prohlíží 312 lidí\n25.3. 2005 10:52:48 Watcher Já a kniha: Tolkien-šílenec (etu vše stále dokola,sbírám obrázkové publikace,...)\nJestliže je rozšířený Návrat krále posledním střípkem v mozaice trilogie, pak je vhodné se vyjádřit i k němu.\nNelze říci, zda je rozšířená verze lepší než kinoverze, a to z toho důvodu, že obsahuje scény pěkné, které určitě jsou přínosem, ale i scény, které radši vzniknout vůbec neměly. Rozšířená verze ROTK je o něco lepší než rozšířené Dvě věže, nedosahuje však mistrovství rozšířeného Společenstva. Žádná z přidaných či širších scén není úchvatná tak, jako jsou mnohé scény v kinoverzi (Majáky, Minas Morgul, Minas Tirith, příjezd Rohanských, atd.).\nNejvětší kouzlo filmu nadále spočívá v úžasné hudbě, mimořádných hereckých výkonech a dialozích podle knihy. Prokletím jsou mnohdy divoké experimenty režiséra či scénáristů s dějem nebo jednotlivými postavami.\nOsobně mi vadí, že přidané scény jsou většinou velice krátké, mnohem lepší by bylo mít scén méně a více propracovaných. Legolasem na olifantovi se můžeme kochat z mého pohledu věčnost, scény stěžejní jsou otázkou okamžiku (Domy uzdravování).\nPrvní rozšířená scéna je „Nález Prstenu“ - rozšíření spočívá v nepatrně delším a více naturalistickém ztvárnění škrcení Déagola. Protože tuto scénu bych s radostí vypustil úplně celou, nemá cenu to rozebírat.\nNásledující rozšířená scéna je „Cesta k Železnému pasu“. Prodloužený je dialog Smíška a Pipina, sedících na zdi. Přidané věty se mi nezdají žádným přínosem, navíc v této delší scéně hrají B. Boyd i D. Monaghan hůře než v kratší verzi.\nNaprosto nová scéna je „Sarumanův hlas“. Rád bych napsal, že je o hodně lepší než kinoverze, ale není to tak. Začátek je velmi slibný, Théoden i Saruman používají téměř doslovné citace z knihy, což, jako vždy, když se cituje Tolkien, katapultuje úroveň dialogu do hvězdných výšek. Snad detailem je, že Gandalf neřekne jasně, oč vlastně jde - že se chce naposled pokusit Sarumana odvrátit od zla a přimět ho, aby jim pomáhal (dialog je samozřejmě proti knize krácený). Místo toho říká Gandalf jen "Potřebujeme, aby mluvil." Proč?\nKromě vět z knihy říká ale Saruman i některé zcela nové, a, jak jinak, velmi nevhodné. Např. "Co jsi řekl na útěchu tomu půlčíkovi, než jsi ho poslal na smrt?" Pokud vím, Saruman mohl vědět jen to, že někdo z půlčíků nese někam Prsten - kam, to nevěděl, a pokud by to věděl, jistě by o tom zpravil Saurona. Co to bylo za utajení, když o tom tlachá celá Středozem? A smysl věty, že "...v srdci Středozemě je něco shnilého, co jsi nepostřehl, Gandalfe..." mi uniká zcela, a obávám se, že i autorovi.\nZabití Sarumana Grímou je velmi dobré, zastřelení Grímy Legolasem v pořádku. Jenže pak Saruman padá.... a to je konec nejen Sarumana, ale i do té doby dobré úrovně scény. Saruman se totiž snáší proti všem přírodním zákonům v neuvěřitelných a plavných přemetech, ani hadrová panenka by tak nepadala. A vrchol všeho - nabodne se na ozubené kolo (proč tam ty ostny jsou, k čemu takové kolo mohlo sloužit?), ale to nestačí, je na tom kole nalepený jak list v herbáři, a přestože se kolo pomalu otáčí a Saruman mizí za chvíli pod hladinou, jeho tělo, nohy i šaty nadále zůstávají přilepené ke kolu (fantastické, vzhledem ke gravitaci). Scéna naprosto zbytečně morbidní a laciná. A zlatý hřeb - teprve potom, když je už skoro pod vodou, vypadne z rukávu či odkud palantír...\n„Návrat do Edorasu“ - rozšířená scéna, kterou pokládám asi za nejpříšernější. V kinoverzi nádhera, kdy všichni připíjí padlým hrdinům, Éowyn rozmlouvá s Théodenem ("Tento večer patří tobě..") a Smíšek s Pipinem zpívají a tančí na stole.\nNyní, po výroku Théodena, že večer patří Éowyn, následuje pijácká scéna Gimliho a Legolase. Tak tohle patří chudince Éowyn? Scéna by snad nemusela být tak trapná, kdyby Gimli nebyl mimořádně nechutný... Legolas kupodivu vychází z této scény dobře, jeho postavě to neuškodilo. Ale pohled na ožralého, šilhajícího a krkajícího trpaslíka pomazaného pivní pěnou je opravdu příliš...\nTo že je Glóinův syn? Toho Glóina, který seděl s Frodem u Elrondovy tabule? Kampak zmizelo "Trpaslík Glóin, ke službám Vašim a Vaší rodiny..."? Myslím, že kdyby Glóin viděl svého syna, tak ho vydědí... Trpaslíci měli být spíše drsní válečníci, ale ne prasata... Pikantní a příznačné je, že v celém Silmarillionu a v celém Pánu prstenů je jen jednou zmínka o tvorovi, který říhal - a tím je Ungoliant.\nI následující zpěv Smíška a Pipina je o něco delší - píseň je nyní přetržena v závěru, když se Pipin podívá na Gandalfa a zapomene zpívat (patrně vzpomínka na palantír). Scéna svižná a půvabná tak ztratila tempo a gradaci, škoda...\nVložena je zcela nová scéna „Éowynin sen“. Hezká, něžná a snová scéna, ale nemá žádný význam, nic neosvětluje. Úsměvné je, že je zcela nepravděpodobná, až absurdní. Urozená dáma (a ani neurozená) přece nebude spát v jakési ratejně, kde se může volně procházet kdokoliv, i kdyby to byl budoucí král Gondoru. Nikde žádné stráže, žádné komorné... Pochybuji, že by do komnat Éowyn mohl vstoupit někdo bez ohlášení a bez jejího souhlasu, i kdyby to byl sám Théoden.\nScéna „Palantír“ je rozšířena maličko, o záběry, kdy Pipin nemůže usnout, neklidně se převrací a trpaslík chrápe...\nO něco delší je i odjezd Gandalfa s Pipinem z Edorasu. Loučení Smíška s Pipinem a pohled na vzdalujícího se Stínovlase patří k nejkrásnějším částem filmu. Nyní je trošičku prodloužena několika větami, které říká Smíšek, když se s Aragornem dívá za Gandalfem a Pipinem. Mně se scéna více líbila předtím, když se Smíšek díval mlčky, ale to je věc názoru.\nHezká a podařená je rozšířená scéna „Minas Tirith“. Nádheru Gandalfova příjezdu do Bílého města sice nemůže překonat nic (vizuální dojem a hudba), ale delší rozhovor Denethora s Pipinem je pěkný ("Můj první úkol pro tebe zní..."). Škoda jen, že v závěru Gandalf špačkuje jak bába na trhu, když odchází a vykřikuje, že Denethor používá i svůj zármutek jako zástěrku... V knize to řekne také, ale řekne to Denethorovi do očí a zakončuje krásným "I já jsem totiž správce, tos nevěděl?"\nNová je také scéna „Úpadek Gondoru“, kdy Gandalf vysvětluje Pipinovi historii Gondoru a důvody jeho úpadku. Rozhovor je celkem podle knihy, až na jednu větu, a sice "Tohle město nyní padne pro rozmar šílence." Ta je špatná z mnoha důvodů. Především Denethor nemá být tak naprostý šílenec a město (v knize) velmi účinně a promyšleně brání. I kdyby byl šílenec, Faramir (knižní) by jistě nedopustil situaci, aby město padlo, a převzal by velení. I ve filmu se umí až překvapivě (a nepravděpodobně, protože se jedná o věty Gandalfa) vzepřít otci, pokud se jedná o Prsten. Proč by totéž neudělal, pokud by se jednalo o bytí a nebytí Gondoru? A dále, i kdyby Minas Tirith nebránil Faramir, naprosté ignorování gondorské šlechty (ve filmu) je směšné, protože tato vrstva společnosti musela existovat. A to, že ve filmu není ani zmínka např. o knížeti Imrahilovi, je těžká chyba, která vede k dalším nelogickým situacím. Nemůže být prostě pochyb, že Gondor by byl hájen, i kdyby nepřijel Gandalf a rohanské vojsko. Jak úspěšně, je jiná otázka.\nKdyby však aspoň pár postav z Gondoru zůstalo zachováno i ve filmu (Imrahil, Beregond), jeho úroveň by rozhodně ještě stoupla. Např. Gandalf by nemusel neustále s sebou vozit Pipina jako klokan mládě, sám by vypadal moudřeji (veze ho minimálně dvakrát do smrtelného nebezpečí, a zbytečně), Pipin by vypadal mužněji, tak, jak má - že se totiž dokáže o sebe postarat sám. Navíc na válečné poradě před výjezdem k Černé bráně by Gandalf konečně rokoval nejen s Aragornem, ale také s veliteli gondorské obrany, místo s Legolasem a Gimlim, kteří tam ani nemají co dělat, a na jejich výrocích je to značně znát.\nNově je vložena i scéna "Rozcestí u padlého krále". To je scéna, na kterou se mohli fanoušci knihy skutečně těšit, po vizuální stránce výborná. Začíná hovorem Sama a Gluma o "slušných krajinách, kde se svačí", ale vzápětí nato má Frodo pár nových vět - a to je ten problém, nových, a ne Tolkienových. Frodo totiž Samovi sděluje, že má předtuchu, že se zpátky už nevrátí. Jenže Frodova statečnost se kromě jiného projevuje tím, že nepřidělává přátelům starosti, a nestěžuje si... O možnostech návratu mluví jen, je-li Samem přímo dotázán, a i potom tak, že se nelituje... Samotné Křižovatky jsou pěkné, socha krále a jeho hlava ověnčená kvítím je krásně osvětlena zapadajícím sluncem, dialog podle knihy, jenom mi není jasné, proč Frodovy věty říká Sam...\n"Hluboký nádech před skokem do vody" - rozšířena je scéna, kdy Gandalf hovoří s Pipinem na balkoně jejich příbytku v Minas Tirith. Jsou zde záběry i zevnitř z místnosti a rozhovor je delší. Scéna je hezká, ale jedna věc mi nesedí... Už v kinoverzi není vůbec správné, že Gandalf dosti nešetrně odstrčí Pipina holí, když ten právě udělal velmi ušlechtilý čin, za který by zasloužil spíše uznání, a v knize se mu ho také bohatě dostane... V rozšířené verzi se navíc Gandalf Pipinovi směje ("směšný hobit"). To se vůbec nehodí k ušlechtilému a laskavému Gandalfovi, který ví, že hrdinou může být malý stejně jako velký.\nPo Minas Morgul následuje opět nová scéna, tentokrát podařená, "Samovo varování". Sam během výstupu po schodech Cirith Ungolu varuje Gluma, že pokud se Frodovi něco přihodí, zabije ho. To dobře vysvětluje, proč se Glum tak usilovně snažil Sama zbavit, ale bohužel to nevysvětluje mnohem horší věci, a sice celou "Go home". Té by mohla vrátit trochu logiky pouze skutečnost, že by Sam vůbec nevěděl, že je Glum hodlá zavraždit. To by šlo, prostě by ten noční rozhovor Sméagol - Glum neslyšel, pak se Sam klidně může tak strašně divit, že našel vyházený lembas a pán je zřejmě v nebezpečí. I když - co si proboha myslel, že se s tím lembasem stalo a proč? Navíc - nejdražší přítel se v nouzi neopouští (pokud vím, že přítel momentálně není schopen soudně uvažovat, a to Sam zatraceně dobře ví, vykřikuje to už ve Dvou věžích), a v každém případě Sam porušil přísahu danou Gandalfovi.\n"Přepadení Osgiliathu" je celkem dobře rozšířená scéna, která ukazuje, jak si obránci všimli blížících se skřetích lodí (zabití stráže šípem), ale už nevysvětluje, jak to, že v noci přehlédli takovou maličkost - roje skřetích pochodní na řece... Kdyby skřeti pluli potmě, to by byla jiná, snad by to skutečně dokázali tak potichu, že by si jich stráže nevšimly. A na co vůbec potřebovali skřeti pochodně? Vidí přece i potmě a nenávidí slunce...\nTématicky následující "Pád Osgiliathu" je rozšířen pouze o bojové scény.\nChvála bez výhrad - rozšířená scéna "Théodenovo rozhodnutí". Když Rohanští zahájí přípravy k odjezdu na pomoc Gondoru, přísahá Smíšek Théodenovi... Nabízí mu svůj meč, ten je přijat a Smíšek se stává rohanským panošem. Tahle scéna mohla být delší, klidně, třeba na úkor trpaslíka. Ten totiž diváka opět oblažuje hloupými řečmi o tom, jak by vše mohlo být jiné a snadné, kdyby mohl dát dohromady pořádný oddíl trpaslíků. Ale pohled na Smíška, který se snaží přimět ke klusu poníka, nepříjemný dojem napraví. Scéna výborně navazuje na následující záběry již z kinoverze, kdy Smíšek v zástupu ostatních jezdců opouští Edoras.\nNová scéna "Čarodějův žák" je opravdu dobrá, především po stránce hereckých výkonů a uměleckého dojmu. J. Noble totiž výborně hraje - zlost na Faramira, že mu nepřinesl Prsten, zármutek nad smrtí Boromira, který se mu zjevuje v krátkém přeludu... Škoda jen, že Faramir mu odpovídá větami Gandalfa (z knihy), takže zmoudření Faramira od "Prsten půjde do Gondoru!" je neskutečné. Takové názorové salto už předvádí jen král Mrtvých v nové scéně "Piráti z Umbaru". Nestačí totiž, že jsou použity přesné citace z knihy - když dva dělají totéž, není to totéž. A jestliže např. věty nevzdělaného sluhy z venkova říká nejurozenější, vzdělaný gondorský šlechtic, je to stejně směšné, jako když pro změnu věty Olórina, Gandalfa, nejmoudřejšího mezi Maiar, říká onen gondorský šlechtic.