Plán dopravní obsluhy území vlaky celostátní dopravy - PDF\nDownload "Plán dopravní obsluhy území vlaky celostátní dopravy"\n1 Plán dopravní obsluhy území vlaky celostátní dopravy zásady objednávky dálkové dopravy pro období\n2 Obsah Úvod Vymezení přepravních potřeb Dostupná data a možnosti jejich zpracování Základní charakteristika osídlení ve vztahu k dálkové dopravě Základní charakteristika metropolitních regionů v České republice Hodnocení přepravních vztahů mezi metropolitními regiony a významnými aglomeracemi v České republice Možnosti dopravní infrastruktury při zabezpečování přepravních vztahů mezi metropolitními regiony v České republice Doporučená pravidla pro objednávku dálkové a nadregionální dopravy...19 Popis zajišťovaných veřejných služeb v přepravě cestujících Technická koncepce objednávky vlaků celostátní dopravy Linky dálkové dopravy Nová linka dálkové dopravy v období od GVD Koncepční otázky rozvoje dálkové dopravy Předpokládaný rozsah poskytované kompenzace Harmonogram otevírání trhu v dálkové dopravě Zásady tarifní spolupráce a integrace vlaků objednávaných MD do IDS Kvalita poskytovaných služeb Požadavky na rozvoj infrastruktury z pohledu dálkové dopravy Reakce na připomínky dotčených subjektů Monitoring a vize pro následující plánovací období Tento dokument obsahuje plán dopravní obslužnosti území, zpracovaný Ministerstvem dopravy jako objednatelem dálkové dopravy podle 5 zákona č. 194/2010 Sb. o veřejných službách, pro období pěti let od roku 2012 do roku Cílem dopravního plánování je vytvářet podmínky pro hospodárné, efektivní a účelné zajišťování dopravní obslužnosti a vzájemnou spolupráci státu, krajů a obcí při této činnosti. Dopravní plánování vychází na základě zákonného požadavku z páteřních spojů veřejné drážní osobní dopravy při zajišťování dopravní obslužnosti. Tento dopravní plán vyjadřuje názory Ministerstva dopravy jako objednatele dálkové dopravy. Povinnost zveřejnit zpracovaný plán bude naplněna zveřejněním tohoto dokumentu na webových stránkách Ministerstva dopravy 2\n3 Úvod V letech 2005 až 2006 vznikl na Ministerstvu dopravy návazný dokument Dopravní politiky České republiky, nazvaný Strategie podpory dopravní obsluhy území, kde byla formulována potřeba zajištění kvalitního dopravního plánování. V tomto dokumentu bylo uvedeno, že přestože řada regionálních subjektů má zpracovány strategické plány, tato oblast není řešena systémově, porovnatelnou, vzájemně provázatelnou a inklusivní formou, s přesahem do ostatních souvisejících oblastí plánování. Dokument tehdy konstatoval, že v jiných evropských zemích s vyspělou veřejnou dopravou je zpravidla dopravní plánování různým způsobem zákonně zajištěno, například ve Spolkové republice Německo zákony na zemské úrovni. Dokument upozorňoval na skutečnost, že dopravní plánování nejen přispívá k vyšší provázanosti objednávky jednotlivých orgánů, které zajišťují veřejné služby v přepravě cestujících (stát dálková doprava, kraje regionální doprava). Při uzavírání dlouhodobých smluv je princip dopravního plánování s výhledem na 5-15 let zcela nezbytný. Ministerstvo dopravy však zpracovávalo pouze pracovní projekty dopravní obslužnosti na období platnosti jednoho jízdního řádu, přičemž někteří objednatelé veřejné dopravy nezpracovávali koncepční dokumenty vůbec. Tento stav nepřispíval k provázanosti postupu jednotlivých objednatelů ani k transparentnímu prostředí pro dopravce, realizující veřejné služby v přepravě cestujících. Návazné práce na zákoně o veřejných službách v přepravě cestujících1, který vstoupil v účinnost dne 1. července 2010, zahrnovaly proto i řešení oblasti dopravního plánování. Dopravní plánování v oblasti zajišťování dopravní obslužnosti koncipuje zákon jako činnost směřující k vytvoření transparentního prostředí pro stát a kraje na straně jedné a dopravce na straně druhé, které má napomoci kvalitní spolupráci objednatelů veřejné dopravy a efektivnímu vynakládání veřejných prostředků v této oblasti. V 5 zákona 194/2010 Sb. je dopravní plánování vymezeno jednak svým účelem, svými nástroji a jejich minimálním obsahem a požadavkem na veřejnou přístupnost svých výstupů; 5 rovněž obsahuje jeden obecný pokyn pro dopravní plánování, požadující páteřní charakter železniční dopravy. Přechodné období stanoví, že objednatel zpracuje dopravní plán do 31. prosince 2011 a zveřejní jej způsobem umožňujícím dálkový přístup. Povinnost zveřejnit zpracovaný plán jeho změny prostřednictvím internetu pak zajišťuje publicitu koncepce veřejné dopravy obcí, krajů a státu pro občany, dopravce i ostatní objednatele veřejných služeb v přepravě cestujících. Nejméně pětileté období přípravy plánu dopravní obsluhy území je odvozeno od nejmenšího časového horizontu, v rámci kterého je nezbytné provádět koncepční změny dopravní obslužnosti, připravovat harmonogram vypisování případných nabídkových řízení a případné integrace veřejných služeb v přepravě cestujících. S ohledem, že se jedná o první střednědobý dopravní plán, stanovilo Ministerstvo dopravy jeho plánovací období na minimálních 5 let ( ) s výhledem na další desetileté období. Minimální rozsah dopravního plánu je následující: popis zajišťovaných veřejných služeb v přepravě cestujících, předpokládaný rozsah poskytované kompenzace, časový harmonogram uzavírání smluv o veřejných službách a postup při uzavírání těchto smluv, harmonogram a způsob integrace, pokud se stát a kraje podílejí na organizaci integrovaných veřejných služeb v přepravě cestujících. Nad rámec těchto základních náležitostí dopravního plánu obsahuje dokument rovněž posouzení přepravních potřeb, které musí být východiskem pro návrh řešení dopravní obslužnosti, část věnovanou sledování kvality objednávaných dopravních služeb a část věnovanou průmětu potřeb objednávky dálkové dopravy do infrastrukturních investic v dalším období. 1 Zákon č. 194/2010 Sb. o veřejných službách v přepravě cestujících a o změně dalších zákonů 3\n4 1 Vymezení přepravních potřeb Hlavním cílem kapitoly je vymezení přepravních potřeb, které by měly být zajišťovány vlaky celostátní dopravy podle 4 odst. 1 zákona o veřejných službách v přepravě cestujících. Vzhledem k charakteru kapitoly je následující text strukturován do několika bloků, které na sebe navazují. Předpokládaným výstupem této části, jejíž součástí je základní přepravní analýza, jsou pravidla pro zajištění dopravní obslužnosti státu veřejnou drážní osobní dopravou. Z dokumentu tedy je zřejmé, ve kterých relacích lze na základě reálných přepravních potřeb obyvatel a možností stávající dopravní infrastruktury efektivně objednávat vlaky celostátní dopravy. 