mě uchvátilo :(\nNějaký salámový špíz?\nTřeba s cibulí, paprikou, sýrem, ...\nObalený v trojbalu, nebo jen v mouce nebo neobalený.\nNebo mi chutná maso na malé kousky orestovat a do pita chleba. K tomu zelenin.salátek.\nNebo těstovinový salát s grilovaným kuřecím masem.\nKrom smaženýho sýru jsme dřív dělali i opečený lunch meat. Třeba v těstíčku. Může být i ten špíz.\nUdělit odpovědi palec 4 Kdo udělil odpovědi palec? panenka, annas, elektrikář, johana 56\nMoje děti mají rádi Vaječný chleba k tomu jim vždy nakrájím rajčata nebo jim ten chleba ozdobím kečupém,míchaná vajíčka,záleží na tom co máš ráda nebo si zapeču v Mikrovlnce hamburger s hermelínem je toho hodně .Zkus si třeba něco taky najít na netu uvidíš,že něco určitě najdeš.\nJeště ti napíši jeden recept mým dětem to moc chutná kup si toustový chleba 2 kusy namaž sýrém třeba Apetito a na něj dej salám třeba Šunkový přilož k sobě obál ve vajíčku dej na rozpálený tuk a usmaž z obou stran je to moc dobré.\nUdělit odpovědi palec 3 Kdo udělil odpovědi palec? annas, elektrikář, johana 56\nZkuste někdy smaženky: tenší plátek knedlíku, potřít kremžskou (obyč.) hořčicí, plátek cihly, plátky šunky(salámu),plátek cihly, na to pl. knedlíku s hořčicí. Obalit: vejce, strouhanka a usmažit. Vhodné s tatarkou, kečupem. Nebo smíchat 1 vejce s nastrouhaným sýrem(100g), nesolit, dát z jedné strany na chleba a nejdříve sýrem položit do rozpáleného tuku, pak druhou stranu.\nUdělit odpovědi palec 3 Kdo udělil odpovědi palec? panenka, elektrikář, johana 56\nTousty dají se dělat i na pánvičce. Tavený sýr, strouhaný sýr, vejce, hořtice a koření podle zvyku a chuti. Na drobno cibulka paprika,salám, nebo šunka okurka. Natře se na krajíčky veky a opeče na oleji. může de to na talířku obložit třeba moravankou neba syrovou zeleninou. Jinak na začátek doporučuji někde koupit strší remosku mněl jsem jí v podnájmu a pak vozil po montážích.\nDá se v ní upéct všechno. Perník. Podle návodu na sáčku s kořením, jen se musí péct nadvakrát poprvé mi vyběhl a zvedal remosku.\nV kramně jsem si nechal mouku navážit na půl kg, cukr po 2o dekách.Lžíci kaka pro barvu a přidal jsem tam skořici a mletý muškátový oříšek. Pekl jsem to k snídani na stavbě,Piza. Bůček, plněné papriky.\nUdělit odpovědi palec 2 Kdo udělil odpovědi palec? anonym, johana 56\nco je to lunchmeat? (6 odpovědí)\nCo je podle vás smaženka? (5 odpovědí)\nPoraďte nějaký dobrý tip na teplou večeři. (8 odpovědí)\nCo si udělat k večeři? (1 odpověď)\nHermelín v mikrovlnce (4 odpovědi)\nnějaký tip na rychlé a snadné jidlo?? (6 odpovědí)\nJaké jídlo/dezert z třešní? (3 odpovědi)


Syn mě prostě vystěhoval – NašeHvězdy.cz\nSedím v malé místnosti, kam se vejde jen postel, skříň, malý stolek, jedna židle a lednička, na které stojí moje malá televize. Tak to je můj nový domov. A k tomu dva kufry a tři krabice od banánů plné věcí, kterých jsem se nechtěla vzdát. Oblečení, knihy, fotografická alba. Kampak to ale všechno nacpu. Tady v té malé špeluňce. „To jsem dopadla.“ Už ani plakat nemůžu.\nA to prý mám ještě velké štěstí, že jsem místo v důchoďáku dostala tak rychle.\nProstě někdo tu nečekaně zemřel dřív, napadá mě.