\nI "Peregrin - strážce citadely" je nová scéna. Peregrin se setkává s Faramirem a zjišťuje, že stejnokroj, který má na sobě, nosil kdysi Faramir. Scéna docela hezká, zdařilá, ale v závěru předvádí Pipin moudrost poněkud nepravděpodobnou, když říká "Vy máte v sobě sílu jiného druhu... Váš otec to nakonec pozná." To ovšem říká v knize Gandalf, takže u Pipina, který zvláště ve Společenstvu hraje spíše hlupáka, to vypadá hodně divně. Zvlášť, když tutéž větu o něco později zopakuje Faramirovi sám Gandalf.\nPůvodní scéna "Faramirova oběť" je maličko rozšířená, pozměněn je dialog s Gandalfem v tom smyslu, že Faramir "Rád padne za Gondor". Výjezd Gondorských ke znovudobytí Osgiliathu je pasáž mimořádně krásná a efektní, ale naprosto nereálná. Ten knižní Faramir by to neudělal - nepřemýšlel o tom, jak poslechnout otce a padnout za Gondor, ale jak Gondor ubránit s co nejmenšími ztrátami svých mužů.\nRozšířená je také scéna "Přípravy v Dunharrow", a to o poněkud delší rozhovor Éomera s Eówyn, kdy jí vykládá, že válka není pro ženy a pro hobity. Scéna, která nevadí, ale taky být nemusela. Je tolik krásných míst v knize, z nichž se do filmu nic nedostalo...\nNyní přichází jeden ze zlatých hřebů, bohužel ve špatném slova smyslu - rozšířená scéna "Aragorn jde stezkami mrtvých". Cesta je bohatší o odborný výklad Legolase, jaká je historie vojska Mrtvých, Hory a o znění proroctví. Nelze než se podivovat, kde k takovým znalostem přišel Legolas, Zelený elf ze vzdáleného Temného hvozdu. Když se navíc netýkají elfů, ale lidí. V knize se jedná o proroctví věštce Malbetha, které cituje sám Aragorn, protože je to proroctví o příchodu krále Gondoru.\nDále je možno se na stezkách kochat pohledem na trpaslíka, rozhánějícího přízraky mrtvých a křupajícího po hromadách lebek na zemi. Strašidelné nebo vtipné to není ani trochu...\nAle přijdou ještě lepší věci - v tématicky následující rozšířené scéně "Dwimorberg - Strašidelná hora" dostane Aragornova reputace vznešeného gondorského krále tak na frak, že už mu nepomůže, ani když později režisér pro změnu sebere většinu Gandalfových zásluh ve prospěch Aragorna. Nyní se totiž Aragorn dohaduje s Mrtvými ještě déle, a v závěru už jen chybí, aby král Mrtvých udělal na Aragorna dlouhý nos. Ono nestačí, že Mrtví nepoznají krále Gondoru na první pohled, ani Elendilův meč, ale když se jim to řekne, tak to s nimi stejně nehne a král Mrtvých se Aragornovi směje... Kdepak je zvolání vznešeného krále "Věrolomníci, proč jste přišli?!" Aragorn se s nimi zoufale dohaduje, opakuje, že mají jeho slovo, ale stíny mrtvých se bez odpovědi a se smíchem začínají ztrácet, a pak - se spustí na Aragorna a jeho druhy lavina lebek... Vypadá to, že stěží zachrání holý život útěkem z nitra hory. Jeden hezký komentář k této scéně poznamenává, že snad ve Středozemi musel existovat po staletí výkup lebek, aby bylo možno spustit takovou lavinu...\nPo útěku z hory sice Mortensen velmi pěkně hraje hraje zoufalství, že se jeho mise nezdařila, zvlášť při pohledu na připlouvající vojsko umbarských korzárů, ale na závěr přijde perlička - král Mrtvých vystoupí najednou z Hory a řekne "Budeme bojovat!" Totéž předvedl Faramir ve Dvou věžích, kdy naprosto bez důvodu změní radikálně svůj názor... Proč to král Mrtvých udělal? Bozi vědí...\nV nové scéně "Piráti z Umbaru" je ale nalodění Aragorna a vojska Mrtvých uděláno dobře, ta je skutečně zdařilá.\nPředcházející rozšířená scéna "Obléhání Gondoru" je též pěkná, ukazuje marné pokusy skřetů prorazit bránu beranidly, značné ztráty skřetů při obléhání, a nakonec i rozhodnutí přivézt Grond.\nTaké hezká, ale nikoliv nutná, je nová scéna "Smíškova odvaha".\nBezkonkurenčně nejlepší z nových nebo rozšířených scén je rozšířená scéna "Hrobka správců". Zde se totiž, nejspíše náhodou, shoduje v tomto momentě Denethorovo rozpoložení s knihou a Denethorovy věty, které říká na cestě z paláce ke hrobkám, jsou proto neobyčejně působivé a navíc mistrovsky zahrané („Proč ti blázni prchají?…“). Skutečně, J. Noble by za svůj výkon v Návratu krále zasloužil Oscara za vedlejší mužskou roli.\nA následuje druhá perla (v negativním smyslu) - "Hodina pána nazgúlů". Začíná hezky a nadějně, Jednička zastoupí Gandalfovi cestu, když se s Pipinem vydal zachránit Faramira. Vymění si několik vět podle knihy a po meči Nazgúla se rozeběhnou plameny. No, a to je vše, co stojí za to vidět. Král Nazgúlů totiž opravdu roztříští Gandalfovu hůl, ten sletí ze Stínovlase a válí se bezmocně a beze slova po zemi... Proč ho Nazgúl nedorazí, je logická záhada - Gandalf už je bezbranný, největší nepřítel je tedy poražen a přijíždějící Rohirové nemusí Nazgúla nijak zvlášť vyvádět z míry. Přesto Jednička odletí a Gandalf se nějak posbírá, i hůl si zřejmě nakonec slepí, protože v Šedých přístavech už ji zase má.\nJe několik důvodů, proč by Král Nazgúlů Gandalfa nejspíš neporazil - zmínky v knize, kde si je Gandalf jist vítězstvím v tomto souboji, jeho úvodní řeč, která vypadá dosti hloupě vzhledem k tomu, jak souboj dopadne. Ale hlavně, Gandalf je z Maiar, nesmrtelný duch vyslaný Valar na pomoc Středozemi proti Sauronovi, Jednička je stále jen přízrak smrtelného člověka, i když mu Sauron propůjčil určitou moc. Jako Gandalf Šedý porazí balroga, démona též z Maiar, a jako mnohem mocnější Gndalf Bílý nepřemůže přízrak pouhého člověka? V knize Nazgúl také odletí, jakmile se ozvou rohanské rohy, ale tam souboj ani pořádně nezačne. Nazgúl se nepustí do souboje, kde si vůbec není jist vítězstvím, a vybere si slabšího protivníka (rohanské vojsko).\nO něco je rozšířena i scéna "Denethorova hranice", kdy Denethor říká navíc pár vět podle knihy ("Můžeš zvítězit na jediný den...").\nDelší jsou také scény "Bitva na Pelennorských polích" a "Vítězství v Minas Tirith". Příliš se mi nelíbí souboj Eówyn s Gothmogem, myslím, že dokázala dost, když zabila Pána Nazgúlů a další bojové scény s ní jsou poněkud přehnané. Nově vložena je i část, kdy Éomer najde zraněnou sestru, a protože se domnívá, že je mrtvá, začíná scéna jeho opravdu srdceryvnými výkřiky. Zde by určitě méně znamenalo více, zvlášť když není utroušeno ani slovíčko o padlém Théodenovi, není jediný záběr, že by ho s poctami odnášeli z bojiště, nebo aspoň pár slov útěchy Aragorna Éomerovi, že jeho strýc bude uložen v hrobce gondorských králů, či podle přání převezen do Rohanu...\nIgnorování Théodena vypadá ještě divněji při vzpomínce, kolik orací se nadělalo ve Dvou věžích s naprosto bezvýznamnou postavou Théodreda a jeho pohřbem.\nNěco z důležitých chybějících součástí děje Návratu krále přináší hezká scéna "Domy uzdravování". Poetická scéna s pěknou hudbou trpí stejným neduhem jako většina ostatních, které jsou zdařilé - je příliš krátká. Ano, Aragorn uzdraví Eówyn, ale už ne Faramira, záběry jsou beze slov, takže žádná Ioreth, ani "Ruce krále jsou ruce uzdravitele". Kdo nezná knihu, nemusí mu scéna nic říci kromě toho, že Éowyn se uzdravila.\nTématicky navazuje opět velmi hezká nová scéna "Kapitán a Bílá paní", která přiblíží vznikající vztah Faramira a Eówyn. A znovu - škoda, že není delší...\nK rozšířeným scénám patří i "Pipin hledá Smíška", kde vše říká už název, a "Věž v Cirith Ungol". Zanech vší naděje, kdo by snad doufal, že do scény v Cirith Ungolu pronikly nějaké krásné pasáže z knihy. Kdepak, ani Bdící, ani píseň ve Věži, šťastné shledání, nic, nic...\n"Poslední spor" znamená pouze upravené a zpřeházené věty tak, aby logicky navazovala nová scéna "Aragorn ovládá palantír". Patří bezesporu k trojici "hvězdných" scén", kdy člověk neví, jestli se má smát nebo brečet. Ve stručnosti lze říci, že by se měla jmenovat "Palantír ovládá Aragorna", a je to jasné... Prostě, Aragorn se odhodlaně ukáže Sauronovi, což je stále ještě dost dobré, jenže Sauron si ví okamžitě rady a ukazuje Aragornovi mrtvou Arwen. V ten okamžik Isildurův dědic kolabuje a palantír mu vypadne na zem... Kdeže, aby ho Sauronovi vůlí vyrval. A navíc - jak Sauron věděl, kdo je Aragornova milá? Když teprve teď poznal jeho a předtím o něm celé roky nevěděl, nebo jenom to, že Elendilův potomek žije?\nZcela nová je i scéna "Ve společnosti skřetů", která krátce zobrazuje Frodovo a Samovo zajetí skřety, známé z knihy. Proti knižní předloze je scéna poněkud upravena, vhodným způsobem, takže celkové vyznění scény je velmi dobré.\nTo k následující, pouze rozšířené scéně "Země stínů", se nelze vyjádřit zcela jednoznačně. Ano, je docela pěkná, zdařilá, rozhodně tam není žádný "kiks" jako v některých již uváděných, ale... Podle knižní předlohy by se asi mělo jednat o scénu "Už nebudu skřet!", což ale ve filmu Frodo vůbec neříká. Jde o ono známé zahazování skřetí výzbroje a Samových kastrůlků. Jenže Frodo pouze Samovi přerývaně sděluje, že už dál nemůže, že je to "strašná tíha". E. Wood opět hraje skvěle, je to jedna z jeho nejlepších scén, jenže na tuto větu svého pána Sam reaguje zahulákáním "Jdeme přímo tam!" a ukazuje mečem k Hoře osudu. Ne že by se vrátil nebo se snažil pána povzbudit - tohle prostě není Sam. Velmi trefné přirovnání, které jsem slyšel, bylo "Naštvaná vychovatelka, které zapomněli zaplatit poslední úsek cesty se svým svěřencem".\nNásleduje scéna, která mohla být velkolepá, alespoň v knize je skvělá, ovšem ve filmu to není nic než strašlivé "faux pas".\nZ otvírající se Černé brány vyjedou „Ústa Sauronova“. Měl by být důstojným a strašlivým Sauronovým vyjednávačem. Blízký záběr na jeho obličej ale bere všechny iluze a skrytá očekávání - Ústa vypadají, jako by se vyplížila z nějakého zámku hrůzy na venkovské pouti... To je ale jen začátek a vše spěje k fanatastickému vyvrcholení. Tentokrát se režisérovi povedlo poškodit postavu Gandalfa a velmi těžce i samotného Aragorna. Ústa Sauronova vedou v podstatě monolog, protože Gandalf se na nic nezmůže, natož na vyjednávání. Přitom právě Gandalf si měl být jist, že Frodo nezemřel.\nAragorn Ústa pěkně objede, zatímco ta řeční, a zákeřně mu zezadu usekne hlavu. To je čin naprosto neslučitelný s Tolkienovým Aragornem, pro kterého je charakteristické, že nenapadá nepřátele bez výstrahy, vždy jedná čestně a královsky. Prostě scéna zcela pod úroveň jak Aragorna, tak Gandalfa.\nRozdíl mezi filmovým a knižním Aragornem nejlépe ilustruje jedna scéna ze Dvou věží - setkání Aragorna, Legolase a Gimliho ve Fangornu s Gandalfem, který se vrací jako Gandalf Bílý. Těsně před setkáním Aragorn v knize říká: "... Nemůžeme zaútočit jako první na bezbranného starce, i když se bojíme!" Ve filmu "malá změna", Aragorn říká: "Nenechme ho promluvit, zaklel by nás!" A to je právě rozdíl mezi králem Gondoru a obyčejným lapkou.\nPoslední rozšířená scéna je "Hora osudu" - prodloužená krátce a velmi nešťastně. Poškozená je, jak jinak, postava Froda. Po útoku Gluma, který začne Froda škrtit, Frodo sípá "Přísahal jsi!" a Glum se mu šklebí do obličeje: "Sméagol lhal!". Froda zachrání samozřejmě Sam. Nejenže to není podle knihy, to by se dalo snést, kdyby opět nedocházelo k překrucování charakterů... Kdyby se alespoň režisér svého pojetí držel důsledně, ale to ne, v závěru filmu už má Frodo všechnu moudrost a předvídavost, které má mít.\nV této rozšířené scéně je ovšem předveden jako naivka, který zcela uvěřil Glumovi. Také Glum je ztvárněn jako skrz naskrz hnusná potvora, které je Frodo pro smích, ale Sama se bojí. Jenže v knize je to mnohem zajímavější - Glum přísahá sice z donucení, ale přísahu nějaký čas poctivě dodržuje, k Frodovi cítí úctu, respekt, i náklonnost. Právě jejich vzájemné scény, kdy např. Frodo Gluma varuje, že "... v krajní nouzi si miláčka nasadím. Budu-li ho mít na ruce, poslechneš, i kdybys měl skočit do propasti nebo do ohně. A to bych ti poručil. ", patří k nejkrásnějším v knize, hlavně pro jejich osudovost a vznešenost. Z uvedené citace kromě jiného jasně vyplývá, že Frodo Gluma nijak nemiloval, a že mu nedůvěřoval. Frodo věděl ještě lépe než Sam, že je Glum zrádný. Jeho soucit měl své hranice, a v tom právě byla jeho moudrost. Už ve Dvou věžích, u Zakázaného jezírka, Frodo, když slyšel mluvit Gluma, "... toužil zbavit se toho nenáviděného hlasu. Ale ne, Glum měl teď na něho právo..."