1.1 Dostupná data a možnosti jejich zpracování Pro vymezení hlavních přepravních vztahů v rámci systému osídlení v České republice je nezbytné pracovat s datovými podklady, které zprostředkovávají informace o velikosti a významu jednotlivých obcí či oblastí a základních proudech osob mezi nimi. V zásadě lze vzhledem k zaměření dokumentu zjednodušeně použité datové údaje rozdělit do tří hlavních okruhů, tj. 1/ velikostně-významové údaje o obcích, 2/ údaje o intenzitě přepravních proudů (zátěže) a 3/ směrová data o pohybu osob (zdroj-cíl). První skupina informací bude získána především z běžně dostupných databází pořizovaných Českým statickým úřadem2. Využita budou hlavně data o počtech obyvatel jednotlivých obcí, popřípadě z pohledu dálkové dopravy důležitých údajů např. o počtech studentů vysokých škol. V případě informací o intenzitě a směru přepravního proudu jsou možnosti získání kvalitních a relevantních údajů omezené. Především neexistují přepravní data zdroj-cíl s určením použitého dopravního prostředku, frekvence a účelu cesty v krátké periodě sledování. Přes tyto limity lze řadu informací, byť s omezenou vypovídací schopností, získat z veřejných databází. V případě informací o intenzitě přepravních proudů jsou běžně dostupné údaje o intenzitě silniční dopravy3 (bez znalosti obsazenosti vozidel), popřípadě dalších údajů zahrnutých v Ročence dopravy České republiky4. V rámci datových zdrojů o veřejné dopravě Ministerstvo dopravy disponuje neveřejnými údaji o úsekové frekvenci cestujících ve vlacích dálkové dopravy, které jsou zahrnuty do objednávky státu. Tyto údaje budou v dokumentu využívány i v další kapitole především pro interpretaci vývoje, popřípadě relativní srovnání5. Volně dostupné směrově orientované informace o přepravních vztazích jsou v podstatě omezeny na údaje o dojížďkových proudech, které jsou sledovány v rámci Sčítání lidu, domů a bytů6. Tyto údaje mají několik nedostatků, jenž je nutné zohlednit pro relevantní výstupy. Dojížďková data zahrnují pouze pravidelné pohyby do zaměstnání (včetně použitého dopravního prostředku) a do škol, které sice představují hlavní formy prostorové mobility obyvatelstva, avšak především v rámci regionálních a mikroregionálních vztahů. V rámci nadregionálních a dálkových vztahů tvoří nemalou část také nepravidelné (nahodilé) vztahy, které nejsou v dojížďce sledovány. Jedná se především o cesty za službami (obchod, úřad, lékař apod.), pracovní cesty, cesty spojené s cestovním ruchem, které se vyznačují značnou sezónností (včetně dojíždění na chaty, chalupy). Druhým nedostatkem je časové 2 Databáze Českého statistického úřadu (http://www.czso.cz/). 3 Údaje o zatížení silniční sítě mohou v generalizované podobě přiblížit přepravní proudy jednotlivých oblastí (i přes výraznou tranzitní přepravu u některých silničních komunikací). Jedná se o databázi Ředitelství silnic a dálnic ČR vycházející ze sčítání, které probíhá v pětiletém intervalu (poslední v roce 2010). 4 Ročenku dopravy každoročně vydává Ministerstvo dopravy (https://www.sydos.cz/cs/rocenky.htm). 5 Databáze akciové společnosti České dráhy. Sčítací kampaň ve vlacích je zpravidla realizována čtvrtletně v období jednoho týdne (nejčastěji v lednu, dubnu, srpnu, listopadu). Konkrétní výstupy z databáze nemohou být uváděny vzhledem k smluvním ustanovením. 6 Databázi Sčítání lidu, domů a bytů (SLDB) pořizuje Český statistický úřad s desetiletou frekvencí, přičemž poslední dostupná pocházejí z roku 2001 (vztaženy jsou ke dni sčítání, tj. k ). Nové údaje z jara 2011 budou dostupné po zahájení platnosti tohoto dokumentu. 4\n5 určení, které se objevuje v datových výstupech, kde je podle frekvence rozlišena dojížďka denní a celková nedenní (tj. cesta několikrát týdně i měsíčně). Dalším, neméně důležitým nedostatkem souvisejícím s využitím dat o dojížďkových proudech z roku 2001 je jejich neaktuálnost. Lze totiž odůvodněně předpokládat, že za posledních deset let došlo vlivem socioekonomických změn obecně k nárůstu mobility obyvatel vlivem vyšší koncentrace pracovních míst do velkých center (generující významné denní přepravní proudy ze zázemí), výstavby dopravní infrastruktury umožňující pravidelné denní dojíždění, dostupnosti veřejné dopravy či automobilu atd. Přestože nejsou tyto skutečnosti zanedbatelné, bude hrubá analýza hlavních přepravních proudů založena na údajích o dojížďkových proudech z roku 2001, jelikož je oprávněné domnívat se, že nedošlo k zásadním proměnám orientace a intenzity přepravních proudů. Dojížďková matice je zároveň vzhledem k zaměření dokumentu doplněna maticí přepravních vztahů v železniční osobní dopravě, která je založena na základě adresných (směrových) jízdních dokladů vydaných akciovou společností České dráhy, ze kterých je patrný počátek a cíl cesty. Tyto údaje jsou neveřejné a budou v dokumentu využity především pro relativní srovnání významu jednotlivých relací. 1.2 Základní charakteristika osídlení ve vztahu k dálkové dopravě Sídelní síť České republiky je značně diferenciovaná na základě dlouhodobého historického vývoje. Rozmístění obyvatelstva neprošlo po roce 1989 žádnou zásadní změnou, až na rostoucí intenzitu suburbanizačního procesu v posledním desetiletí především v zázemí hlavních aglomerací. K datu SLDB 2001 bylo v ČR obcí, takže průměrná velikost obce nedosahovala ani obyvatel a velikost mediánová 400 obyvatel (v polovině obcí ČR žije méně než 400 obyvatel). Ve velikostních skupinách do obyvatel se nacházelo téměř 80 % všech obcí, přičemž v této skupině obcí žilo pouze 17 % obyvatelstva ČR. Naopak v obcích s více než obyvatel (tj. 2 % obcí z ČR) žila více než polovina obyvatel ČR (cca 54 %). K 1. lednu 2011 bylo 132 obcí s více než obyvateli. Zjednodušeně lze uvést, že právě tato skupina obcí by měla představovat hlavní zdroje a cíle dálkové a nadregionální dopravy. Z hlediska hrubé regionální diferenciace je pro Čechy a oblast Českomoravské vrchoviny typická hustá síť malých sídel ( obyvatel), na Moravě a ve Slezsku jsou charakteristická větší sídla s obyvateli, rozmístěná ve větších vzdálenostech. Kromě uvedené západovýchodní polarity je možné zaznamenat také polaritu severojižní. Severní část území ČR je více urbanizovaná v důsledku industrializace (nejvyšší podíl obyvatelstva žijícího ve městech je v Moravskoslezském, Ústeckém a Karlovarském kraji), kdežto regiony na jihu ČR (především současný kraj Vysočina, Jihočeský a částečně Plzeňský kraj) mají převážně venkovský charakter s rozdrobeným osídlením. Diferenciace mezi Čechy na straně jedné a Moravou a Slezskem na straně druhé je také v rámci sledování největších sídel. V Čechách je patrná jasná dominance Prahy, pro Moravu a Slezsko je charakteristický vliv dvou hlavních aglomerací Brna a Ostravy. Z pohledu zajištění přepravních potřeb dálkovou a nadregionální dopravou jsou v rámci sídelního systému zásadní především hlavní metropolitní regiony/areály a sídelní aglomerace v České republice, které lze označovat za nejvýznamnější prvky osídlení, tj. také hlavní zdroje a cíle cest. Přístupy k jejich vymezení se v řadě studií liší, v zásadě jsou však jejich znaky v široké shodě odborníků na regionální plánování, sociální geografii a urbanismus podobné. V řadě případů je jejich hlavním ukazatelem velikost (tj. počet obyvatel v kombinaci s ukazatelem hustoty zalidnění na km2) a jejich vnitřní propojenost na základě vzájemných (recipročních) dojížďkových vazeb. Metropolitní regiony zpravidla zahrnují jedno nebo více hlavních jader, vedlejší jádra a jejich zázemí, přičemž hlavní jádro se vyznačuje určitým regionálním významem, který je charakterizován populačně, pracovně či přítomností řídících funkcí (instituce, sídla firem). Na základě uvedených kritérií byly vymezeny hlavní metropolitní regiony také ve studii7, která byla podkladem pro tento dokument. 