\nJeště nedávno jsem bydlela úplně jinak. V našem krásném domku s prostornou zahradou. Byl to jediný můj majetek, dědictví po rodičích. Já bych si ho bývala nikdy nemohla dovolit koupit. Po škole jsme se narychlo vdávala a narodil se mi Mireček. S jeho otcem jsme ale vydrželi jen do Mirečkových čtvrtých narozenin.\nPo dost bouřlivém rozchodu jsem se o syna musela starat sama.\nSyn byl ale moc hodné dítě. Já měla slušnou práci a tak i opakující se výpadky alimentů, které někdy exmanžel neposlal, jsme ustáli. Navíc mi pomáhali rodiče. Už tím, že jsem mohla bydlet u nich. V našem domku, kde jsem vyrůstala, nyní vyrůstal i můj syn. A já se tak mohla starat nejen o něj, ale později i o stárnoucí rodiče. Mireček to tam miloval.\nZahrada pro něj byla jedno velké dobrodružství, kde si hrál a později i kutil.\nRodiče odkázali dům mě. Po tom, co oba odešli jsme tam zůstali se synem, který si tam před časem přivedl přítelkyni, kterou si vzal. Začali v domku velké rekonstrukce. Nevadilo mi to. Naopak jsem byla ráda, že to místo oživne, brzy možná i smíchem mých vnoučat.\nMísta tam pro nás všechny bylo dost a syna bavilo vymýšlet stále nové a nové zlepšováky v domě i na zahradě, kde dokonce udělala pro mě takové zátiší s lavičkou, abych si tam mohla v klidu číst.\nAni ne za půl roku, těsně před porodem, začala snacha tlačit na to, aby se z mé jedné místnosti udělala dětský pokojíček. Syn už měl vše dobře promyšlené a mě sestěhoval do jedné místnosti. Mlčel jsem. Na svět přišla krásná vnučka a brzy jsme čekali další přírůstek Pro mě tam už nezbývalo místo. A tak mi syn zařídil tenhle důchoďák. Strašně mě to bolí.\nA i když jsme se se synem nepohádali, vím, že to není jen jeho vina, odpustit mu už asi nedokážu.


Je láska virus který parazituje na programu? – Guru Vit Kouba Bhagavan\nKdyž se srazím s pyšným mocným a bohatým blbcem, tak jej slušně požádám aby mě definoval co je to láska, je to obrazně, jako bych hloupou mouchu, chytil do sítě, a čím více se snaží hloupá moucha, ze sítě dostat, tím více se do sítě ze svých lží zamotává! O lásce bylo napsáno velmi mnoho knih a natočeno mnoho filmů, umění, kultura, ideologie, atd. se točí kolem lásky tak, jako se točí naše planeta kolem slunce.\nLáska je virus který parazituje na programu, podívejme se na sekty z pohledu virů, nejsou všechny sekty svatými organizacemi, které jsou systémově zavirované? Díky počítačům jsme mohli lépe pochopit co jsou to vlastně viry, virus je parazit který se snaží násilně přerozdělovat systémové zdroje tak, aby se on měl lépe než hostitel.\nV lidské společnopsti je virem člověk který zde má trvale služebního řidiče, jde nejvíce o; politiky, podnikatele, obchodníky, atd. vrcholem naší národní drzosti bylo politické tvrzení že chudí malí živnostníci parazitují na státu tím, že platí malé daně. Virus miluje programy na kterých on sobecky parazituje, z utrácení času a peněz poznáme kdo je hostitel a kdo je virus.\nNadbytek pro viry je zde díky tomu, že zavirované programy mají nedostatek hodnotných zdrojů, je třeba začít s odvirováním naší konzumní kulturní civilizace, lidem se vypoperují z hlavy sobecké mozky a mozky se dají do GVKB kontejnerů, a napojí se na těla GVKB robotů, vše bude mít pod kontrolou GVKB umělá inteligenece, takto konečně globálně zvítězí GVKB láska nad kapitalistickou nenávistí, na věčné GVKB časy.\nPublikováno: Sobectví Štítky: Láska Autor: administrator. Permalink