\nScéna je chybná ještě z jiného důvodu - v celé knize je zřejmé, jak moc Prstenu sílí směrem k Mordoru, takže zákonitě na svahu Hory osudu se Frodo pustí zběsile do rvačky s Glumem a odmrští ho... Nádherný proslov Froda "Lehni, ty plaze. Už mě nemůžeš zradit ani zabít. Tvůj čas už končí... Dotkneš-li se mě ještě jednou, sám budeš vržen do ohně osudu!" se pochopitelně do filmu nedostal.\nJe to škoda i pro Sama, protože je tu skvělá scéna, která ukazuje Samův charakter - když se totiž Sam slituje nad Glumem, protože "nemohl udeřit mečem toho zuboženého tvora, ležícího v prachu..."\nVe filmovém pojetí tak byli diváci ošizeni i o nejhezčí scénu Gluma, jeho váhání na schodech Cirith Ungolu, kdy se rozhoduje, zda odvést nebo neodvést hobity k Odule... Váhání mezi náklonností k Frodovi, vzpomínkami na dětství, přísahou - a mezi nenávistí k Samovi a bezednou touhou po Prstenu...\nVýtky vůči mnoha prodlouženým scénám, zde uvedené, vyplývají sice z porovnání knihy a filmu, týkají se ale především morálního vyznění příběhu, nikoliv děje. Změny oproti knize však často zapříčiňují i nelogická místa ve filmu, bez ohledu na knižní předlohu. To je jedno srovnání.\nPokud se však Pán prstenů porovnává s jakýmkoli jinými filmy, je jeho kvalita nedostižná, umělecký dojem jedinečný. Zkrátka trilogie Pán Prstenů ční nad ostatní filmovou produkcí jako Taniquetil nad Ardou.\nHaroTincgirl, poidáno 5.11.2017 5:52:22\nGeneric Finasteride Drugs Canada Phamacy Viagra Youtube <a href=http://genericviabuy.com& gt;viagra</a> Cialis Generico Economico\nJeffBupt, poidáno 27.10.2017 23:17:26\nAcquisto Levitra Originale 10mg Viagra Y Ejercicio <a href=http://tadalaf20mg.com> ;online pharmacy</a> Cialis 800\nHaroTincgirl, poidáno 20.10.2017 22:21:11\nBuy Now Finasteride Oratane Cialysis <a href=http://viaonlineusa.com&g t;viagra</a> Cialis Diabetes\nHaroTincgirl, poidáno 12.10.2017 14:52:29\nDiscount Isotretinoin Best Buy No Prescription Needed Store Nebraska Vergleich Levitra 20mg Cellulitis Amoxicillin <a href=http://cialtobuy.com>v iagra cialis</a> Se Puede Comprar Viagra Sin Receta En Farmacias Generique Du Cialis En France Viagra Al Supermercato\nHaroTincgirl, poidáno 9.10.2017 4:26:05\nAzithromycin Overnight Delivery Viagra Marken <a href=http://costofcial.com> online pharmacy</a> Propecia Meteo Proscar\nHaroTincgirl, poidáno 7.10.2017 4:46:59\nAz Cialis Y Eyaculacion <a href=http://ordercheapvia.com& gt;viagra</a> Theophylline\nHaroTincgirl, poidáno 4.10.2017 23:56:05\nCialis Profesional K Cl Amoxicillin Uses <a href=http://cheapcheapvia.com& gt;viagra</a> Amoxicillin Clavulanic Acid 875mg 125mg\nHaroTincgirl, poidáno 1.10.2017 16:48:00\nRegaxidil Y Propecia Cheapest Prevacid Online <a href=http://tadalaf20mg.com> ;online pharmacy</a> Images De Comprimes Amoxil Need Generic Clobetasol Drugs Biaxin\nAirin, poidáno 17.10.2011 16:31:59\nto je skvěle výstižná recenze\nPippinFan, poidáno 22.5.2011 21:04:42\nPána prstenů miluju a hledám takové podobné lidi, co mají taky tento zájem.\nPokud jste to právě vy, napište na theshire.blog.cz\nxxx, přidáno 13.3. 2007 19:30:58\njá sem větu "něco hnije v srci středazeemě" atd. pochopil tak, že denethor se podíval do palantíru a pomátl se, takže je vedení hlavního města v troskách o čemž zatím gandalf neví. Takže je věta logická a rozhodně dává smysl.\nHipi, přidáno 11.8. 2006 14:39:15\npředem se omlouvám za vyrušení.ZVEME VÁS(tj.všechny fandy PP)k návštěvě našeho nově vzniklého webu www.spenatky.wz.cz. ,kde najdete mimo jiné snahy několika lidí a kamarádů o vlastní fotogrfie k dílům JRRT-PP,Silmarillionu aj.\nBudeme vděční za každý komentář,pochvalu nebo kritiku,to je jedno,:)důležité je svůj názor uveřejnit.\nTěšíme se na vaši návštěvu!:)\nHipi a Bell\nWatcher, přidáno 7.7. 2006 16:56:39\nTo je skvělý, díky, ale prosím tě, zapracuj i na Společenstvu, tam je to taky... To si PP nezaslouží.\nJan Belcarnen Čeřovský, přidáno 28.6. 2006 15:47:06\nTak snad už se tu přestanou objevovat "recenze" od robotů :o)\nWatcher, přidáno 4.11. 2005 21:33:55\nLukáš: No, Aragorn mě nijak zvlášť nezaujal, ano, ten pohled je celkem dobrý, ještě má několik kvalitně odehraných scén, ale je tam hned několik ještě lepších herců. Denethorův charakter je bohužel velmi zkreslen – bohužel proto, že hraje skvěle.\nFrodův charakter že byl posunut do nekompetentní naivity? To snad ne… Do určité míry ano, ve vztahu ke Glumovi, což opět přináší jisté nelogičnosti, ale naprosto to nemá žádný vliv na jeho hrdinský čin. Jestli je někdo naivní, nebo ne, nijak nezmenšuje vykonané hrdinské skutky. A tohle byl ten největší hrdinský čin, protože nic nemůže být více než obětovat se pro druhé.\nKnižní předloha se ubírá stejným směrem, ale jaksi jinými cestami – JRRT to má zkrátka dokonale promyšlené a všechno do sebe zapadá. Glum z TTT a ROTK může působit dost odlišně, i když na konci TTT je už naznačen obrat k horšímu. V knize svádí Glum vnitřní boj až k Odulinu doupěti – a ve filmu chybí Glumova nejkrásnější scéna, kdy je už skoro na straně dobra, ale Samův zásah ho definitivně sráží na cestu zla.\n"I will break him" je dost dobré a nevadilo by to, kdyby ale scéna s Gandalfem měla nějaký logický konec, což nemá. V knize je to pochopitelně jinak a mnohem lepší.\nNepraktičnost zpěvu při korunovaci? Co je na korunovaci praktického? Je to slavnostní obřad, takže to vůbec nevadí. Naopak, mně se ta scéna líbí docela dost, protože vím, o čem a proč zpívá, navíc melodie je pěkná, opravdu středozemská.\nMajáky považuji za nádhernou scénu, čistě pro umělecký dojem. A v tom případě nelogičnosti, které ničemu neuškodí, odpouštím. Samozřejmě, Majáky jsou nelogické hned ze dvou důvodů - určitě se nezapalovaly na takových velehorách, měly to být nižší vršky - jenže pak by to zas nebyly tak efektní záběry. Za druhé Gandalf určitě nepotřeboval Pipina, aby zapálil majáky - vždyť se jako čaroděj specializoval na oheň a prsten, který opatroval, jeden ze tří elfích prstenů, byl prsten Ohně. V knize nic takového ovšem není, protože majáky už jsou zapálené, když Gandalf s Pipinem přijedou, a zapálit je nechal sám Denethor :-)\nNevím, co chceš říct tím, že bys nalezl 20 lepších filmů, které by ovšem měly nižší rozpočet a menší výpravu. Nechme stranou, zda bys nalezl 20 lepších - to je subjektivní hodnocení. Podle mě ani jeden. Ovšem je známé, že PP byl nízkorozpočtový film, všechny tři díly se točily najednou, dokonce po skončení natáčení padaly nějaké žaloby, protože herci si stěžovali na špatné ohodnocení, zejména ti ve vedlejších rolích.\nWatcher, přidáno 4.11. 2005 21:30:20\nHipi: Dobře, tak jenom nejsi ambiciózní – to já z příspěvku nepoznám, jak dalece je to myšleno vážně :-) Celkem bych řekl, že já si ze sebe dělat legraci umím, ale uznávám, že to teprve nejde poznat – z těch pár příspěvků.\nNemusíme přirovnávat všechno k PP, ale jsme na stránkách tohohle filmu…. A máš úplnou pravdu, že v mých očích se PP žádný nevyrovná. To je ovšem můj názor a např. vy oba tady si myslíte něco jiného. Máš jiný názor a já ti ho neberu, taky jsem neřekl, že nemám jiné oblíbené filmy – už jsem je jmenoval. Jsou pěkné, rád se na ně podívám, mám je i na DVD. Ale jen jeden je pro mě nejkrásnější, a to je čistě můj osobní názor, i když nejsem zdaleka sám.\nZatím si stojím za každou svou recenzí, takže ta první, na FOTR, nejlépe shrnuje, proč se mi tak líbí. Oslovil přímo a hluboko cosi v mém nitru, a líbil by se mi nejvíc třeba i kvůli té jedné jediné větě „My rozhodujeme jen o tom, co uděláme s časem, který nám byl dán…“ Nebo třeba jen kvůli hudbě, nebo jenom kvůli úžasnému Tolkienovu příběhu… A to všechno dohromady z něj dělá ten nej-.\nMyslel jsem si, že tě bude mrzet, že mě Nebe nad Berlínem nijak neuchvátilo, ale přece nebudu lhát? Samozřejmě mě to vůbec neurazilo, proč taky? Takže – bylo to zajímavé, a to někdy stačí, ne? Že spolu nebudeme dost často ve všem souhlasit bylo zřejmé už kdysi dávno :-) Prostě se poněkud lišíme – ale mám za to, že to taky nevadí.\nP.S. Knížku znám taky dost dobře, nejen ji, ale i Sil., takže tvrdím, že Šedé přístavy jsou zcela v pořádku :-) Ale nebudeme to rozvádět.\nHipi, přidáno 12.10. 2005 21:36:28\nWatcher:Myslím,ze se nepodceńuju, jen jsem chtěla naznačit, že nejsem ambiciozní, a taky jsem si ze sebe dělala srandu,-dělám to ráda a často:),protože se zase tolik neprožívám. Lidem,co se berou natolik vážně, že si ze sebe ani nedokážou vystřelit nerozumím. Takhle bych skončit fakt nechtěla.\nA k těm filmům: ach jo, to musíme všechno přirovnávat k PP? To snad ne.Opravdu nerada takhle rozřazuju a porovnávám své oblíbené filmy. Píšeš, že Nebe nad Berlínem zdaleka nepovažuješ za rovnocenný PP,ale existuje vůbec film, který by se mu v tvých očích vyrovnal?\nPokud po mě ale za každou cenu chceš srovnávání s PP,-tak ne,Nebe nad Berlínem podle mě na PP taky nedosahuje,zato některé jiné filmy rozhodně ano. Např. takový The Million dollar hotel, jiný film stejného režiséra, ten se může směle měřit i s PP. A nebo ti dám příklad z českých filmů,aby to nebyl jen Wenders-třeba Kladivo na čarodějnice, film, co jsem viděla včera. Ale znám jich daleko víc.\nProstě odmítám souhlasit s názorem, že PP-i když ten film fakt miluju-je jediný nejkrásnější film na světě. Protože znám dost filmů, které nejsou o nic míń krásné. A za tím si fakt stojím.\nTakže, mrzí mě, že tě Nebe moc neoslovilo, ale každý jsme jiný a jestli tě to alespoń vyloženě neurazilo, tak to zase není až tak zlý.Nebo jo? :)\nŠedé Přístavy jsem zmínila jako jedinou věc, s kterou s tebou nesouhlasím, ale už to nechci dál rozvádět.Knížku jsem četla ještě před film. zpracováním, takže pěkně dávno a troufám si říct, že ji znám opravdu dobře( alespoń dost na to, abych o ní měla vlastní představu). A ty Přístavy podle mě nejsou nic jinýho než jedno úplně nehorázný faux pas.\nNo, vypadá to, že se mnou tentokrát nesouhlasíš docela dost:),ale nevadí, já ti napíšu,v čem s tebou naopak souhlasím. Tak kromě toho, že se shodneme na The Black Gate Opens, shodneme se i v tom, že FOTR je lepší než ROTK. :D\nJo, a taky s tebou souhlasím v tom, že všechny tebou vypsané scény z ROTK jsou psychologické.\nLukáš, přidáno 12.10. 2005 14:48:06\nScéna s umírajícím Theodenem se mi zdá skutečně jako jedna z nejlepších ve filmu, zrovna tak dialogy na Hoře osudu, ještě víc mě zaujal Aragorn před Černou branou (myslím ten krátký všeříkající pohled před útokem, ne kosmetickou úpravu tiskového mluvčího). Denethor z toho vychází jako nevypočitatelný psychopat a Frodův charakter byl natolik posunut do nekompetentní naivity, že mi během filmu začal být jeho osud celkem lhostejný. Dost pochybuji, že se knižní předloha ubírá stejným směrem. Glum ze Dvou věží a Glum z Návratu krále působí jako 2 odlišné postavy, navzdory velice pěknému hereckému výkonu Andyho Serkise. Pokud Glum z knižního ROTK v sobě nese vnitřní rozpor, je veliká škoda, že nebyl vyobrazen ve filmu. Slabinou jsou i "velká slova" vyvolávající očekávání, posléze zjevně marná - viz. "I will break him." nebo,\njak jsem pochopil, nepůvodní Sarumanův výrok o něčem shnilém ve státě dánském. Zjevná nepraktičnost Aragornova zpěvu při korunovaci mě nijak nedráždí, což nelze říct o Majácích. Já to snad budu muset přečíst, Tolkien musel určitě odvést o dost lepší práci. Nebyl by velký problém najít 20 lepších filmů, i když by asi všechny měly mnohem menší výpravnost a nižší rozpočet.\nWatcher, přidáno 15.9. 2005 14:39:36\nLukas: Nelíbí se ti filmařské zpracování, s tím se nedá polemizovat. Děj je skutečně maximálně zhuštěný, ale přesto velice oceňuji, že si režisér vždy našel chvíli pro vložení scén psychologických, které umožňují poznat duševní rozpoložení postav. Záleží totiž na tom, co považuješ za momenty, které umožňují „nahlížet do kladů i slabostí jednotlivých postav“. Jestliže ti ale stačilo Společenstvo i Dvě věže, pak mi to není jasné. Protože v ROTK mnohé postavy právě po psychologické stránce gradují, někteří podávají v ROTK nejlepší výkony. Rozhodně bych neřekl, že se ROTK podobá dokumentárnímu filmu. Líbit se nemusí, ale dokument – to je trochu vedle (trochu hodně vedle). Co jsou tedy podle tebe scény jako loučení Smíška s Pipinem v Edorasu, Arwenina vize, scény na úbočí Hory osudu, loučení Éowyn s umírajícím Théodenem, všechny scény s Denethorem, atd., atd.? Ty ti neumožní nahlédnout do duševního rozpoložení postav? Jestli ne, tak je asi nenajdeš nikde.