7 Hampl, M. (2005): Geografická organizace společnosti v České republice: Transformační procesy a jejich obecný kontext, PřF UK, Praha, 148 s. Vymezení metropolitních regionů na základě stanovení tzv. integrovaných systémů středisek (ISS) bylo provedeno v rámci sociogeografické regionalizace na základě dat SLDB Vymezení jednotlivých regionů vychází z územní koncentrace obyvatelstva a intenzity vzájemného 5\n6 1.2.1 Hlavní metropolitní regiony v České republice V rámci studie bylo vymezeno celkem 11 metropolitních regionů, jejichž jádry jsou krajská centra, přičemž byl sloučen Hradec Králové s Pardubicemi a zároveň do této skupiny nebyla vzhledem ke své velikosti a absenci významných středisek v zázemí zahrnuta Jihlava. Vymezena byla rovněž druhá skupina 11 dalších, sekundárních (nemetropolitních) regionů, které dosahují potřebného významu hodnoceného agregátním ukazatelem kombinujícím populační a pracovní velikost oblasti, tzv. komplexní velikost, relativizovanou vůči celé České republice. Velice zjednodušeně lze uvést, že v první skupině jsou zahrnuty areály s populační velikostí více než 100 tisíc obyvatel, v druhé skupině pak oblasti s populační velikostí 50 až 99 tisíc obyvatel. Výjimku v druhé skupině tvoří aglomerace, které nedosahují požadované velikosti, ale jejich pracovní význam dané kritérium splňuje (jedná se o region Šumperku, Tábora a Náchoda). Uvedené vymezení až na výjimky zahrnuje nejvýznamnější města České republiky ve velikostní kategorii sídel nad 20 tisíc obyvatel zde není zahrnuto 15 měst (z nejvýznamnějších Třebíč, Cheb, Znojmo, Příbram, Trutnov, Písek atd.). Zároveň nejsou v rámci metropolitních regionů zahrnuty oblasti s více menšími jádry (méně než 20 tis. obyvatel) bez dostatečné vzájemné vztahové provázanosti typicky se jedná oblast v prostoru měst Vysoké Mýto Ústí nad Orlicí Česká Třebová Svitavy. Vymezení metropolitních regionů, významných nemetropolitních regionů a sídel nad 10 tisíc obyvatel je patrné z obr. 1, ve kterém jsou zároveň znázorněny hlavní turistické oblasti v České republice. Podrobná charakteristika jednotlivých regionů je uvedena v kap Obr. 1: Hlavní metropolitní regiony a turistické oblasti v ČR a významná sídla nad 10 tisíc obyvatel dojížďkového proudu (75 dojíždějících na km) v rámci center osídlení v oblasti. Výsledky studie budou dále využity pro účely dokumentu, i přes relativní zastaralost dat, na základě kterých bylo vymezení provedeno. 6\n7 1.2.2 Hlavní metropolitní regiony v zahraničí Vzhledem k charakteru dálkové dopravy s významnými vazbami na blízké zahraničí je kromě hlavních metropolitních regionů v České republice rovněž vhodné vymezit významné metropolitní regiony ve střední Evropě, které představují hlavní zahraniční zdroje a cíle cest 8: v Německu berlínský metropolitní region (4 mil. obyvatel), metropolitní region Saský trojúhelník drážďanský region (1 mil.) + region Lipsko Halle (1,4 mil.) + region Chemnitz (1 mil.), metropolitní region Norimberk (1 mil.) a mnichovský metropolitní region (2,3 mil.); v Rakousku aglomerace Lince (0,3 mil. obyvatel) a metropolitní region Vídně (2 mil.); v Polsku metropolitní regiony Vratislavi (0,8 mil. obyvatel), Katovic (2,6 mil.) a Krakova (0,8 mil.); na Slovensku jsou to metropolitní region Bratislavy (0,6 mil. obyvatel) a aglomerace Žilina Martin (0,2 mil.). 1.3 Základní charakteristika metropolitních regionů v České republice V následující podkapitole dokumentu jsou základním způsobem uvedeny hlavní rysy jednotlivých metropolitních regionů. Charakteristika bude zaměřena především na vymezení středisek v metropolitní oblasti, základního ekonomického profilu a hlavních směrů přepravní poptávky z oblasti, které budou založeny na dojížďkových proudech. Zahrnuty budou přitom pouze regiony převzaté ze studie Hampla (2005) a vyznačené na obr Metropolitní regiony Pražský metropolitní region (1 400 tis. obyv.)10 Hlavním jádrem pražské urbanizační oblasti je hlavní město Praha (1 257 tis. obyvatel bez zázemí) 11. Počet obyvatel hlavního města rostl prakticky až do první poloviny 90. let, kdy došlo k jeho kulminaci a následnému poklesu, který byl způsoben především procesem suburbanizace pražského zázemí (tj. nárůst obyvatel zejména v okresech Praha-východ, Praha-západ). Reálný počet obyvatel žijících v pražské urbanizační oblasti však bude v současnosti ještě o několik set tisíc vyšší, vzhledem k tomu, že v uvedených údajích jsou započteni pouze občané s trvalým pobytem v Praze, případně v jejím zázemí (tzn., nejsou zde zahrnuti dojíždějící pracující a studenti z ostatních regionů České republiky, ale zejména zahraniční pracovníci, jejichž počet není dostatečně zřejmý). Do metropolitního areálu Prahy je možné zařadit několik významných center s regionální působností, jejichž vazby (dojížďka za prací, do škol) jsou však jednoznačně orientované na Prahu. Jedná se zejména o Kladno (70 tis. obyvatel), které bylo jako další oblasti těžby a těžkého průmyslu v druhé polovině 90. let postiženo úpadkem způsobeným restrukturalizací těchto tradičních průmyslových odvětví. Dále se jedná o střediska relativně populačně menší Beroun (v aglomeraci s Královým Dvorem s téměř 24 tis. obyv.), Slaný (15 tis. obyv.), Kralupy nad Vltavou (17,5 tis. obyv.), Mělník (19 tis. obyv.), Neratovice (16 tis. obyv.), Brandýs nad Labem-Stará Boleslav (17,5 tis. obyv.). V zázemí Prahy se dále nachází řada menších měst/obcí, které však často plní funkci správního obvodu (jak obce s rozšířenou působností, tak s pověřeným obecním úřadem): Říčany, Čelákovice, Úvaly, Jesenice, Hostivice, Černošice, Roztoky atd. 8 Převzato z materiálu pro jednání schůze vlády: Politika územního rozvoje České republiky 2008, Podklady a východiska, Ministerstvo pro místní rozvoj, 52 s. 9 Pořadí výčtu jednotlivých regionů vychází z jejich komplexní velikosti dle Hampl Počet obyvatel jednotlivých metropolitních regionů je orientační vzhledem k tomu, že jejich hranice vůči okolním regionům nejsou ostré. 11 Počet obyvatel všech sídel uvedených v souhrnu je vztažený k (ČSÚ). 