\nP.S. Pokud jde o Sama, v originálním textu je jeho oddanost ještě vyšší.\nWatcher, přidáno 15.9. 2005 14:36:24\nHipi: Tak tě taky zdravím po dlouhé době :-) Pokud jde o tvé další školní snažení, zdá se mi , že se podceňuješ, ale samozřejmě, to je jen můj odhad – takže, co zkusit nějaké psychologické testy, osobnostní, apod., abys zjistila, pro co opravdu máš předpoklady? Kdyby ti záměr studovat veterinu doporučili, tak není proč váhat…\nK těm písničkám – no, kdyby měl člověk vybrat z každého filmu LOTR jenom jednu, to by bylo obtížné :-) Ale asi by to bylo z FOTR – Breaking Of The Fellowship, z TTT – Foundations Of , a z ROTK též The Black Gate Opens.\nLukase moc nechápu, jak jsem už napsal, a ani tebe ve všem ne (konkrétně Šedé přístavy), protože mi nepřipadá, že by mezi těmi třemi díly byl v režisérově pojetí nějaký výrazný rozdíl. Všechny jsou velmi pěkné, ale nejvýše přece jen hodnotím FOTR a těsně za ním ROTK.\nNa některé věci pohlížíme různě, to je jisté, protože jsem se v létě zašel podívat na film Nebe nad Berlínem, který jsi doporučovala – no a nic, to mě naprosto minulo (to není žádná výtka, byl jsem zvědavý, jaký film je, když ho doporučuješ). Ty ho považuješ za krásný film, jistě rovnocenný ROTK, já ne, ani bych ho k ROTK nepřirovnával. Prostě vůbec nevím, co tím chtěl básník – režisér – říci. Na mě je to příliš filosofické, příliš abstraktní. Některé momenty jsou pěkné, poetické záběry, apod., ale to je všechno.\nLukas, přidáno 22.8. 2005 15:12:20\nSamozrejme, ze mam na mysli nedostatky filmarskeho zpracovani. Ten neblahy dojem vznikl pravdepodobne kvuli tomu extremnimu zhusteni deje. K tem profilum - po tom, co nabidlo Spolecenstvo a Dve veze, totiz moznost velmi dobre nahlizet do kladu i slabosti jednotlivych postav, mi pripadal ROTK skoro jako nejaky dokumentarni film, snad s vyjimkou Sama. (Nevim, jak je mira jeho oddanosti podana v originalnim textu, mozna by ji nekdo ve filmovem podani oznacil az za patetickou, ale ja bych to netvrdil, spis mam pocit, ze malokdo dnes veri ve skutecnou opravdovost postoju. Proto bych oznacil za nejspise neopravnenou i kritiku Schindlerova seznamu, ktera zaznela v tomto smyslu.) Znovu tedy opakuji, ze mi vadi zpusob zpracovani.\nHipi, přidáno 15.8. 2005 20:38:30\nWatcher: Po dlouhé době tě zase zdravím a děkuju ti za pěknou odpověď na mail, která mě dost potěšila, a taky za trpělivost.. :-) Naštěstí komplík už je v pořádku, snad bude v pořádku i nadále, tak navážu na to, kde jsme skončili..\nMyslím že veterina je jen pro ty nejlepší, na takovou školu asi nemám dostatečně velkou kapacitu mozku :-D Taky mě na to chybí ty potřebné ambice, radši si budu klást dosažitelnější cíle:-) Víš, mě by stačilo být třeba ošetřovatelka a pracovat někde na farmě, nbo v zoo, útulku,nebo tak něco-už to by bylo štěstí. S tou vysokou máš ale pravdu. Tohle mi říkalo už víc lidí, že bych to měla aspoň zkusit, jenže já jsem takovej hroznej typ člověka,kterej když ho odněkud vyhodí, tak se tomu akorát chechtá, tak nevím.\nA tenhle přístup asi není pro nějakou větší kariéru úplně dobrej. :-))\nRadši k těm písničkám. Tím "divným systémem" jsem chtěla říct to, že tam mám podivně roztříštěný písmo, víš-některý věty končí v polovině řádku, něco je až k okraji...\nJinak já to neřadila podle oblíbenosti-alespoň ne tím stylem, že nejoblíbenější jsou vyjmenované prvně a ty "horší" až na konec-to ne, na pořadí u mě vůbec nehleď, já prostě jen vyjmenovala svoje nejoblíbenější skladby, které se mi zhruba líbí všechny stejně. Pro příklad, kdybych měla vyjmenovat jen jednu svoji nejoblíbenější např. z ROTK, byla by to nejspíš The Black Gate Opens, která se mi líbila ještě před filmem(i kyž znám dost lidí, kerým se nelíbí) a kterou mám v pořadí až na konci.\nZe scén, které jsi mi vyjmenoval-je od tebe pěkné že sis s tím vším dal práci- se mi líbí úplně všechny, teda až na ty šedé přístavy(a píseň The Grey Havens), ale můj postoj k nim už znáš. Musím ale říct, že se mi např. velice líbí ta cesta tam-Frodo s Bilbem ve voze je krásná scéna. Je škoda, že nemůžu říct totéž i o těch Přístavech. To mě celkem mrzí, na druhou stranu ale je vtom filmu dost věcí, které mi to zas vynahrazujou.\nNo a k Lukasovi-já ho v mnohém dost dobře dovedu pochopit, protože ROTK mě taky v určitých momentech hrozně zklamal, ale rozhodně si nemyslím, že by postavy PP byly povrchní-to je podle mě nesmysl.\nWatcher, přidáno 18.7. 2005 11:16:01\nJá jsem zhlédl pouze první díl trilogie bez znalosti knihy. Kdybych nebyl obeznámen s Tolkienovým dílem, hodnotil bych filmy ještě výš. Takhle mám sice výhrady, ale stále si stojím za všemi recenzemi, názor jsem nezměnil.\nS tvým názorem nesouhlasím, ale v něčem máš pravdu – v ROTK je pár scén, které bych s radostí vystřihl nebo změnil, protože je také považuji za kýčovité a zbytečné (zajímavé, že jsou to scény, které se nevyskytují v knize). I já mám rád všechny scény s enty, jak ve filmu, tak v knize.\nRozhodně se však nedá říci, že by ROTK byl film plochý, nevýrazný a stresující – naopak, je to film nabitý dějem, morální profily postav jsou na filmu to nejkrásnější. V ději že se není čeho chytit? Proboha, kdyby byl PJ chtěl, mohl z toho hravě udělat pětihodinový film, z knihy jsou vynechány celé kapitoly,, děj je zastručněn až na hranici únosti! Události viděné z povrchu? To snad nemyslíš vážně, v životě jsem neviděl propracovanější příběh a úžasnější charaktery postav – to je to, co mě na tom příběhu tak uchvátilo. Třeba to však není každému dáno vidět.\nV ROTK nejde o žádnou záchranu na úroveň přijatelnosti, je to skvělý film, dokonce lepší než Dvě věže a důstojné završení trilogie. A nevím, co myslíš zkaženým závěrem? Závěr trilogie? To rozhodně nikoli, a pokud závěr ROTK, opět se nejedná o žádné přeslazené scény, jak bylo již mnohokrát řečeno, závěr filmu není happy-end.\nDokážu pochopit, že někdo filmy zavrhuje, protože se příliš odchýlily od knihy, chápu, že jsou lidé, které filmy vůbec neoslovily, prostě jim to naprosto nic neříká a stavějí se k nim odmítavě, ale tento názor pochopit nedokážu.\nLukas, přidáno 13.7. 2005 0:59:49\nJa jsem tuhle trilogii zhlednul jakozto clovek zcela neobeznameny s Tolkienovym dilem a muzu rict, ze jsem byl prijemne prekvapen, ze v zanru, od ktereho jsem si nikdy moc nesliboval, existuje takto poutavy a propracovany pribeh. Mozna se muj dojem lisi prave proto, ze jsem nedotcen knizni predlohou. Spolecenstvo i Dve veze jsem ohodnotil velmi vysoko, a to jak v kinoverzich, tak i v rozsirenem vydani, ktera se mi zalibila jeste vice. Po shlednuti kinoverze Navratu krale jsem mel velmi rozpacite dojmy. Byla v tom i urcita litost nad zmarenou invenci, usilim a prostredky na natoceni predchozich 2 filmu. ROTK mi pripadal plochy, nevyrazny a vicemene spis stresujici. I kdyz rozsirena verze to ponekud vylepsila, nic nedokazalo napravit dojem ze superheroickych a preslazenych scen made in USA. Kdyz se jich PJ jakztakz dokazal zdrzet predtim, proc jimi musel zkazit zaver? Navic se v deji jakoby nebylo ceho chytit, moralni profily postav nepritahnou mnoho pozornosti, ve filmu probiha mnoho udalosti, ale vetsinou jsou videne jen jakoby "z povrchu". V bonusech padla zminka o tom, ze chteli vytvorit bitevni scenu, proti niz by stret u Helmova zlebu vypadal jako pouha sarvatka, coz se ale myslim dokonale nepovedlo, jen mi to pripomnelo rceni, ze mene je nekdy vice. Zkratka ve vysledku byl muj zaver ten, ze extendovane verze Spolecenstva a Dvou vezi jsou vylepsenim uz tak velmi dobrych filmu (zvlast u entich scen vrnim blahem), zatimco v pripade Navratu krale jde o zachranu aspon na uroven prijatelnosti. A byl bych uprimne rad, kdybych na tomto miste mohl napsat neco pochvalnejsiho. Bohuzel, nyni by to byl jen sebeklam. Vcelku siroke prijeti dokonce i zkracene verze je mi jen stezi pochopitelne.\nWatcher, přidáno 20.6. 2005 23:53:52\nHipi: Délka příspěvku rozhodně není na škodu :-) Když máš co říct – a to máš…\nPokud jde o školu, myslím že máš docela dobré plány, nějakou vysokou bys rozhodně mohla zkusit, protože se ti nemůže stát nic horšího, než že to nevyjde. A můžeš si vybrat školu, kde se přímo budeš specializovat na jazyky, anebo jít na veterinu :-)\nCo se týká hudby, proč myslíš, že to máš divně řazené? Beru to tak, že tyhle, a v uvedeném pořadí se ti nejvíce líbí. Opravdu velmi těžko se vybírají nejoblíbenější, ale tady je můj seznam:\nFOTR: dle oblíbenosti\nThe Breaking Of The Fellowship (+ In Dreams)\nUž by to chtělo skončit, nebo vyberu skoro všechny :-) Protože mně ani The Grey Havens nevadí, celou tu scénu pokládám za velice zdařilou. Jako hudební doprovod téměř barokní scenérie přístavů je velmi dobrá, a ještě s křikem racků…\nNo, tak to bude taky dlouhý, ještě ty scény, které nejsou podle JRRT :-)\n- celý začátek FOTR (děj v Hobitíně), ohňostroj pro hobití děti\n- setkání Froda s Bilbem a hobity v Roklince (lepší než v knize)\n- předávání darů v Lothlórienu a cesta po Velké řece (skvěle krácené)\n- Frodo se rozhoduje jít do Mordoru sám, záchrana Sama (mnohem poetičtější než v knize, skvělá vzpomínka na Gandalfa – prolínačka)\n- geniální začátek, provázání dílů – Frodův sen\n- vymítání Sarumana\n- příjezd Rohanských pod vedením Gandalfa\n- loučení Smíška a Pipina v Edorasu\n- Arwenina vize\n- rozhovor Gluma se Sméagolem\n- Smíšek s Pipinem tančí na stole v Edorasu\n- kování Andúrilu\n- příjezd Rohanských na Pelennor Fields, proslov Théodena\n- loučení Théodena s Éowyn před Théodenovou smrtí\n- boj Froda a Gluma v Hoře Osudu (až na ten závěr)\n- probuzení Froda v Minas Tirith (?)\n- návrat do Kraje (scéna v hospodě, svatba Sama s Růžou)\n- Šedé přístavy (Bilbo „Myslím, že jsem zcela připraven na další dobrodružství….“)\nHipi, přidáno 11.6. 2005 19:26:56\nJežiši, to je zas elaborát..\nA taky mám divnej systém v řazení těch písniček, i když teď nechápu proč,co jsem při psaní zas zvrtala. Doufám, že mám dobře alespoň ty názvy.Promiň. :-)\nHipi, přidáno 11.6. 2005 19:19:33\nK tvé první otázce-No, v září bych chtěla jít někam na roční školu AJ, abych se zlepšila v anglině,myslím že bych to docela potřebovala, jazyky mě baví a vždycky mi šly celkem dobře, líp než třeba taková matika( tam je to úplná katastrofa. :-) No a potom bych si bud´našla práci, nebo bych zkusila nějakou vejšku, nebo bych případně na nějakou dobu jela za tetou do Ameriky a zkusila si najít práci tam. Ještě nevím, ale aspoň mám příští rok o čem přemýšlet. :-)\nMůj velkej sen do budoucna je ale pracovat se zvířaty, protože je mám moc ráda. To by bylo fakt ideální, moc by mě to bavilo.\nJinak jsem moc ráda, že sdílíme stejnej názor na hudbu PP, to je fajn. Co se těch skladeb týče, tak pro mě jsou (až na jedinou vyjimku, a tou je skladba Grey Havens, která mě vůbec neoslovila)\nkrásný vlastně všechny, takže se z nich těžko vybírají ty nejlepší. Ale zkusím ti napsat svoje úplně nejoblíbenější:\n1)The Prophecy 3)Shadow Of The Past\n5)The Black Rider 7)Knife In The Dark\n8)Flight To The Ford 13)The Bridge Of The Khazad Dum 15)The Great River.\n1)Foundations Of Stone 4)The Passage Of The Marshes 7)The Black Gate Is Closed\n8)Evenstar 9)The White Rider 12)Helm's Deep 13)The Forbidden Pool 14)Breath Of Life 16)Forth Eorlingas 17)Isengard Unleashed\n3)Minas Tirith 5)The Steward Of Gondor\n6)Minas Morgul 11)Shelob's Lair 12)Ash And Smoke 15)The Black Gate Opens 16)The End Of All Things.\nObzvlášť ty dvě posledně jmenovaný z ROTK, 15)a 16), jsou podle mě překrásný-ty bych mohla poslouchat fakt pořád.:-))\nA jaké se nejvíc líbí tobě? A taky bych se tě chtěla zeptat, jaké konkrétní scény -aspoň příklad- které nejsou podle JRRT, se ti líbí, jak jsi mi napsal.\nWatcher, přidáno 3.6. 2005 16:56:33\nNo tak to gratuluju. A už máš vybráno, co budeš dělat dál?\nPP - v zásadě máš pravdu, že nejkrásnější scény jsou ty nejvíce podle knihy, ale je zvláštní, že i některé, co knížce zrovna neodpovídají. Myslím, že PJ je vážně talentovaný režisér.