7\n8 Praha má dominantní postavení v ekonomice České republiky, jelikož vytváří téměř čtvrtinu celostátního HDP a dosahuje 143 % úrovně HDP EU25 (ostatní regiony České republiky nedosahovaly pro programové období % úrovně HDP EU25). Vyznačuje se nízkou nezaměstnaností, vyšší průměrnou mzdou, vyšší úrovní kvalifikace pracovních sil a zejména velkým objemem dojíždějících do práce (více než 160 tis. osob k roku ). Odvětvová struktura ekonomiky je v Praze proti ostatním regionům České republiky odlišná. V souladu se západoevropskými trendy byla od 90. let výrazně posilována terciární (obslužná) sféra (k roku % všech zaměstnaných) na úkor průmyslových odvětví. Tento proces byl umocněn přílivem zahraničních investic, jako například poboček bank, poradenských firem, obchodních řetězců apod. Přítomnost nových zahraničních investorů přitom změnila koncentraci ekonomických aktivit ve městě. Ty se často nyní nacházejí na okrajích Prahy (resp. již mimo její administrativní hranice např. Průhonice, Čestlice) v blízkosti hlavních silničních komunikací13 či v revitalizovaných oblastech bývalých průmyslových podniků (např. Anděl). Další centra pražské urbanizační oblasti se vyznačují relativně diverzifikovanou ekonomickou základnou, kterou reprezentují např. chemický průmysl (Neratovice, Kralupy n. L.) nebo strojírenský průmysl (Odolena Voda) apod. V základní ekonomické charakteristice Prahy a jejího zázemí je také důležité vyzdvihnout význam cestovního ruchu. V roce 2010 Prahu navštívilo 4,7 mil. hostů, tj. třetina návštěvníků v České republice. K atraktivitám cestovního ruchu v pražském metropolitním regionu je kromě Prahy samotné možné zařadit také např. Karlštejn atd. Mimořádné postavení v rámci České republiky má Praha také v počtu školských zařízení. Zejména se jedná o oblast vysokého školství (136,5 tis. studentů ve školním roce)14, přičemž je zřejmé, že podstatná část z nich dojíždí z jiných regionů v České republice (55 tisíc v roce 2001; v současnosti lze očekávat daleko vyšší hodnoty vzhledem k rozšíření nabídky a dostupnosti vysokého školství). Pražský metropolitní region je vzhledem ke svému dominantnímu postavení cílem přepravní poptávky prakticky ze všech částí České republiky. Přepravní proudy jsou směrovány z Prahy hlavně do Brna, Plzně, Hradecko-pardubického a Ústeckého metropolitního regionu. Ostravský metropolitní region (750 tis. obyv.) Jádrem ostravského metropolitního regionu je krajské město Ostrava (303,5 tis. obyvatel), které spolu s výrazně vztahově propojeným Havířovem (82 tis. obyv.) tvoří hlavní aglomerační jádro Ostravska. Vymezení celé ostravské urbanizační oblasti je často chápáno různě, přičemž v tomto textu je akceptováno relativně užší vymezení (tzn. bez Opavska a Novojičínska, které jsou vymezeny jako samostatné nemetropolitní oblasti). Spolu s Ostravou a Havířovem je oblast tvořena dalšími významnými centry Karvinou (65,5 tis. obyv. se Stonavou) a Frýdkem-Místkem (62,5 tis. obyv.), dále pak městy s relativně nižší populační velikostí, které jsou výrazně propojeny jak s Ostravou, tak v některých případech s Havířovem a Karvinou. Jedná se zejména o Třinec (37 tis. obyv.) a Český Těšín na východě oblasti; na severu pak Orlovou (32 tis. obyv.), Bohumín (22,5 tis. obyv.) a Hlučín (14 tis. obyv.); případně na jihu regionu také Frýdlant nad Ostravicí (9,7 tis. obyv.), který je významně vztahově propojen s Frýdkem-Místkem a Ostravou. Specifickým rysem celé oblasti je vysoká míra urbanizace s minimálním zastoupením malých obcí. Sociální a ekonomické podmínky ostravského pánevního prostoru byly výrazně ovlivněny v druhé polovině 90. let útlumem těžkého průmyslu a omezením těžby černého uhlí, což způsobilo nemalé problémy, které v určité míře přetrvávají do dneška vysoká míra nezaměstnanosti a nedostatek pracovních příležitostí. I přes uvedené problémy tvoří stále základ odvětvové struktury Ostravska 12 Předpokladem je, že je počet dojíždějících v současnosti vyšší. Nadto není v této hodnotě vůbec zachycena dojížďka za prací ze zahraničí. 13 V této souvislosti je možné hovořit o tzv. urban sprawlu rozšiřování nerezidenční zástavby v okolí dálnic, která je dopravně dostupná výhradně IAD. 14 Počty studentů pocházejí z údajů ČSÚ: Studenti VŠ podle města, ve kterém studují v akademickém roce 2008/2009 k Údaje zahrnují kromě studujících se státním občanstvím ČR také studující cizince. 8\n9 hutnictví (Ostrava, Bohumín, Frýdek-Místek), strojírenství (Ostrava), těžba uhlí (Karviná) a chemický průmysl (Ostrava, Bohumín, Paskov). Strukturální problémy průmyslových odvětví se odrazily také ve změně bilance dojížďky a vyjížďky do zaměstnání, kterou lze popsat na základě údajů za celou jednotku Moravskoslezského kraje15. Základní změnou je skutečnost, že k roku 2001 byla téměř o 15 tis. osob vyšší vyjížďka za hranice kraje než dojížďka osob z jiných krajů do Moravskoslezského kraje. Obdobná záporná bilance je patrná také u školských pohybů, i přesto, že se v Ostravě vytvořila relativně široká nabídka vysokého školství. Ve školním roce 2008/2009 v Ostravě studovalo cca 30,5 tis. studentů16, k tomu v Karviné na jedné z fakult opavské Slezské Univerzity téměř 3,5 tis. studentů. Nejvýznamnější přepravní proudy z ostravského metropolitního regionu lze identifikovat především do Prahy, do Brna a s odstupem do Olomouce a v rámci denní dojížďky do blízkých oblastí (Opavsko a Novojičínsko). Ve směru na Ostravsko jsou nejsilnější přepravní proudy z oblastí v rámci Moravskoslezského kraje (opět Opavsko, Novojičínsko, Krnovsko atd.), v rámci meziregionálních proudů pak především z významných moravských metropolitních regionů v rámci školské dojížďky (zejména Olomoucko). Brněnský metropolitní region (450 tis. obyv.) Dominantním centrem brněnského metropolitního areálu je krajské město Brno, ve kterém žije téměř třetina obyvatel celého Jihomoravského kraje (tj. 371 tis. obyv.). Výrazně populačně menší než je centrum oblasti jsou významnější města v jeho zázemí. Jedná se zejména o Blansko (21 tis. obyv.), Kuřim (10,5 tis. obyv.), dále pak Tišnov (8,5 tis. obyv.), Rosice (včetně Zastávky téměř 8 tis. obyv.), Modřice (4 tis. obyv.), Šlapanice (6,4 tis. obyv.) a Adamov (4,5 tis. obyv.). Brněnská aglomerace je tradiční průmyslovou oblastí ve výhodné dopravní poloze, která je zaměřená především na zpracovatelský průmysl a stále se rozvíjející oblast služeb, mimo jiné i progresivního terciéru (např. IT firmy). Oblast se vůči celorepublikovému průměru vyznačuje nízkou mírou nezaměstnanosti a dostatkem pracovních příležitostí. Samotné Brno je v rámci České republiky významným centrem vysokého školství se 74 tis. studenty, přičemž velké množství z nich do města dojíždí z oblastí mimo Jihomoravský kraj17. Nejvýznamnější meziregionální přepravní proudy z brněnské metropolitní oblasti jsou směřovány především do Prahy, s výrazným odstupem (cca 20 % objemu proudu Brno Praha) do Olomouce, dále Ostravy a Zlína. Ve směru do Brna se samozřejmě vyskytují nejsilnější přepravní proudy z oblastí v rámci samotného kraje, ale také východní části kraje Vysočina (Ždársko) a jižní části Pardubického (Svitavsko atd.). V rámci meziregionálních proudů pak především z významných moravských metropolitních regionů a Prahy. Ústecký metropolitní region (500 tis. obyv.) Metropolitní region Ústí nad Labem je výrazně polycentrický, přičemž jej lze rozdělit do dvou vzájemně propojených více se integrujících částí ústecko-teplické a mostecko-chomutovské. Prostoru severočeské pánevní konurbace dominuje několik hlavních jader nejvýznamnějším je krajské město Ústí nad Labem (včetně 95,5 tis. obyvatel), dále Teplice (51 tis. obyv. bez vztahově propojeného Dubí atd.) a Děčín (52 tis. obyv.), v jižní polovině konurbace Most (67,5 tis. obyv.) a Chomutov (včetně Jirkova se 71,5 tis. obyv.). K nim lze zařadit vedlejší jádra oblasti s významnou mikroregionální působností Litoměřice (23,5 tis. obyv.), Litvínov (27 tis. obyv.), Bílina (16 tis. obyv.), Kadaň (téměř 18 tis. obyv.) a Klášterec nad Ohří (15,5 tis. obyv.). Vysoká koncentrace tradičních útlumových průmyslových odvětví a oblastí těžby hnědého uhlí ovlivnila současný stav území, které se podobně jako Ostravsko potýká s vysokou mírou 15 Pro ostravský metropolitní region jsou typické stejné trendy jako pro celý kraj. 16 K roku 2001 jich dojíždělo z jiných krajů cca 8 tis. 17 Podle Sčítání lidu, domů a bytů 2001 dojíždělo do škol v Jihomoravském kraji přes 25 tis. studentů. 