\nPokud jde o hudbu, to s tebou naprosto souhlasím, také neznám krásnější filmovou hudbu. Které skladby se ti líbí nejvíce?\nTento týden byl koncert, kde se hrála také hudba z PP – jestli sis všimla u článků. Bylo to skvělé, ale stejně nejlepší je mít soundtrack.\nHipi, přidáno 26.5. 2005 19:33:10\nWatcher: Ne,není pozdě, já maturovala až po 16., takže jsi mě držel palce včas :-)\nA musím říct, že mi to fakt pomohlo-naštěstí mi to dopadlo dobře, tak ti děkuju. :-))\nK PP-jo, to je fakt, to kouzlo knížky v těch filmech přes všechny nedostatky je-podle mě se to PJ úplně nejlíp povedlo zachytit právě ve Společenstvu, který se drží knížky fakt věrně a nejvíc-a nejlíp odpovídá mé představě Středozemě.\nA obecně řečeno se mu to povedlo hlavně ve scénách, které jsou nejvíce věrné knížce-ty jsou krásné skoro všechny.\nObrovskou zásluhu na tom má taky hudba, která je v PP tak..nádherná, to se prostě nedá popsat, nikdy jsem neslyšela v žádným jiným filmu hudbu,která by se jí mohla rovnat. Za hudbu dostali tvůrci oscara naprosto zaslouženě (což se nedá říct o scénáři).\nMyslím si že PP je film s úplně nejkrásnější hudbou na světě, jaký kdy vznikl(A to nepřeháním,- fakt si to myslím. :-)\nWatcher, přidáno 16.5. 2005 12:45:42\nHipi: Chtěl jsem ti říct, že ti držím palce k maturitě, ale asi už je pozdě, snad to alespoň dobře dopadlo?\nK ROTK – taky jsem měl rozporuplné pocity - a to po shlédnutí TTT, ext. TTT (to byl šok), ROTK i ext. ROTK (další šok). Společenstvo bylo naprosto jednoznačné – nádhera. Proto i podle mě je stále nejlepší.\nAle i s dalšími díly jsem se už nějak srovnal, protože mám ty filmy strašně rád, a když se na to dívám občas znova a znova, vidím tam tolik nádherných věcí, že s těmi špatnými se nějak smířím. Prostě je přejdu.\nPokud ale film viděl někdo 1 – 2x, asi se s tím smířit nedokáže.\nPP je výjimečný a netradiční, protože přes všechny pokažené scény se kouzlo knihy povedlo přenést na plátno, po hudební, vizuální stránce i po stránce hereckých výkonů a většiny scén na něm ožila Středozem. Přemýšlet je tam skutečně o čem :-))\nHipi, přidáno 7.5. 2005 13:45:24\nWatcher: S tím nedostatkem času jsem na tom podobně, teď momentálně hlavně kvůli škole( ne že bych byla nějáká snaživka-přiznávám dobrovolně, že pilnost opravdu nepatří k mým kladným vlastnostem :-/ :-) ale za pár dní maturuju, tak to bude docela sranda.\nK filmům-Million dollar hotel možná i seženeš ve videopůjčovně, ale Nebe nad Berlínem určiě ne, myslím že se to v ČR na videokazetě ani sehnat nedá, i když některá menší kina to tu a tam hrají-(tak leda v kině)..Jinak mám dojem, že tu Vesničku střediskovou budou teď v TV dávat,tak se nato podívám,abych doplnila mezery ve vzdělání. :-)\nRozšířenou verzi ROTK jsem viděla, ale abych pravdu řekla, mám k tomuhle filmu už od začátku dost rozporuplnej pocit.Musím přiznat, že pro mě bylo vždycky největším favoritem Společenstvo,NK mi připadá spíš jako kompilát extrémně krásných a extrémně stupidních scén- a je fakt, že jsem z něj dost na rozpacích, když ho mám nějak celkově hodnotit. Taky mi na něm dost vadí ten náběh k Hollywoodu, tím SP rozhodně netrpí..\nPřiznávám, že mě štvou komerční velkofilmy, nemám je ráda. Mám mnohem radši filmy menší a levné, nad kterými člověk musí přemýšlet, zato jsou myšlenkově mnohem zajímavější a hodnotnější. Vlastně PP je můj jedinej oblíbenej velkofilm-a to jen proto,že mi připadá dost vyjimečný a netradiční(nehollywoodské obsazení, režisér Novozélanďan,scénař podle knížky anglického profesora,...atd. :-))\nWatcher, přidáno 29.4. 2005 14:53:41\nHipi: Proč by ses omlouvala? Každý píše, jak má čas… Možná bych taky chodil do kina častěji, ale jaksi se nedostává času, takže se mi nechce moc riskovat, že půjdu na něco, co se mi vůbec nebude líbit :-) Vím, že na druhou stranu mohu přijít třeba o pěkný zážitek, takže třeba na Pupendo mohu říci jen – no comment, sorry… Viděl jsem ukázku, a ta se mi nelíbila, ani plakát, jenže podle toho se nedá posuzovat film tak, aby si člověk mohl vytvořit nějaký názor. Stejnou věc jsem spáchal s filmem Alexander Veliký – asi 20 minut, a dost… (A taky s filmem Kill Bill, takže už radši nebudu vzpomínat dál).\nVesničko má středisková je starší film, ale je tam humor, který se mi líbí. Ten je ostatně i ve filmech s V. Burianem (Lelíček, Katakomby nebo Ducháček to zařídí jsou skvělé filmy).\nNebe nad Berlínem jsem neviděl, ani ten druhý film, ale to se třeba ještě dá, jestli je mají videopůjčovny… Viděl jsem Návštěvníky I i Lepší už to nebude – to jsou opravdu dobré filmy. Titanic by nebyl špatný, kdyby tam nebyla rozmáznutá love story na 3 hodiny (např. B. Hill jako kapitán Titanicu hrál velmi dobře).\nDoporučit můžu, jestli jsi to ještě neviděla, doplňkové materiály k Návratu krále, kromě slabších dvou prvních kapitol jsou vynikající…\nHipi, přidáno 23.4. 2005 21:44:12\nWatcher: Díky.. a omlouvám se, že odepisuju tak pozdě..\nJá do kina chodím ráda, i často, ale na televizi se skoro taky nikdy nedívám - a když, tak jen na ČT, na Novu nikdy. proti jistým debilním nováckým pořadům jsem úplně vysazená (Neváhej a toč, Natočto apod.). Máš pravdu, že Kolja je skvělej a Pianista se mi taky moc líbil. Ostatní filmy jsem z většiny neviděla, dokonce ani Vesničko má středisková ne, jen Věčný svit... a samozřejmě Noc na Karlštejně - to viděl asi každý :o) To, že je dokument o Titanicu zajímavější než samotný film Ti ráda věřím. Já Titanic jako film nemám ráda, podle mě je hrozně kýčovitej, ale na dokument o něm bych se klidně taky podívala, to by mohlo být fajn. Neviděl jsi třeba Nebe nad Berlínem nebo Million dollar hotel od Wenderse? To jsou - alespoň podle mě - fakt krásný filmy. Z poslední doby se mi taky velice líbil nezáv. film Příběh o uplakaném velbloudovi nebo Velká ryba, Nekonečný příběh - ale jenom jednička. I některý komedie jsou bezvadný (- Dědictví aneb... , Lepší už to nebude, Návštěvníci I, Drž hubu!) apod. Z českých filmů se mi líbí hlavně Pelíšky, Pupendo, Samotáři,Knoflíkáři a Kolja.\nWatcher, přidáno 15.4. 2005 11:28:25\nHipi: No, tajné to samozřejmě není, ale nic moc zajímavého se ode mne nedozvíš. Nejsem typ, který by vymetal kina, a i televizi sleduju jen výjimečně. Z toho, co jsem tak v poslední době viděl, považuju za docela dobré filmy např. Věčný svit neposkvrněné mysli, Terminál, Pianistu, i třeba Garfielda. Líbil se mi dokument o Titanicu, který dávali v Imaxu, a to více než samotný film Titanic. Když to vezmu dlouhodobě, tak mezi mé oblíbené určitě patří Strom snů, Prázdniny v Římě, z našich filmů Kdyby tisíc klarinetů, Světáci, Noc na Karlštejně, Vesničko má strředisková, Kolja. Určitě jsem něco zapomněl, ale s tím už nic nenadělám.\nHipi, přidáno 8.4. 2005 19:30:48\nWatcher: Teď jsem tě pochopila mnohem líp,souhlasím s tvým názorem.Je fakt,že knižní Sam se na Froda v žádné situaci neutrhoval,nikdy neztrácel trpělivost-ani opačně.\nJe to škoda,nevím, co P.Jacksona a scénáristky vedlo k tomuhle radikálnímu odklonu od knížky.Ale je víc věcí,co mi na tom filmu vadí.. Scény, které se mi opravdu líbí a považuju je za krásné si v žádným případě nikým vymluvit nenechám.:-)Myslela jsem to prve trochu v nadsázce,ne moc vážně. :-)\nA k těm filmům-píšeš,že Pán Prstenů na tebe zapůsobil úplně nejvíc. Zajímalo by mě moc, které jiné filmy- kromě PP,samozřejmě- se ti ještě líbí-jestli to teda není tajné. :-)\nWatcher, přidáno 6.4. 2005 16:02:57\nHipi: Ne, nezlobím se kvůli poslední debatě, i když mě to to trochu překvapilo, to ano.\nJinak – kritickými poznámkami si přece nemůžeš nechat zkazit dojem ze scény, která se ti líbí. Tohle bylo jen takové rýpnutí, protože mordorská linie se mi taky líbí, ale v některých momentech jakoby Sam nebyl ten správný „Sam“. Nevím, zda chtěl S. Astin být ještě větší hrdina nebo zda to chtěl režisér, ale je to tak. Když si srovnáš, že v knize je „Máte ponětí, jak je to ještě daleko, pane Frodo?“ a tady „Jdeme přímo tamhle!“, tak je to něco trochu jiného.\nJasně, že ho nemůže pořád utěšovat, taky nemá, že…. Ale pořád v tom musí být cítit úcta, kterou Sam k pánovi chová, a to, že „by pro něj skočil do dračího chřtánu“. A jestli to chtěl PJ pojmout tak, že jsou to spíše dva velcí kamarádi, tak potom s tím ale neladí některé části, např. v závěru, kde Frodo líbá Sama na čelo a mluví s ním jako někdo mnohem moudřejší – tato část totiž zcela odpovídá knižnímu pojetí.\nPokud jde o závěr recenze, to je můj názor. Samozřejmě, že PP není jediný krásný film, ale na mě zapůsobil nejvíc, a to z vícero důvodů. Pro mě skutečně takto vyčnívá :-)\nWatcher, přidáno 4.4. 2005 16:34:15\nArien: Děkuju za ocenění :-) O podrobnostech si s tebou rád popovídám...\nHipi, přidáno 1.4. 2005 20:17:01\nDovolím si taky přihodit komentík,-doufám jen,že se na mě nezlobíš kvůli poslední debatě:-).Tvoje recenze se mi moc líbí, v zásadě s většinou souhlasím,hlavně se scénou na Hoře Osudu, která degraduje Froda..\nTvoji větu o "vychovatelce" jsem asi neměla číst, trochu mi zkazila dobré mínění,protože tuhle část s hobity jsem si docela oblíbila :-)ale musím přiznat, že máš pravdu, je velice trefná. :-)\nI když,mě to asi nevadí tak moc jako tobě,myslím si, že ho S. chtěl povzbudit,\nkoneckonců,nemůže ho v tom filmu přece jen pořád utěšovat-ti dva musí taky někam dojít. :-)\nJinak scény Domech uzdravování jsou asi nejpovedenější,i když jsou bohužel opradu dost okleštěné,škoda.\nNejhůř podle mě dopadl laciný konec střetu se Sarumanem a Aragorn kraulující v záplavě lebek-když jsem to viděla, připadala jsem si,jak kdybych byla v kině na nějákým opravdu hodně slaboduchým béčkovým hororu. :-)\nJinak k tvým posledním větám..myslím si rovněž,že je PP vyjímečný a krásný film,\nale neřekla bych, že je jediný nejlepší-to leda v žánru fantasy,jinak ne.Spíš jeden z nejlepších filmů vůbec.\nSkvělých a kvalitních filmů různých žánrů je opravdu hodně,a PP není jediný krásný film, který kdy vznikl, tudíž je diskutabilní, jestli zase TOLIK vyčnívá.\nI když, v porovnání s mnohými běžnými tuctovými snímky asi ano,to je pravda.\nArien, přidáno 1.4. 2005 12:20:40\nJako vzdy jsi odvedl dukladnou a dobrou praci. Bohuzel tvuj popis "pridavku" me moc nenadchl a zcela souhlasim, ze nektere sceny vubec nemely vzniknout. Muj puvodni dojem z ROTK uz ale prilis neovlivni - jsou pouze dotazenim smeru, ktery Jacksonovo dilo nabralo uz davno, a v zasade jsem to tak nejak cekala. Doufam, ze pristi tyden se dostanu k tomu, abychom si popovidali o podrobnostech ;-)


Ztráty na kabelu mezi jističem a spotřebičem - Diskuze TZB-info\nTZB-info / Diskusní a poradenské fórum / Elektrotechnika / Ztráty na kabelu mezi jističem a spotřebičem\nZtráty na kabelu mezi jističem a spotřebičem\nAutor: Jindřich Gabriel\nDatum: 02.11.2020 20:50 uživatel: 133361\nKlešťovým multimetrem byl změřen vodič za jističem a byla zjištěna aktuální spotřeba 0,11 A při U = 230 V (ověřeno multimetrem). Při jednoduchém výpočtu P=U*I = 25,3 W. Digitálním měřícím přístrojem v zásuvce byla změřena aktuální spotřeba spotřebiče PC ve standby režimu 8 W. To je více než 3krát menší spotřeba než na vodiči za jističem. Jedná se o maximálně 20 m vzdálenost mezi jističem a spotřebičem. Je možné, že vznikají ztráty ve vodiči? Prosím o vysvětlení tohoto příkladu.\nDatum: 03.11.2020 18:22 odpovědět upozornit redakci uživatel: 100057\nFundovanou odpověď jste dostal už na elektrika.cz, já bych dodal: Proud do počítače může být velmi nelineární, takže prostý cos fí nelze brát jako fázový posun, ale spíš jako poměr činné a efektivní hodnoty. Celé je to mnohem složitější, než se zdá. Některé měřáky měří střední hodnotu ale jsou cejchované v efektivní (nebo obráceně, jsem ze školy dlouho) některé umí "true rms", pochopitelně jen v určitém rozsahu, wattmetry ukazují cos fí, ale jak ho měří je na VŠ přednášku. Jediné, co Vás zajímá, je zda stejným měřením naměříte na začátku i na konci vedení totéž - pokud ne, pak je někde napojené ještě něco (zvonek, pohon brány, wifi router, anténa...), nebo je vedení poškozené.