9\n10 nezaměstnanosti a nedostatkem pracovních příležitostí, z čehož plyne vyšší míra vyjíždění za prací mimo místo trvalého bydliště. Přes veškeré problémy je však ekonomické základna oblasti ze značné míry založena na tradičních odvětvích např. chemickém (Ústí nad Labem) či sklářském (Teplice) průmyslu, v jižní části těžbou hnědého uhlí a energetikou. Samotné krajské město Ústí nad Labem také působí v rámci oblasti jako centrum vysokého školství s 9,5 tis. studenty. Nejvýznamnější přepravní poptávku z oblasti lze identifikovat ve směru do pražského metropolitního regionu (jak pracující tak studenti). Sekundární přepravní proudy, které jsou výrazně nižší, lze identifikovat do Plzně (cca 10 % proudu do Prahy), Liberce a Brna, přičemž jejich motivem je dojíždění do školských zařízení. Hradecko-pardubický metropolitní region (250 tis. obyv.) Hradecko-pardubický metropolitní areál představuje typické dvojjaderné území, s výraznou dominancí a vysokou vztahovou provázaností obou hlavních center Hradce Králové (94,5 tis. obyv.) a Pardubic (90,5 tis. obyv.). V rámci této oblasti lze vymezit také vedlejší jádra, která jsou centry mikroregionů, jež spádují do hlavního aglomeračního prostoru. Jedná se především o Chrudim (23,5 tis. obyv.) a Přelouč (8,5 tis. obyv.). Další sídla oblasti jsou již pod výrazným vlivem jednoho z hlavních jader např. Holice (6,5 tis. obyv.) a Lázně Bohdaneč (3,5 tis. obyv.) mají výrazný spád do Pardubic; Třebechovice pod Orebem (5,8 tis. obyv.) do Hradce Králové; Slatiňany (4 tis. obyv.) do Chrudimi a Pardubic. Mimo vymezenou metropolitní oblast jsou další větší sídla, které spádují do hlavních jader oblasti, např. Jaroměř a Chlumec nad Cidlinou do Hradce Králové. Hradecko-pardubická aglomerace se v rámci celorepublikového srovnání vyznačuje širokou základnou ekonomických odvětví, nižší mírou nezaměstnanosti a dostatkem pracovních příležitostí, a to i přesto, že se území dotkly dopady transformujících se odvětví průmyslu. V současné době se kromě tradičních průmyslových odvětví (především chemický, elektrotechnický, potravinářský průmysl) přidávají odvětví nová, zaměřená především na terciérní a kvartérní aktivity (různé služby, obchod). Samotná krajská města Hradec Králové a Pardubice jsou centry vysokého školství s 12 tis., resp. 9,5 tis. studenty. Za hlavní dálkový přepravní proud lze jednoznačně označit směr do Prahy, po kterém následuje (vzhledem k proudu do Prahy) pětinová přepravní intenzita do Brna a zhruba desetinová ve směru Liberec a Olomouc. Olomoucký metropolitní region (230 tis. obyv.) Olomoucký metropolitní region je územím, kde hlavní sídelní prostor tvoří krajské město Olomouc (101 tis. obyv.) společně s Prostějovem (přes 47 tis. obyv.) a Přerovem (47 tis. obyv.). Mezi další mikroregionální centra se řadí Šternberk (14 tis. obyv.) a Lipník nad Bečvou (8,5 tis. obyv.). Již populačně menší obce jsou některé obce především na východ od hlavního jádra (Hlubočky, Velká Bystřice atd.). Jedná se o oblast s průměrnými hodnotami výše mezd a míry nezaměstnanosti, s relativně širokou ekonomickou základnou zahrnující tradiční zemědělskou výrobu, potravinářský průmysl, oděvní průmysl, výroba strojů a zařízení atd. K tomu se samozřejmě podobně jako v celé České republice rozvíjejí terciérní aktivity, ke kterým lze mimo jiné také řadit Univerzitu Palackého v Olomouci (téměř 20,5 tis. studentů). Také vzhledem k výhodné geografické i dopravní poloze vychází z oblasti několik významných přepravních proudů. Mezi denní frekvenci je možné započíst nejvýznamnější proud s centry zlínského metropolitního regionu (především s Kroměřížskem). Hlavní meziregionální přepravní proudy směřují do Prahy a do Brna (cca 2/3 objem proudu do Prahy), po nichž následuje ostravská aglomerace (cca polovina, resp. 1/3 u proudu do Prahy). Plzeňský metropolitní region (215 tis. obyv.) Dominantním centrem plzeňského metropolitního regionu je krajské město Plzeň, ve kterém žije téměř třetina obyvatel celého Plzeňského kraje (tj. 169 tis. obyv.). Výrazně populačně menší než centrum oblasti jsou významnější města v jeho zázemí. Jedná se zejména o Rokycany (14 tis. obyv.), které lze 10\n11 označit za vedlejší jádro oblasti a další sídla Nýřany (6,8 tis. obyv.), Dobřany (6 tis. obyv.), Třemošná (5 tis. obyv.), Starý Plzenec (4,5 tis. obyv.) atd. Oblast Plzeňska je v souvislosti s vlastním ekonomickým profilem spojována s tradičním potravinářským (Prazdroj, Stock, Bohemia Sekt), strojírenským průmyslem (Škoda), průmyslem keramických hmot v Horní Bříze, Chlumčanech atd., a nově se na průmyslových zónách, s podporou zahraničních investorů, rozvíjejícím elektrotechnickým průmyslem. Krajské město Plzeň je také centrem vysokého školství v oblasti (19,5 tis. studentů). Hlavní meziregionální přepravní poptávka z Plzně je jednoznačně orientována na Prahu, dále na České Budějovice a Brno (cca 5 % proudu do Prahy; především školská dojížďka). V rámci kraje jsou rovněž významné vztahy s dalšími centry rámci denní dojížďky Stříbro, Domažlice, Klatovy. Zlínský metropolitní region (180 tis. obyv.) Hlavní jádro oblasti je uvažováno v rozsahu aglomerace Zlína (75,5 tis. obyv.) a Otrokovic (18,5 tis. obyv.). Další významná města se nacházejí v zázemí aglomerace, přičemž jejich populační velikost je daleko nižší než velikost jádra Napajedla (7,5 tis. obyv.), Vizovice (4,5 tis. obyv.), Fryšták (3,5 tis. obyv.). V severozápadní části regionu plní funkci jádra Kroměříž (29 tis. obyv.), vztahově provázaný s Holešovem (12 tis. obyv.) a dalšími středisky Hulínem (7 tis. obyv.) a Chropyní (5 tis. obyv.). Zlín v minulosti představoval silnou ekonomickou oblast s dominancí velkých průmyslových podniků. Od poloviny 90. let se však potýká s útlumem dříve prosperujících odvětví (výroba obuvi, strojírenství), které v současnosti reprezentuje především chemický a gumárenský průmysl (Otrokovice, Napajedla, Chropyně). V souvislosti s krajskou funkcí Zlína se začaly rozvíjet spíše terciérní aktivity (služby, obchod), které reprezentuje také Univerzita Tomáše Bati s cca 9,5 tis. studenty. Hlavní meziregionální přepravní poptávka ze zlínského metropolitního regionu je orientována na Prahu, poté následuje směr do Brna (zhruba 2/3 proudu do Prahy), a již s vyšším odstupem do olomoucké a ostravské metropolitní oblasti. Z hlediska denní frekvence dojíždění jsou významné vazby s uherskohradišťskou aglomerací a jižní částí olomouckého regionu (Přerovskem). Liberecký metropolitní region (175 tis. obyv.) Jádrem libereckého metropolitního regionu je sídelní aglomerace krajského města Liberce (102 tis. obyv.) a Jablonce nad Nisou (téměř 45,5 tis. obyv.). Další významná centra se nacházejí především v západovýchodním směru oblasti Chrastava (6 tis. obyv.) a Hrádek nad Nisou (7,5 tis. obyv.) západně od jádra oblasti a Tanvald (včetně Desné 10,5 tis. obyv.) a jeho okolí na východ od Liberce. Ekonomická základna oblasti již není orientována na textilní průmysl jako v minulosti. Vyznačuje se širokou diverzifikací, z níž vyčnívá především automobilový, plastikářský průmysl (Liberec) a průmysl skla, keramiky a porcelánu (Jablonec n.n.). Důležitou složkou hospodářského rozvoje oblasti je cestovní ruch, který je možné vzhledem k výhodné geografické poloze provozovat téměř celoročně (především však v letní a zimní sezóně). Turistická atraktivita poté ovlivňuje zvýšenou přepravní poptávku v hlavních sezónách, která se soustřeďuje zejména v urbanizačních oblastech severních a východních Čech a především v Praze18. Vyzdvihnout je nutné také rychle se rozvíjející Technickou univerzitu v Liberci s 9,5 tis. studenty. Za hlavní meziregionální přepravní vazbu lze jednoznačně označit směr do Prahy, po kterém následuje (vzhledem k proudu do Prahy) pětinová přepravní intenzita do Mladé Boleslavi, dále do ústecké, hradecko-pardubické a brněnské oblasti (vesměs dojížďka do vysokých škol). V rámci kraje jsou rovněž patrné vztahy s Českou Lípou a Turnovem. Karlovarský metropolitní region (140 tis. obyv.) 18 Významnou část víkendového (zejména pátek a neděle) přepravního proudu mohou tvořit cesty do tzv. objektů druhého bydlení (chaty a chalupy), jejichž zdroj je ve většině případů v silně urbanizovaných městských oblastech. 11\n12 Jádrem karlovarského metropolitního regionu je aglomerace krajského města Karlových Varů (51 tis. obyv.), vedle kterého lze vymezit také vedlejší jádra Sokolov (24,5 tis. obyv.), Ostrov (téměř 17,5 tis. obyv.) a Chodov (14 tis. obyv.) atd. Z hlediska ekonomického profilu lze oblast rozdělit na dvě části severní a jižní. Severní část tvoří Karlovy Vary se zázemím a oblast Ostrova. Zejména pro krajské město je z hlediska odvětvové struktury hospodářství typický kromě tradičních oborů (např. výroba porcelánu) vysoký podíl služeb souvisejících s místním lázeňstvím a cestovním ruchem (nejen v Karlových Varech, ale např. také v Lokti). Jižní část oblasti je z významných sídel tvořena Sokolovem a Chodovem. Jedná se o vysoce industrializované území zaměřené na těžbu a energetiku, ve kterém v posledních deseti letech proběhly mimořádné strukturální změny, jejichž dopadem byla např. vysoká míra nezaměstnanosti proti průměru České republiky. Hlavní přepravní poptávka z oblasti je orientována na Prahu, poté následuje směr do sousedních regionů plzeňské (zhruba 1/3 proudu do Prahy) a chebské aglomerace. Minoritní jsou poté proudy do dalších oblastí, které souvisejí především se školní dojížďkou (především do Ústí nad Labem, Českých Budějovic a Brna). Českobudějovický metropolitní region (115 tis. obyv.) Dominantním centrem českobudějovického metropolitního regionu je krajské město České Budějovice (95 tis. obyv.). Výrazně populačně menší než centrum oblasti jsou významnější sídla v zázemí Hluboká (5 tis. obyv.), Lišov (4 tis. obyv.), popřípadě Zliv (3,5 tis. obyv.). Samotné centrum oblasti a jeho zázemí má poměrně širokou ekonomickou základnu s různými odvětvími zpracovatelského průmyslu (potravinářský, dřevozpracující, papírenský ad.) a terciérními aktivitami (např. 6 ústavů AV ČR, Jihočeská univerzita 12,5 tis. studentů). Mezi ně lze zařadit také cestovní ruch, který je výrazně spojen s přilehlými oblastmi Českým Krumlovem, oblastí Třeboňska a Lipenska (dominance letní sezóny). Za hlavní dálkový přepravní proud lze jednoznačně označit vazbu s Prahou, po které následuje proud do Brna a Plzně (zhruba 15 % objemu proudu do Prahy). V rámci krajských vztahů dominuje spojení s Táborem Ostatní nemetropolitní regiony Mladoboleslavský region (75 tis. obyv.) Hlavním centrem oblasti je Mladá Boleslav (44 tis. obyv.), která má vzhledem ke své výjimečné pracovní funkci výraznou spádovou oblast. Do té lze zařadit Mnichovo Hradiště (8,5 tis. obyv.), Benátky nad Jizerou (7,5 tis. obyv.), Bělou pod Bezdězem (5 tis. obyv.) a Bakov nad Jizerou (5 tis. obyv.). Ekonomická struktura oblasti je založena na automobilovém závodu Škoda Auto (cca 30 tis. zaměstnanců) a dalších navazujících výrob. Mladá Boleslav si vzhledem ke svému ekonomickému potenciálu vytváří širokou spádovou pracovní oblast. Z hlediska poptávky po dopravě je zřejmá největší intenzita směrových proudů z mladoboleslavské urbanizační oblasti do pražského metropolitního areálu a v menší míře také do liberecké urbanizační oblasti. Vsetínsko-Valašskomeziříčský region (80 tis. obyv.) Vsetínsko-meziříčská urbanizační oblast představuje území se dvěma hlavními jádry Vsetínem (27 tis. obyv.) a Valašským Meziříčím (27 tis. obyv.). Kromě dvou hlavních jader je obyvatelstvo výrazně koncentrováno zejména v údolí Rožnovské Bečvy (v ose Valašské Meziříčí Zubří Rožnov pod Radhoštěm). Jedná se především o Rožnov pod Radhoštěm (17 tis. obyv) a Zubří (5,5 tis. obyv.). Ekonomická základna oblasti je založena především na tradičních průmyslových odvětví zejména na chemickém (Valašské Meziříčí, Zubří), elektrotechnickém (Valašské Meziříčí, Rožnov p. R) a strojírenském průmyslu (Vsetín). K charakteristice oblasti je nutno připočíst také potenciál cestovního ruchu, který je reprezentovaný zejména Moravskoslezskými Beskydy a Javorníky či jinými atraktivitami (např. Valašské muzeum v přírodě Rožnov p. R.). 