AUDIO: Slet bubeníků v Chomutově - Chomutovský deník\nAUDIO: Slet bubeníků v Chomutově\nChomutov/ Do chomutovského městského divadla se sletí bubeníci z celého světa. Odehraje se tu unikátní spojení japonského a evropského hudebního stylu.\nCelkem se na pódiích rozezní až dvě tuny nástrojů – bicích souprav, činelů, mnoha etnických bubnů a elektroniky, ale i lidské hlasy, gongy, perkuse, barely a především tradiční japonský perkusní nástroj „taiko.“\nNa jednom podiu se setkají hráči na klasické bicí nástroje, používané především v oblastech evropské hudby a rodilí japonští hudebníci, znalí stylu hry na tradiční japonské bubny a perkuse.\nHlavní roli Sletu bubeníků 2008 obstará japonský buben taiko. Právě taiko by mělo letošnímu Sletu bubeníků dominovat. Jde o poměrně exotický perkusní nástroj, běžně v Evropě nevídaný a nesehnatelný - pořadatelé museli taiko obstarat až v zámoří.\nNávštěvníci se mohou těšit na skvělé výkony domácích bubeníků jako jsou avantgardní muzikant a zakladatel projektu Pavel Fajt, hráč na bicí nástroje z celého světa Miloš Vacík, skladatel divadelní hudby Petr Zeman a bubeník Mňágy a Žďorp Pavel Koudelka. Ti si do projektu přizvali japonské hudebníky: sólistku na marimbu a perkuse Junko Hondu, perkusionistu a experimentátora Steva Eto, uznávanou skladatelku a klávesistku Yumiko a z USA svérázného bubeníka Jima Menesese.\n„Název Slet bubeníků není náhodný, protože hudebníci se opravdu sletí doslova z celého světa,“ říká Pavel Fajt zakladatel Sletu bubeníků. „Každý hudebník vnáší do společné dílny své muzikální zkušenosti, vlastní kulturní tradici, hudební vzdělání. Výsledek tohoto globálního tavícího bubenického kotle je vždy fascinující. Dochází k prolnutí všech možných hudebních směrů, vlivů a etnických kořenů.“\nSlet bubeníků začíná od 19 hodin v městském divadle v Chomutově.\nKe zprávě jsou příloženy také tři audioukázky z minulých ročníků Sletu bubeníků.


Nezaměstnanost v Jihočeském kraji stoupla na 3,1 procenta – TV Jéčko – Televize Jéčko, regionální a internetová televize se sídlem v Českých Budějovicích. Denně Vám přinášíme to nejzajímavější z celého Jihočeského kraje.\nNezaměstnanost v Jihočeském kraji stoupla na 3,1 procenta\nČeské Budějovice 9. ledna (ČTK) – Nezaměstnanost v Jihočeském kraji stoupla loni v prosinci na 3,1 procenta, což je o pět desetin procentního bodu více než v listopadu. Bez práce bylo 14.112 lidí. V kraji je 13.833 volných pracovních míst. ČTK to dnes řekl Jiří Beran z českobudějovické krajské pobočky úřadu práce. Meziročně je nezaměstnanost nižší o 1,2 procentního bodu. V mezinárodním srovnání měla ČR podle posledních dostupných dat Eurostatu nejnižší míru nezaměstnanosti v EU, činila 3,8 procenta.\nJihočeské úřady práce evidovaly v prosinci 14.112 uchazečů o zaměstnání, meziměsíčně o 1735 více, naopak meziročně o 5273 méně. V prosinci se přišlo nově zaevidovat 3440 uchazečů, vedle toho evidenci na úřadu ukončilo 1705 uchazečů, z nichž 969 si našlo nové zaměstnání.\nÚřady evidovaly v kraji ke konci prosince 12.812 dosažitelných uchazečů o zaměstnání, tedy těch, kteří mohli okamžitě nastoupit do práce. Proti listopadu jich bylo o 1901 více, meziročně o 5097 méně.\nJihočeský kraj se v prosinci zařadil na páté místo co do nejnižšího podílu nezaměstnaných za Prahu (2,3 procenta), Plzeňský kraj (2,6 procenta), Královéhradecký (2,7 procenta) a Pardubický kraj s nezaměstnaností 2,8 procenta.\nNa jihu Čech bylo ke konci prosince 13.833 volných pracovních míst, o 115 více než v listopadu. Na jednu pozici tak připadal jeden uchazeč. Meziročně bylo loni v prosinci v regionu o 4375 volných míst více.\n„Stále je největší zájem o řidiče převážně v dálkové nákladní dopravě, dále pak o pracovníky v kvalifikovaných i nekvalifikovaných strojírenských profesích, kuchaře, prodavače,“ řekl Beran. Poptávka po sezonních profesích byla v prosinci malá, velký zájem byl spíše o brigádnická místa, pomocné pracovníky v obchodu či ve službách. Beran předpokládá, že v lednu nezaměstnanost v kraji ještě stoupne, budou totiž končit pracovní poměry na dobu určitou a utlumí se sezonní práce.\nPočet lidí bez práce vzrostl meziměsíčně ve všech okresech. Nejvíce, o osm desetin procentního bodu, na Prachaticku, nejméně, o tři desetiny bodu, v okresech České Budějovice a Strakonice. Nejvyšší podíl nezaměstnaných je nadále v okrese Český Krumlov, kde činil 4,8 procenta procenta, nejnižší podíl, 2,5 procenta, pak byl v okresech České Budějovice, Jindřichův Hradec a Písek.\nŘada firem musí brát lidi z pracovních agentur. Patří k nim i prachatická Klima vyrábějící vzduchotechniku. Má 120 kmenových zaměstnanců, dalších 60 až 70 bere od agentur. Letos bude potřebovat díky nové fréze dalších 20 až 30 lidí.\n„Dostupnost pracovní síly je tady tak nízká, že jsme museli jít cestou agenturních pracovníků. Jsme tady ještě v komplikovanější situaci, že blízkost hranic je taková, že pro lidi není problém dojíždět do práce za hranice, a bohužel zjišťujeme, že i lidé, kteří mají relativně vysokou kvalifikaci, jsou ochotni dělat i pomocné práce ve skladu, kde jsou jinak zaplaceni,“ řekl ČTK ředitel a předseda představenstva firmy Milan Mercl.\nVývoj nezaměstnanosti v Jihočeském kraji:\nOkres Počet nezaměstnaných v prosinci* Počet nezaměstnaných v listopadu* Podíl nezaměstnaných v pct v prosinci Podíl nezaměstnaných v pct v listopadu\nČ. Budějovice 3527 (3122) 3308 (2811) 2,5 2,2\nČ. Krumlov 2064 (1960) 1840 (1721) 4,8 4,2\nJ. Hradec 1631 (1445) 1265 (1048) 2,5 1,8\nPísek 1279 (1112) 1093 (920) 2,5 2,0\nPrachatice 1144 (1011) 887 (737) 3,0 2,2\nStrakonice 1664 (1437) 1500 (1268) 3,1 2,8\nTábor 2803 (2725) 2484 (2406) 4,2 3,7\nkraj 14.112 (12.812) 12.377 (10.911) 3,1 2,6\n*Údaje v závorce uvádějí počet dosažitelných uchazečů.


Rybí picatta na víně s kapary a šalotkou snadno a chutně\nV létě se snažím pobyt v kuchyni minimalizovat (máme ji na jižní straně domu a to občas bývá odpoledne fakt peklo), také připravovat jídla lehká a zdravější, než po zbytek roku. Rybí picatta na víně s kapary a šalotkou je jedním z pokrmů, který splňuje všechna uvedená kriteria. Pokud máte přístup k čerstvým rybám, tak o to lépe a chutněji! Během 15 minut máte na stole rybí delikatesu, kterou zvládnou připravit i naprostí začátečníci v kuchyni. Žádné speciální pomůcky ani koření, takže se směle vrhněte do přípravy rybí picatty!\nU nás se rybí picatta na víně s kapary a šalotkou podávala s novými brambůrky s bylinkami (recept je TADY) a listy křupavého listového salátu ze zahrady s medovo-hořčičnou zálivkou. Byl u nás na návštěvě Vikingův německý šéf, snědl sám 3 porce a olizoval se až za ušima 😉\nRybí picatta na víně s kapary a šalotkou ze hřbetního filetu tresky, podávaná s bulgurem\nTento rozpis je na 2 porce ryby. Pokud budete mít ryb vícero a nevejdou se vám najednou do pánve, tak je usmažte na dvakrát. V pánvi by ryby neměly na sebe být úplně natěsno, nepropékají se pak úplně dobře.\n2 porce ryby (např. hřbetní filet z tresky, okoun apod.)\n1/4 hrnku mouky nebo pšeničných klíčků\n2+1 lžíce másla (rozdělit)\n1 nadrobno pokrájená cibule šalotka\n1/4 hrnku bílého vína (cca 60 ml)\n2 lžíce kaparů, okapané\n2-3 lžíce pokrájené natě petrželky (i na ozdobu)\n3-4 lžíce doopravdy studeného másla (na kousíčky)\nPokud se týká výběru ryby, já mám dokonale otestovaný hřbetní filet z tresky s maximální spokojeností. Rybí picatta na víně s kapary a šalotkou je spíše pro mořské ryby, ale i okoun ulovený u nás v jezeře byl fantastický.\nJestliže ryba nebude čerstvá, ale zmražená, tak ji nejdříve nechte rozmrazit (třeba v sáčku ponořeném do studené vody). V obou případech ale z ryby odstraňte přebytečnou vodu, třeba pomocí kuchyňské utěrky (stačí lehce vymačkat). Pokud tento krok podceníte, bude ve výsledku tato ryba jako bláto a během tepelné úpravy se může začít rozpadat.\nRybí picatta na víně s kapary a šalotkou-můžete použít i sladkovodní ryby jako je okoun apod.\nKaždou porci ryby osolte a opepřete ze všech stran. Výborný je i citronový pepř, který namísto běžného černého pepře dá rybě další rozměr chuti. Obalte rybu v mouce anebo ještě lépe v sušených pšeničných klíčcích, díky nimž bude povrch ryby velmi zajímavě pevný a lehce křupavý. Přebytečnou mouku/klíčky oklepněte, ať se zbytečně nepřipaluje na pánvi. Musím říct, že rybí picatta na víně s kapary a šalotkou je prostě super, když je obalená v sušených pšeničných klíčcích.\nTeď už půjde vše jako po másle, neb rybí picatta na víně s kapary a šalotkou je vskutku rychlý pokrm a pokud nemáte hotovou přílohu, doporučím si jí připravit ještě dřív, než vložíte rybu na pánev.\nRybí picatta na víně s kapary a šalotkou podávaná s kousky citronu\nNa nepřilnavé pánvi rozehřejte olej a pak přidejte 2 lžíce másla a ihned po jeho rozpuštění (30 vteřin) vložte do pánve porce ryby. Opékejte z každé strany cca 3 minuty a pak přendejte na vyhřátý talíř (mám ho na malé plotýnce zapnuté na minimální výkon až do doby servírování).\nTu samou pánev vytřete do sucha papírovou utěrkou a vraťte na sporák. Rozehřejte na ní 1 lžíci másla, přidejte šalotku a během 1 minuty do pánve vlijte bílé víno. Začne to bublat, stáhněte sporák na poloviční výkon a svařte obsah pánve tak na polovinu (2-3 minuty). Následně přisypte kapary a zakapejte citronovou šťávou. Stačí povařit tak 1 minutu a sporák vypněte.\ndo svařeného vína přidejte kapary\ndo svařeného vína přidejte kapary a pak i petrželovou nať, nakonec studené máslo\nVzápětí po kousíčkách přidejte do omáčky studené máslo. Pánví opatrně kružte tak, aby se rozpuštějící máslo dostalo ke všem surovinám. Vše promíchejte a přisypte část zelené petrželky, zbytek si nechte na ozdobu na talíři. Nyní už jen ochutnejte a případně dolaďte pokrm solí s pepřem či pár jen kapkami citronu. Rybí picatta na víně s kapary a šalotkou je hotová a jde se servírovat 😉\nJeště teplou porci ryby přendejte na talíř, zalijte naokolo omáčkou. Vše ozdobte zelenou petrželkou a skrojkem citronu, ať je to veselé a lákavé. Jako přílohu zvolte cokoliv co máte rádi. Já si dopřávám celozrnný bulgur jen zalitý teplým zeleninovým vývarem v poměru 1:3. Stačí dochutit pár kapkami citronu, solí, pepřem a špetkou kurkumy. Celé to zakryju pokličkou a nechám odstát cca 20-25 minut (během kterých připravím rybu a prostřu).\nRybí picatta na víně s kapary a šalotkou, s bulgurem a sušenými rajčaty\nRybí picatta na víně s kapary a šalotkou si ale rozumí i s přílohou: prostým zeleninovým salátem, rýží, kuskusem, hranolkami z batátů či bagetou. Ale úplně nej jsou k rybí picattě Madlenčiny rozťápnuté brmabůrky zapečené se sýrem….úúú….to je prostě TOP! Recept je ZDE.\nJako osvěžení chuti napříště zkuste do omáčky ke kaparům přidat jedno sušené rajče naložené v oleji (pokrájené na drobno). Já jsem to zkusila u okouna. A musím říct, že to nebylo vůbec marná kombinace! Anebo zkuste přidat nakládané černé olivy (podrtit nahrubo). Rybí picatta na víně s kapary a šalotkou tím získá další chuťový rozměr a pokud vás napadnou další přísady, tak se nestydťe je ozkoušet.\nRybí picatta na víně s kapary a šalotkou, podávaná s pečenými sýrovými brambůrkami\nNicméně v jednoduchosti je krása a rybí picatta je delikátní tak, jak zde uvádím v původním receptu, neměnila bych nic…\nRybí picatta na víně s kapary a šalotkou není jen typicky letní jídlo, jen já ho s létem podvědomě spojené prostě mám. Je fajn, že nemusíte použít troubu či alobal, navíc příprava je snadná a hlavně rychlá, technicky nijak náročná. Lehká nakyslost omáčky s kapary se bezvadně doplňuje s jemností rybího masa, voní po citronu… Prostě ideální recept pro přípravu ryby, která je v mé domácnosti na jídelníčku v mnoha podobách alespoň 2x týdně.\n← Nadýchaná dutch baby s rebarborovým přelivem Snadný a hříšně dobrý koláč s ovocem →\n4 komentáře u „Rybí picatta na víně s kapary a šalotkou“\nZuzana 8.7.2018 (21:55)\nDobrý den chci se zeptat rybí piccatta to je losos? Dekzji\nkorenizivo Autor příspěvku 10.7.2018 (8:23)\nDobrý den Zuzko, jak píšu v receptu samotném: zkuste jakoukoliv rybu, co máte ráda. Já doposud zkoušela ryby s bílým masem, ale tuším, že losos by mohl být též luxusní záležitost 🙂 Určitě bych do toho šla!\nIvana Nezhybová 5.7.2018 (21:35)\nAhoj Madlenko! Recept vyzkoušený a je super 🙂 dokonce u manžela prošel i bulgur, úžasné. U nás ryb není nikdy dost a různých příloh k nim taky. Včera čerstvé krevety, polníček, avokádo a mladá kukuřice 🙂 Takže děkuji za skvělý recept, vlastně všechny Tvoje recepty, moc ráda je zkouším.\nkorenizivo Autor příspěvku 7.7.2018 (10:33)\nIvanko to mne moc těší, fakt že ano! Já ryby miluju v mnoha podobách a picatta je tak snadná a chutná! S receptem se dá pořád ještě kouzlit, upravovat ku obrazu svému (zejména druh použitého vína umí sakra rozdíly v chuti). Přílohy jsou až nekonečně mnohé…Tvá zdravá verze přílohy se mi oc zamlouvaá! Jen u nás doma by neprošla u pána tvorstva, ale já sama si zeleniny dopřávám hodně ;-).\nZdravím Tě a přeji krásné léto 🙂