12\n13 Hlavní meziregionální přepravní poptávka z urbanizační oblasti je orientována na Prahu, Brno, Ostravu a Olomouc (pořadí odpovídá intenzitě a významu). Přepravní vazby s vyšší denní frekvencí lze identifikovat mezi Valaškomeziříčskem, Hranickem a Novojičínskem; Rožnovskem a Frenštátskem; Vsetínskem a Zlínskem. Opavský region (75 tis. obyv.) Dominantním centrem oblasti, která je v některých případech zařazována k ostravskému metropolitnímu areálu, je statutární město Opava (58,5 tis. obyv.). Další významné sídla se nacházejí v zázemí jádra. Jedná se o Kravaře (téměř 7 tis. obyv.) a Hradec nad Moravicí (5,5 tis. obyv.). Opava a její blízké zázemí se vyznačují relativně širokou ekonomickou základnou, která se opírá o zpracovatelský průmysl (chemický, farmaceutický, potravinářský ad.) a vzhledem ke své regionální působnosti také o služby. Tu zastupuje, z hlediska přepravních vztahů relativně důležitá, tamní Slezská univerzita se 4 tis. studenty. Z hlediska poptávky po dopravě je zřejmá největší intenzita denních směrových proudů z Opavy do sousedních oblastí Ostravska a v menší míře také Krnovska. Hlavní přepravní proudy nedenní frekvence v meziregionálním spojení z Opavy lze identifikovat do Prahy, Brna a Olomouce (pořadí odpovídá intenzitě a významu). Novojičínský region (75 tis. obyv.) Oblast z jihu navazuje na ostravský metropolitní areál. Jedná se o území se dvěma hlavními jádry Novým Jičínem (24 tis. obyv.) a Kopřivnicí (23 tis. obyv.). Ve východní části oblasti lze identifikovat vedlejší jádro s mikroregionální působností Frenštát pod Radhoštěm (11 tis. obyv.), v severní části další významné sídlo Příbor (téměř 9 tis. obyv.). Odvětvová struktura hospodářství oblasti je založena především na zpracovatelském průmyslu potravinářském, oděvním (Nový Jičín) a automobilovém průmyslu (Nový Jičín, Kopřivnice). Východ oblasti (Frenštátsko) je vzhledem k výhodné geografické poloze (blízkost masivu Moravskoslezských Beskyd) hlavní atraktivitou cestovního ruchu v oblasti. Hlavní přepravní poptávka z oblasti je orientována na sousední oblasti Ostravska, Valašskomeziříčska a Rožnovska (zejména silná vazba Rožnov pod Radhoštěm Frenštát pod Radhoštěm), přičemž frekvence proudu je často denní. V rámci meziregionálních směrů lze přepravní poptávku identifikovat především do Prahy a Brna, v menší míře do Olomouce. Uherskohradišťský region (65 tis. obyv.) Hlavní jádro oblasti tvoří Uherské Hradiště (25,5 tis. obyv. + Staré Město (7) a Kunovice (5,5)), které je doplněno vedlejším centrem Uherským Brodem (17 tis. obyv.) na východě oblasti. V území ohraničeném uvedenými centry se nadto nachází řada sídel s vyšším počtem obyvatel (3 tis. a více). Jedná se např. o Hluk, Vlčnov, Nivnici atd. Oblast se vyznačuje relativně širokou ekonomickou základnou, přes zemědělské aktivity, odvětví zpracovatelského průmyslu strojírenský, zbrojařský či potravinářský až k terciérním aktivitám. Mezi ně lze zařadit také služby, které jsou navázány na atraktivity cestovního ruchu (např. Buchlovice, Buchlov či nedaleké lázně Luhačovice). Z hlediska poptávky po přepravě je největší intenzita směrových proudů do zlínského metropolitního regionu (i denní frekvence), v menší míře také do Prahy a Brna. Kolínský region (65 tis. obyv.) Oblast představuje území dvou jader Kolína (31 tis. obyv.) a Kutné Hory (21 tis. obyv.), z jihu doplněných Čáslaví (10 tis. obyv.). V některých případech je jako součást oblasti uváděno také pokračování přirozené osy Poděbrady Nymburk. Oblast je z hlediska odvětvové struktury hospodářství relativně diverzifikovaná, s různými obory např. potravinářský průmysl v Kutné Hoře, nově výroba automobilů v Kolíně. Doplňkem je také oblast služeb např. atraktivity cestovního ruchu (Kutná Hora). 13\n14 Oblast je vzhledem ke své geografické poloze a možnostem dopravní infrastruktury výrazně orientovaná na Prahu (často s denní frekvencí dojížďky). Další přepravní proudy, avšak výrazně nižší intenzity, lze identifikovat ve směru do hradecko-pardubické aglomerace a dále pak do mladoboleslavské a brněnské aglomerační oblasti. Jihlavský region (55 tis. obyv.) Jádrem oblasti je Jihlava (51 tis. obyv.), v jejichž zázemí není žádné významné aglomerované sídlo. Nosným odvětvím hospodářství oblasti je průmysl strojírenský, podíl má také potravinářský průmysl. Významný podíl patří také terciérním aktivitám, které často souvisejí s krajským statutem města, ale také např. se školskými zařízeními. V poptávce po meziregionální přepravě z oblasti jasně dominuje směr do Prahy, poté směr do Brna (cca polovina intenzity proudu do Prahy) a s výrazným odstupem pak proudy převážně motivované dojížďkou do vysokých škol (České Budějovice, Hradec Králové+Pardubice, Olomouc). Přepravní poptávku s převážně denní frekvencí je pak možné identifikovat s ostatními městy kraje Vysočina, především s Havlíčkovým Brodem. Českolipský region (65 tis. obyv.) Hlavním jádrem oblasti je Česká Lípa (38 tis. obyv.). K tomu je obyvatelstvo také koncentrováno v severní části oblasti v ose Kamenický Šenov (4 tis. obyv.) Nový Bor (12,2 tis. obyv.) Cvikov (4,5 tis. obyv.). Českolipsko se řadí mezi oblasti s tradičně rozvinutým zpracovatelským průmyslem, přičemž mezi nejvýznamnější patří sklářská výroba a dále se rozvíjející strojírenské výroby zaměřené na automobilové díly a doplňky (Česká Lípa). Hlavní meziregionální přepravní poptávka z urbanizační oblasti je orientována na Prahu, Liberec, východní část Ústeckého metropolitního regionu Děčínsko, Mladou Boleslav a aglomeraci Rumburk-Varnsdorf, přičemž u posledních tří vazeb se často jedná o proces s denní frekvencí. Šumperský region (60 tis. obyv.) Hlavní prostor koncentrace obyvatel se nachází v ose Zábřeh (14 tis. obyv.) Postřelmov (3,3 tis. obyv.) Bludov (3,2 tis. obyv.) Šumperk (27,5 tis. obyv.) Rapotín (3,2 tis. obyv.), přičemž hlavní střediskovou funkci oblasti plní Šumperk. Ekonomická základna oblasti je relativně široká, s vyšším podílem zpracovatelského průmyslu (kovovýroba, strojírenství, výroba elektrických strojů, dopravních prostředků ad.). Oblast je také vzhledem ke své vstupní poloze do Jeseníků významná z hlediska cestovního ruchu a dalších návazných aktivit (ubytovací služby, lázeňství ve Velkých Losinách atd.). Táborský region (55 tis. obyv.) Jádrem oblasti, která se vyznačuje relativně širokou ekonomickou základnou je aglomerace Tábora (35 tis. obyv.), Sezimova Ústí (7,3 tis. obyv.) a Plané nad Lužnicí (3,8 tis. obyv.). Hlavní meziregionální přepravní poptávka z urbanizační oblasti je orientována do Prahy, v daleko nižší intenzitě do Plzně a Brna (dojížďka do vysokých škol cca 10 % intenzity proudu do Prahy). Přepravní vazby s vyšším zastoupením denní frekvence lze identifikovat s českobudějovickým metropolitním regionem. Náchodský region (55 tis. obyv.) Hlavním jádrem oblasti je Náchod (20,5 tis. obyvatel), který v oblasti doplňují relativně rovnocenná města Nové Město nad Metují (9,9 tis. obyv.), Červený Kostelec (8,5 tis. obyv) a Hronov (6 tis. obyv.). Oblast se vyznačuje relativně širokou ekonomickou základnou, včetně potenciálu cestovního ruchu. Za hlavní přepravní proudy z oblasti lze označit proud do hradecko-pardubické aglomerace a do sousedního Trutnova, který má většinou charakter denní frekvence. V poptávce po meziregionální přepravě z oblasti jasně dominuje směr do Prahy, s výrazným odstupem následuje směr do Brna a Liberce. 14\n15 1.4 Hodnocení přepravních vztahů mezi metropolitními a významnými aglomeracemi v České republice regiony Nejintenzivnější přepravní proudy se v České republice vyskytují v rámci jednotlivých vztahů center v metropolitních regionech, kde existuje výrazná denní dojížďka do hlavního/vedlejšího jádra oblasti. Za absolutně nejvyšší proudy v rámci České republiky lze označit dva výrazně se vymykající zbytku. Jedná se o dojížďkový proud z Kladna do Prahy (9,2 tis. osob, z toho 7,6 tis. denně) a proud z Havířova do Ostravy (téměř 8 tis. osob, z toho 7,4 tis. denně). Velmi zjednodušeně lze uvést, že nejsilnější mezistřediskové proudy se v České republice vyskytují v pražském metropolitním areálu ve směru do Prahy (např. z Kladna, Říčan, Brandýse n. L.