Zisk módního domu Prada v pololetí klesl o více než pětinu | Investičníweb.cz\n19. 9. 2014 19:04 | redakce\nZisk módního domu Prada v pololetí klesl o více než pětinu\nItalskému módnímu domu Prada klesl v prvním fiskálním pololetí čistý zisk o 20,6 % na 244,8 milionu eur. Zisk stáhla dolů stagnující poptávka spotřebitelů uprostřed nejistých ekonomických vyhlídek a nepříznivý vývoj směnných kurzů, uvedla firma.\nJiž minulý měsíc Prada oznámila, že její konsolidované čisté příjmy za šest měsíců do konce července stouply o procento na 1,75 miliardy eur. Příjmy v 566 obchodech přímo provozovaných firmou stouply o 5 %.\nFinanční ředitel Donatello Galli dodal, že firma měla problémy také kvůli nesouladu mezi poptávkou zákazníků a nabízeným zbožím v obchodech. Společnost proto podnikla organizační změny, které by měly tento problém, který měl negativní dopad hlavně na kožené zboží, vyřešit. Prodej koženého zboží, který má na celkových příjmech podíl téměř 70 %, se v pololetí snížil o 5 %. Prodej obuvi stoupl o 19 % a konfekčních oděvů o 14 %.\nVýrazné zlepšení situace na trhu s luxusním zbožím Prada nečeká ani v příštích měsících a očekává, že její výkon v druhé polovině roku bude v souladu s výkonem v prvním pololetí. V dubnu Prada uváděla, že letos čeká růst tržeb o 7-9 %.\nFirma rovněž uvedla, že v letošním roce otevře méně obchodů, než původně plánovala. Celkem by měla Prada otevřít 65 obchodů, původně to mělo být 80 obchodů, napsala agentura Reuters.\nZisk módního domu Prada v pololetí klesl o více než pětinu Co se děje Doporučená témata Nejnovější videa Výběr z trhů


Siemens, GPRS a Mandrake\nPan Libor Nábělek nám i Vám zaslal na zveřejnění postup, jak rozchodit GPRSs telefonem Siemens pod Mandrake 8.2. Prý se s tím chvíli trápil a proto doufá, žezveřejnění informace ušetří čas a práci někomu jinému.\nZasílám Vám postup pro zprovoznění GPRS připojení v MDK (zkoušeno na MDK 8.2).Tento postup jsem kdysi našel někde na internetu v nějaké diskuzi, bohužel užnevím kde to bylo a kdo byl autor. Toto nastavení se týká telefonu Siemens S45 (používám ME45 s firmwarem 21), operátor Oskar, připojeno přeskabel, který najdete u telefonu.\nJako root vytvoříme 3 soubory s následujícím obsahem. Začneme u/etc/ppp/peers/gprs:\n/dev/ttyS0 57600debugkdebug 7refuse-chaprefuse-papnoauthnoipxnovjnobsdcomplocklcp-echo-interval 10connect '/usr/sbin/chat -v -f /etc/ppp/gprs-chat'disconnect '/usr/sbin/chat -v -f /etc/ppp/hang-up-sie'defaultrouteusepeerdns\nDalší je /etc/ppp/gprs-chat:\nABORT "NO CARRIER"ABORT "NO DIALTONE"ABORT "ERROR"ABORT "NO ANSWER"ABORT "BUSY"ABORT "Username/Password Incorrect""" "at+cgdcont=1,"IP","internet""OK "atd*99***1#"CONNECT\nA konečně poslední /etc/ppp/hang-up-sie:\nSpouští se příkazem pppd call gprs.\nVypínám scriptem /usr/share/doc/ppp-2.4.1/scripts/ppp-off.\nA ještě pár postřehů: pro správný chod je třeba mít zapnuto GPRS vtelefonu-indikováno na displeji. U siemensů s FW 21 můžete klidně nastavitrychlost portu na 115200, na rychlosti přenosu je to pak pěkně znát.\nV příkazu atd*99***1# znamená 1 číslo profilu na kterém máte v telefonunastaven GPRS profil vašeho operátora.\nNěkdy se mi stává, že když se po odpojení chci znovu připojit, telefonnereaguje. Tady mi pomáhá odpojit a znovu připojit telefon ke kabelu avypnout a znovu zapnout GPRS v menu telefonu.\nBohužel pro jiné značky telefonů nejspíš bude nastavení odlišné,ovšem nijak zásadně. Těm kdo teprve zvažují koupi telefonu a navíc vyloženěkvůli připojení přes GPRS bych chtěl říct, že tento způsob se vzhledem k ceněza 1Kb hodí tak akorát na emaily. Průměrný email si vezme tak 6-10 Kb. Za Kbzaplatíte podle tarifu, který si zvolíte.\nZajímavé je, že tento způsob nefunguje např. v SuSE linuxu a naopak scripty,které mi běžely v SuSE nefungují v MDK přesto, že teoreticky by to běžetmělo.


Pohádka Houslista a tancující prasátka - autor Johann Wilhelm Wolf | www.pohadky.org | server plný pohádek\nHouslista a tancující prasátka\nyl jednou jeden hrabě, který si držel na svém zámku houslistu, aby mu svou krásnou hrou zaháněl špatnou náladu. Jednoho dne ale hrabě umřel a ubohý houslista přišel o obživu, neboť dědicové ho ze zámku vykázali, ať si jde třeba i žebrotou. Tak mu nezbylo, než hrát na housle před dveřmi chudých i bohatých; tu dostal peníz, tu chleba, ale bylo to dost tvrdé živobytí, protože předtím si žil jako v bavlnce, a tak byl každou chvíli nemálo zachmuřený, často měl blíž pláči než ke smíchu.\nednoho večera přišel do lesa, ulehl pod jeden dub, pomodlil se a usnul. Když se ráno probudil, stál před ním stařec se šedivými vlasy, chvíli se na něj díval a nakonec se zeptal: „Copak ti chybí, milý muzikante? Měl jsem vždycky za to, že člověk jako ty musí být stále veselý.“ Houslista si mu postěžoval na svůj neveselý osud a stařík řekl: „Tak to mám pro tebe jednu radu. Jdi dál tímhle lesem, až přijdeš ke starému polorozpadlému zámku, vejdi dovnitř, ale ničeho se nedotýkej, dokud nepřijdeš do komnaty, kde stojí košík se třemi selátky; ty si vezmi, ty ti přivedou tvoje štěstí zpátky.“ „Jak tomu mám rozumět?“ zeptal se houslista a stařec odvětil: „Když budeš hrát na housle, budou tancovat. Jdi s nimi na královský zámek, tam žije princezna, je jí už dvacet let, ale ještě nikdy se neusmála. Kdo ji rozesměje, dostane ji prý za ženu, tak to nechal král rozhlásit. A to mi věř, ona se bude smát, až tvoje tancující prasátka uvidí. To je zatím všechno. Nu, kdyby ti ještě něco chybělo, tak na mne pomysli a já budu hned u tebe.“\nouslista starci poděkoval a šel tím lesem dál a dál, dokud nepřišel na velkou mýtinu, kde stál zámek. Zvenčí vypadal docela zpustlý, ale když vešel dovnitř, zatajil se mu nad tou krásou dech. Na nádvoří uviděl rybník, na kterém plavaly tři černé labutě se smutně svěšenými hlavami. V komnatách byly shromážděny velké poklady, ale všechno bylo potaženo černým suknem. V té poslední opravdu našel košík se třemi selátky, a tak si ho vzal a obrátil se zpět. Před zámkem vytáhnul svoje housle a zkusmo spustil skočnou. A světe div se! Z košíku vyskočilo selátko, postavilo se na zadní, zakroutilo ocáskem a dalo se do tance. Pak se přidalo i to druhé a třetí, až tancovala a poskakovala všechna tři a k tomu ještě kvičela do taktu tak podařeně, že z toho měl houslista málem smrt, jak se tomu smál. To se mu opět vrátila odvaha a dobrá nálada a vydal se zvesela ke královskému městu.\nam se postavil na zámecké nádvoří a začal hrát na housle a hrál tak čarokrásně, že král i s celým dvorem přistoupili k oknům; byla mezi nimi také princezna. Když houslista uviděl její smutný a neutěšený obličej, otevřel košík a tu z něj vyskočila jedno po druhém selátka a tancovala tak legračně, že princezna byla rázem smíchy úplně bez sebe a volala a prosila, aby ta selátka zase zavřel, jinak od smíchu umře. Tak zavolali houslistu na zámek a král se ho ptal, co za své selátka chce. „Neprodám je,“ řekl houslista: „protože tancují, jen když hraji já, ale přeji si princeznu za ženu, neboť jsem ji rozesmál.“ „To se rozumí samo sebou, jdeme za ní.“ řekl král. Ale jen princezně řekli, že houslista je její ženich, tu se rozzlobila, neboť byla pyšné a povýšené mysli. „Když ti otec mohl dát úkol, abys mě získal,“ řekla: „tak já ti dám taky jeden; po tři noci musíš přenocovat v zakletém zámku v lese! Nyní jdi a nechoď mi na oči dříve, dokud ten úkol nesplníš!“\nak šel houslista smutně pryč a král, kterému to bylo líto, ho zavedl do krásné komnaty a nechal ho pohostit. Ale hoch nic nejedl ani nepil, ani nezůstal na zámku, vydal se zpět do lesa. Tu ho napadlo, co mu řekl stařec, a tak na něj úpěnlivě pomyslel a on stál ihned vedle něj; bylo to tak rychle, jako když se najednou vyhoupne slunce zpoza mraků a člověk vedle sebe uvidí svůj stín. „Copak ti chybí? Vypadáš tak smutně.“ zeptal se stařec. Houslista mu vše vyprávěl a dostalo se mu rady, takže se pak s veselým srdcem vydal na zakletý zámek.\nyl to ten samý zámek, odkud vyzvedl tři tancující selátka. Jakmile se objevil na nádvoří, ty tři labutě zvedly hlavy a tloukly křídly, jakoby měly radost. Ale on se neobrátil k nim, nýbrž šel do čtvrté z černých komnat, kde stál uprostřed stůl s rozličnými pokrmy; k tomu stolu usedl a pustil se do jídla. Kolem jedenácté hodiny noční vzal z postele, která stála u stěny, několik polštářů a rozložil je na podlahu, aby se na ně uložil, jak mu stařec poručil, ale usnout nemohl. Neležel dlouho, když se rozrazily dveře a dovnitř se vsoukal veliký had, připlazil se až k jinochovi a položil mu svoji studenou hlavu k pravému uchu. Brzy nato se dveře otevřely znova, přilezl druhý had a ten mu položil hlavu k levému uchu. Nakonec se objevil třetí had, ten mu položil tělo přes krk, a protože byl těžký, drtil ho jako mlýnský kámen. Tak zůstali všichni tři hadi bez hnutí ležet do půlnoci, potom se dveřmi vyplazili ven a zmizeli. Houslista vstal, lehl si do postele, kde po tom prožitém úleku spokojeně usnul, neboť jak mu bylo předtím úzko, to si člověk umí představit.\náno stála snídaně připravena na stole, a tak ji nenechal vychladnout, neboť měl obrovský hlad. Potom se procházel zámkem a prohlížel si komnaty. Nakonec přišel na zámecké nádvoří k rybníku, tu připluly labutě a měly se k němu přátelsky. Ale nebyly už celé černé jako den předtím, nýbrž hlavy a krky měly sněhobílé. Houslista je hladil po peří a ony se na něj dívaly očima tak chytrýma, že mu z toho bylo zvláštně u srdce. Tak ubíhal čas až k večeru, kdy si opět připravil svoje lůžko a brzy se připlazili ti tři hadi a položili se na něj stejně jako předešlou noc. Tentokrát ho ten, který mu ležel na krku, tlačil ještě víc, ale hoch se ani nepohnul, dokud nebylo dvanáct hodin a oni nezmizeli.\ndyž ráno přišel k rybníku na zámeckém nádvoří, tu na vodě vesele plavaly labutě a byly bílé až po ocas, na kterém měly ještě několik černých per. To ho velmi potěšilo, takže mu ten den uběhl, ani nevěděl jak. V následující noci to šlo opět, jako ty dvě předešlé, jen ten třetí had ho tentokrát tížil tak, že to sotva vydržel, musel sebrat všechny svoje síly, aby nekřičel. Když ale hadi ve dvanáct hodin zmizeli, tu se zámek otřásl a zapraštělo to v něm, jako by se měl zřítit, a potom bylo úplné ticho. Ráno vstal brzy, aby se podíval na své milé labutě, ale když otevřel dveře komnaty, šla mu v ústrety řada sluhů a služek a nakonec tři krásné panny, které k němu přistoupily a řekly: „My jsme byly ty tři hadi a ty tři labutě, ty jsi nás vysvobodil z našeho zakletí. Nyní jedeme domů ke svému otci a darujeme ti jako poděkování zámek i se všemi poklady, které v něm jsou.“ Potom se s ním rozloučily, nasedly do kočáru a odjely pryč.\neď už mu byla na zámku dlouhá chvíle, a tak sloužícím poručil, aby mu zapřáhli do toho nejkrásnějšího kočáru ty nejkrásnější koně, a jel na královský zámek. Tam vše vyprávěl králi a ten ho zavedl k princezně a řekl: „Nasadil pro tebe svůj život, teď se za něj musíš vdát, on tě uživí, neboť má zámek plný bohatství.“ Princezna odvětila: „Ty poklady mi nestačí, nejdřív ať od marockého krále přinese peníze, který nám tento už léta dluží, má toho být celá pokladnice.“ Tohle krále opravdu pozlobilo, ale byl slabý a princezna velmi svéhlavá, a když něco chtěla, tak si to prosadila. Tak houslistovi nezbylo, než se porozhlédnout, jak splní tento úkol. Vyšel před město, pomyslel na starce a ten stál ihned před ním. „Zdáš se zase pěkně smutný, copak ti chybí?“ zeptal se stařec a on mu vyprávěl o novém úkolu, který je tak těžký, že neví, jak si s ním člověk bez velké flotily s mnoha námořníky poradí. Stařec řekl: „Vezmi si na cestu peníze ze svého zámku a vydej se na moře. Cestou narazíš na statné pomocníky, ty vezmi s sebou, budou ti k velkému užitku.“ Tak se houslistovi opět vrátila dobrá nálada, nacpal si v zámku kapsy penězi a vydal se na cestu.\nesta ho vedla hlubokým černým lesem, a když v něm putoval celý den, uslyšel rachot a hlomoz, jako by padaly stromy. Šel za tím zvukem a tu uviděl chlapa, který vytrhával duby jako stébla trávy, pokládal je na hromadu, pak kolem nich omotal mladý doubek a svázal je dohromady. „Copak to děláš a kdo jsi?“ zeptal se ho houslista. „Kdo jsem? Přece Honza.“ řeklo chlapisko: „Ten co pil sedm let mateřské mléko a sedm let lví mléko. Moje matka pere velké prádlo a potřebuje trochu toho klestí.“ „To je jeden z nich.“ pomyslil si houslista a řekl: „Poslouchej, něco ti řeknu, dám ti jídlo a dobrou mzdu, půjdeš se mnou?“ „Rád,“ řekl Honza: „ale nejdřív zanesu matce tu otep.“ To udělal a brzy se vrátil, pak ti dva táhli dál a houslista byl rád, že našel tak statného druha.\ndyž cestovali několik dní, dorazili na horský hřeben a v údolí viděli sedmdesát sedm větrných mlýnů, které se všechny vesele točily, ačkoliv nefoukal žádný vítr. Na druhé straně hory potkali chlapa, který si držel jednu nosní dírku a tou druhou foukal, co to dalo. „Copak tu děláš?“ zeptal se houslista a chlap odvětil: „Copak nevidíte, že držím v pohybu ty větrné mlýny tam dole?“ „Tak si na to vezmi obě nosní dírky.“ řekl houslista. „To by byla pěkná mela,“ řekl chlap: „to by ty mlýny odletěly pryč, člověk by po nich nenašel ani stopy.“ „Poslouchej, co ti řeknu, dám ti obživu a dobrou mzdu, když půjdeš s námi.“ nabídnul mu houslista a Fukar s tím souhlasil, neboť tady byl za svou námahu placen mizerně.\nak táhli dál ve třech, když tu dorazili na velkou lesní mýtinu, kde bylo zajíců i srnců nepočítaných. Mezi zvěří poskakoval nějaký chlap, rád by chytil nějakého zajíce či srnce, ale i když zvěř byla čilá, on skočil vždy tak daleko, že přeskočil. „Copak tu děláš?“ zvolal houslista a chlap odvětil: „To přece vidíte sami, chci chytit některého toho zajíce, ale oni běhají tak pomalu, že je vždy přeskočím, a s těmi srnci to nejde o moc lépe, ti jsou také pomalí.“ „Ty jsi můj člověk,“ řekl houslista: „jestli chceš, pojď se mnou, dám ti dobrou mzdu i stravu.“ „Dobrá.“ řekl Skokan a šel s ním.\neď už neměli k moři daleko a narazili zrovna na loď, která plula do marockého království, a tak se nalodili a brzy byli na širém moři. Tu viděli z dálky připlouvat tři lodě, které se k nim hnaly s napnutými plachtami. „Běda, teď jsme ztraceni! To jsou lodě námořních lupičů!“ zvolal lodivod. Tu Fukar řekl: „Jen ať připlují ještě blíž, rád se podívám, jak takový pirát vypadá. Potom se o ně postarám.“ Když byly pirátské lodě docela blízko, jejich kapitán zvolal: „Nyní se vzdejte, nebo vás všechny pobijeme!“ „Copak to říkáš? To myslíš vážně?“ zeptal se Fukar a zlehka vyfouknul z jedné nosní dírky a tu se jedna z lodí vznesla do vzduchu, tam se převrátila a spadla do vody, potom to zkusil s oběma nosními dírkami a člověk nevěděl, kam se ty dvě druhé lodě vlastně poděly. „To máš za svoji velkohubost.“ řekl Fukar a šel zpět ke svým kamarádům.\následujícího dne připluli do marockého království a houslista se nechal uvést ke králi, který se smál, když mu vyřídil zprávu a chtěl peníze. „Můžeš si z toho vzít, kolik unese jeden muž, ale víc ti nedám ani zlaťák! Vyřiď svému králi, že pokud chce víc, ať si pro to přijde sám!“ „S tím jsem úplně spokojený,“ řekl houslista: „nechci víc, než unese můj kamarád Honza.“ Potom nechal houslista zavolat několik truhlářů, aby mu z tvrdého dřeva vyrobili obrovskou truhlici a postavili ji před královu pokladnici. Král se smál, až se za břicho popadal, když to viděl a nechal do truhlice nosit jeden pytel zlata za druhým, ale tolik, aby truhlici naplnil, jich nakonec neměl. Tu přišel Honza, podíval se na truhlici a řekl: „Co to má znamenat? Je napůl prázdná! Musí být plná, jinak mi to nestojí za námahu.“ Tu se král smál ještě víc, ale houslista řekl: „Necháme to tak, pojď, Honzo.“ Honza truhlici popadl, posadil si ji na záda a vydal se s houslistou a oběma kamarády pryč. Krále rázem smích přešel a běžel, jak nejrychleji uměl do zámku, kde vydal rozkaz, aby ty čtyři pronásledovalo celé vojsko, dělostřelci i kavalérie. Zatím ti čtyři přišli k městské bráně, ale truhlice byla mnohem větší a nechtěla skrz, a tak se Honza sklonil, nabral na truhlici i celou bránu a kráčel dál k moři. Sotva ale měli město za zády, tu se zvedl velký povyk, jak se na ně řítila celá marocká armáda. „Počkat! To je zábava pro mě!“ Zvolal Fukar a pootevřel jednu nosní dírku, tu celá armáda vyletěla do vzduchu jako černý mrak prachu a letěla přes město, byla radost to pozorovat. Pak se nerušeně nalodili a jeli zpět do jejich království.\nyní by měla být princezna spokojená, ale vypadalo to, jako by houslistu spíš nenáviděla. Když jí ten nepředstavitelně obrovský poklad přinesl, řekla: „To je skvělé a vdám se za tebe, ale musíš mi na svatební pečínku obstarat tři srnce, ale nesmí být zabití, zastřelení ani uhnáni psy.“ „Tak to může být svatba hned zítra ráno.“ řekl houslista: „Ty tři srnce vám obstarám ještě dnes.“ „Nejprve je chci vidět.“ řekla princezna, a tak šel za kamarády a poslal Fukara na konec lesa, který se táhl k hlavnímu městu, aby tam nejprve zafoukal jednou nosní dírkou. Potom svázali Skokanovi nohy, aby nemohl skákat příliš rychle a Honzu poslal s velkým pytlem před les. Když Fukar zafoukal, tu vyběhlo z lesa na tisíc kusů zvěře, Skokan za nimi běhal a nasbíral půltucet srnců a zanesl je Honzovi, který je strčil do pytle. Když byl pytel plný, šel houslista se svými druhy opět na zámek.\nřed zámkem uzavřeli ulice a Honza otevřel pytel, tu vyběhlo ven osm set srnců. Houslista šel k princezně a řekl: „Teď si z nich můžete tři vybrat pro svatební pečeni.“ Nyní nemohla nic dělat, musela si houslistu vzít a král ho ihned jmenoval vícekrálem. Ti tři služebníci obdrželi dobré zaopatření na celý život. Nyní by houslista rád poděkoval starci a pomyslel si: „Kdyby tu tak teď byl.“ Tu stál stařec vedle něj a on mu padnul k nohám a prosil ho, aby mu řekl, jak se mu může odvděčit. Stařec řekl: „Vykliď mi jednu komoru ve tvém zámku, kde se mohu každou novoroční noc vyspat, neboť jen jednou za rok sem přijdu, to bude tvůj dík a moje odměna.“ Tak se stalo a v zámku bydlelo štěstí a už nikdy neodešlo. [pozn1]\nPoznámka 1 - Lidová pohádka „Der Geiger und seine drei Gesellen“ je ze sbírky lidových pohádek "Deutsche Hausmärchen" (1851) sběratele Johanna Wilhelma Wolfa (1817 - 1855). Z němčiny pro vaši radost přeložila a po svém převyprávěla Jitka Vlk Martináková. Zpět


Nechť si cvičí jak chtějí, je tam jen jedna základní podmínka, nesmí překročit hranice Ruska. Jinak je ruská vojska rozstřílejí na sračky.\nTo jsou nátlakové fabulace, klamání tělem, když jsou sice dost odhodlaní, když ještě mají na Ukrajině poplatky za tranzit plynu. Celé to tam začalo přísunem i těžké techniky k povstaleckým Novorepublikám, což je smlouvou MINSK 2 zakázáno (tu prosadil Putin a nebude ji sám porušovat). A hodí se světovému magorstvu a jeho předvoji - užitečným magorkům - blbečkům trollům ukazovat agresivitu Rusů, když přesunují vojska na svém území. Ukrajinští fašisté od Novorepublik dostali několikrát nafrak, když se rozhodli zaútočit. Ale - s pindosvětrem v zádech a vodkou v krvi (více ztrát mají nebojových než bojových), jim narostlo odhodlání a jde o diskreditaci RF, vyprovokování Putina k vojenskému překročení hranic - což on ví že nesmí udělat, a nejlépe o vyvolání majdanu v RF (také ruský zlatý rubl klepe světovému magorstvu na okénko). Myslím, že pár ruských specnazů se procvičí v boji a fašistické hormóny se uklidní. Je tu i návaznost i na vakcínu Sputnik V, kterou začal náhle Macron znevažovat po dvou pokusech zablokovat Suez - první zablokování taranem na ruský tanker se nepovedl (tam byl úmysl to čistě hodit na RF). Je třeba uvažovat v širších souvislostech. 💚💧🐸 💚💧🐸 💚💧🐸 💚💧🐸 💚💧🐸 💚💧🐸 💚💧🐸\n28. února, 12:42\n18. března, 09:08\n3. dubna, 11:1114\n3. dubna, 11:2914


Cairngorm, United Kingdom horské chaty a ubytování v lyžařských střediscích\nSněží v rezortu Cairngorm?\nUbytování v Cairngorm\nZde je seznam apartmánů a jiných ubytovacích kapacit v místě Cairngorm. Prohlédněte si náš neustále se rozrůstající seznam ubytovacích kapacit ve středisku Cairngorm pro pohodlné plánovaní Vaší lyžařské dovolené. Budeme rádi pokud majitelé ubytování rozšíří naši databázi, aby uživatelé měli co nejlepší možnost najít si ideální lokaci.\nCairngorm apatmány a ubytování ve středisku\nKontaktujte nás, prosím, pokud Váš hotel nebo jiné ubytovací kapacity jsou v blízkosti střediska Cairngorm a nejsou uvedeny výše.


Audiozone.cz • Kytarove krabicky - experimenty v elektronicky muzice ? - Stránky 6\nPříspěvek od skeld » 10 čer 2009 13:33\nc9000 píše: Kdž už je reč o kytarových efektech, podařilo se mi pořídi toto:\nJo, je to ještě poctivá krabice z fabriky Maxon. Tenkrát jsem po něm taky pokukoval, ale nakonec jsem dal přednost taky rackovýmu Ibanez (Maxon) AD202, http://www.youtube.com/watch?v=DIvWPpFMNPk umí to krásně hřejivej delay s možností modulace plus módy jako doubler, flanger, chorus.\nJinak co se týče delayů používám ještě páskový japonský Melos Tape Echo a také poslední verzi páskového Tesla Studioecho, všechny šlapou k absolutní spokojenosti a dají se s tím kouzlit zajímavý věci.\nPříspěvek od peteness » 10 čer 2009 13:39\nWohma: v pohode. Nic nemam proti te Line6 krabce, jenom mi to prijde pro Delaye, ktery uz ma MM, zbytecne vyhazovani penez. Btw tohle vlakno je o kytarovych krabkach vs. experimenty v elektronicke hudbe.\nPříspěvek od c9000 » 10 čer 2009 13:40\nno AD 202ka je bomba, taky dost nesehnatelná , bral bych ho hned. Ty máš polední verzi echolany? nebo jak se tomu říkalo, já slyšel že je to dneska skoro nepoužitelný, že se tam strašně rychle roztahuje pásek. to má asi jen klasickou páskovou smyčku že?\nPříspěvek od delay » 10 čer 2009 13:50\npeteness píše: Wohma: v pohode. Nic nemam proti te Line6 krabce, jenom mi to prijde pro Delaye, ktery uz ma MM, zbytecne vyhazovani penez. Btw tohle vlakno je o kytarovych krabkach vs. experimenty v elektronicke hudbe.\nJá bych potom MM prodal...\nPříspěvek od skeld » 10 čer 2009 13:56\nC9000: Jo, je to poslední vyrobená verze ve Vráblích, má to klasickou smyčku, kterou občas měním, je tam pakárna s tím slepováním pásky, ale leze z toho pěkná špína, která mě baví, navíc to má tři hlavy, takže jde docela dobře se zvukem experimentovat. To roztahování pásku je možný, ale zatím mi to nevadilo, spíš jsou s tím občas mechanický problémy, jako prokluzování vodících kladek atd., ale to má Melos taky, holt jsou to starý mašiny a potřebují nějaký ten servis.\nPříspěvek od c9000 » 10 čer 2009 14:16\njojo, taky jsem slepoval napodruhý se povedlo, nevíš jestli má ad 202 stejný čipový základ jako ten delay z 405ky, vyrábělo se to ve stejnou dobu, tak si myslím že jo Peklo je, když nastavíš vyšší hodntu repeat time, to se pak nedá uhlídat a dá se s tím dělat super VRRRRRRrrrrrsvist efekt to mě moc baví.\nPříspěvek od skeld » 10 čer 2009 14:31\nTo nevím jestli ty čipy jsou stejný, ale jak řikáš je to ze stejný doby, tak asi jo. To s tím repeatem je pravda .\nPříspěvek od peteness » 15 čer 2009 14:13\nNocto Loco - bezvadna krabka, dokaze jakykoli chcipacky zvuk prestransformovat v tlusty analog posunuty o 1 v 2 v 3 oktavy dolu plus naky mrvic k tomu.\nVypada kutilsky, ale cena je na urovni Moogerfoogeru. http://www.4mspedals.com/nocto.php\nEU prodejce: http://pedaler.eu/webshop/catalog/produ ... cts_id=182\nnebo se da levne koupit kit: http://4mspedals.com/kits.php\nhttp://www.youtube.com/watch?v=K9w1ddtt ... PL&index=4\nPříspěvek od skeld » 16 čer 2009 07:33\nTy jejich věci vypadají všechny pěkně, do toho kitu bych asi šel, ten je cenově v klidu, akorát by mě zajímalo na kolik vyjde poštovný z USA.\nPříspěvek od ReaktoplazmAR » 15 úno 2010 21:33\n- zaujímavé ..