-Staré Boleslavi, Neratovic, Kralup n.vlt. atd.), v ústeckém metropolitním regionu (z Jirkova do Chomutova, z Litvínova do Mostu, z Krupky do Teplic atd.), v ostravském metropolitním areálu (z Havířova do Ostravy, z Frýdku-Místku do Ostravy, z Havířova do Karviné atd.), v brněnském metropolitním areálu (z Blanska, Šlapanic a Kuřimi do Brna) a také v rámci metropolitních regionů se dvěma jádry, které jsou významně vztahově provázány (především Zlín Otrokovice, Liberec Jablonec nad Nisou, Pardubice Hradec Králové atd.). Zabezpečení uvedených přepravních proudů je vzhledem k jejich charakteru především úkolem příměstské, popř. regionální dopravy, přičemž dálková a meziregionální doprava v těchto relacích plní obslužnou funkci pouze doplňkově. Pro základní hodnocení intenzity a směrování dálkových přepravních proudů byla provedena hrubá analýza dojížďkových vazeb mezi vymezenými metropolitními regiony, která je interpretována v následujících podkapitolách v rozdělení na denní a celkovou ( nedenní ) frekvenci Hlavní dálkové a nadregionální přepravní vztahy denní frekvence Nejvýznamnější denní vztahy v dálkové a meziregionální dopravě se vyskytují především mezi sousedícími metropolitními regiony, jejichž vzájemná poloha v dopravních sítích a nabídka veřejné dopravy umožňuje dojíždění v cca hodinové časové dostupnosti. V Čechách jasně dominují nejintenzivnější proudy směřující radiálně do Prahy. Především se jedná o vazby s kolínským a mladoboleslavským regionem, v menší míře pak s hradecko-pardubickou aglomerací (především Pardubice), ústeckou metropolitní oblastí (zejména Litoměřice a Lovosice) a plzeňským metropolitním regionem (Rokycany), atd. V rámci Česka lze další významné meziregionální přepravní proudy identifikovat především mezi částmi vybraných metropolitních regionů, hlavně v Podkrušnohoří a dále ve směru Česká Lípa (např. Ostrov Kadaň, Děčín Česká Lípa), ve směru Mladá Boleslav (z Českolipska, Kolínska, Liberecka), do hradecko-pardubické aglomerace (z Náchodska, Kolínska) a u vazby České Budějovice Tábor. Na Moravě a ve Slezsku nelze identifikovat hlavní směr denních meziregionálních vztahů tak jak je tomu v Čechách v případě Prahy. Nejintenzivnější denní přepravní proudy se vyskytují převážně v blízkosti aglomeračních prostor všech krajských měst. Jedná se především o vazby ostravského metropolitního regionu se sousedním Opavskem a Novojičínskem, Valaško-meziříčskem a Novojičínskem, Šumperskem a Olomouckem, a dále vazby v ose Novojičínsko Olomoucko Přerovsko Zlínsko Uherskohradišťsko. V případě brněnské aglomerace jsou charakteristické radiální vazby z regionálních center (Břeclav, Hodonín, Vyškov, Boskovice), popřípadě i z oblastí mimo Jihomoravský kraj (Žďársko, Třebíčsko) Hlavní dálkové a nadregionální přepravní vztahy celkové Nejvýznamnější meziregionální přepravní proudy se v České republice vyskytují mezi metropolitními regiony, kdy v zásadě platí, že rozhodujícím faktorem dojížďky není časová dostupnost (jako u denní dojížďky), ale význam cílového střediska. Z hlediska diferenciace v rámci Česka lze jednoznačně identifikovat nejsilnější proudy do metropolitních regionů Prahy a Brna, s odstupem do dalších krajských měst. Zdroje dojížďky jsou přitom opět nejvýznamnější metropolitní regiony krajských měst, Ostravsko a oblast Podkrušnohoří. Charakteristickým znakem nedenních dojížďkových proudů je významný podíl studentů a učňů, který v mnoha případech překračuje hranici 50 %. Především je tomu tak u dojížďky do Brna (např. Praha Brno, Ostrava Brno, Olomouc Brno, Zlín Brno atd.) vzhledem k široké nabídce vysokých škol. Naopak na celkovém proudu do Prahy se ve většině případů 15\n16 významně podílí dojížďka za prací. Uvedené nejvýznamnějších dálkové dojížďkové proudy jsou uvedeny v tab. 1. Přestože jsou hodnoty vztaženy pouze k úrovni administrativních obvodů obcí, dávají základní informaci o směrové orientaci hlavních přepravních proudů v České republice. Tab. 1: Směrové dálkové proudy dojížďky nad 500 osob (bez určení frekvence) Počet osob celkem v tom Obec vyjížďky Obec dojížďky Brno Praha Ostrava Praha Plzeň Praha Pardubice Praha Hradec Králové Praha Liberec Praha České Budějovice Praha Ústí nad Labem Praha Tábor Praha Karlovy Vary Praha Praha Brno Ostrava Brno Olomouc Praha Most Praha Zlín Praha Mladá Boleslav Praha Písek Praha Chomutov Praha Praha Plzeň Jihlava Praha Louny Praha Jablonec nad Nisou Praha Havířov Praha Teplice Praha Olomouc Brno Havlíčkův Brod Praha Třebíč Praha Žatec Praha Frýdek-Místek Praha Prostějov Brno Zlín Brno Přerov Praha Opava Praha Trutnov Praha Strakonice Praha Žďár nad Sázavou Praha Zdroj: SLDB 2001, ČSÚ 16 do zaměstnání do škol do škol (%)\n17 Pro bližší hodnocení dojížďkových vztahů byla v rámci vymezených metropolitních a ostatních regionů provedena základní analýza, do které vstupovala všechna sídla metropolitních regionů, v nichž žije více než 10 tisíc obyvatel. Toto zjednodušení mohlo dílčím způsobem omezit význam některých menších regionů, které jsou složeny z více menších center (např. Náchodsko, Uherskohradišťsko). Vzhledem k rozsahu dodatečných výpočtů však byla tato skutečnost zanedbána, přičemž nepředpokládáme zásadní dopady na získané výsledky. Mezi vybranými sídly pak byla zjištěna intenzita dojížďkového proudu v obou směrech, která byla následně vztažena k dalším proudům z/do metropolitního regionu. Tímto způsobem byly zjištěny hlavní přepravní vztahy mezi metropolitními regiony, které jsou patrné z obr. 2. Na základě získaných výsledků se ukázalo, že za hlavní přepravní proudy v rámci České republiky lze označit vazbu pražského metropolitního regionu s ústeckým (8500 dojíždějících), ostravským (5700), hradecko-pardubickým (4800) a brněnským metropolitním regionem (4000) S mírným odstupem následují další radiální vztahy do pražského metropolitního regionu z plzeňské (3500), kolínské (3500) a liberecké (3000) aglomerace. Výraznou dominanci Prahy dokládá skutečnost, že zbylé dojížďkové proudy vyjma radiálních do Prahy jsou řádově odlišné, především se jedná o tangenciální vztahy sousedních metropolitních regionů ústeckého s libereckým (1000 dojíždějících), českolipským (900), plzeňským (900), karlovarským (800); libereckého s mladoboleslavským (800) a českolipským (800), atd. Obr. 2: Dojížďkové vztahy mezi metropolitními regiony v České republice (nad 100 dojíždějících) Jinak je tomu na Moravě a ve Slezsku, kde nejsou rozdíly mezi jednotlivými proudy tak významné. Hlavní proudy jsou mezi největšími aglomeracemi Brněnskou a Ostravskou (2500 dojíždějících), Ostravskou a Olomouckou (2500) a Brněnskou a Olomouckou (2300). Významné proudy jsou rovněž v rámci sousedních regionů severní Moravy s převažujícím regionálním charakterem vztahů ostravský metropolitní region s opavským (2700) a novojičínským (2000). S menším odstupem následují vazby se zlínským metropolitním regionem a olomouckým (1600 dojíždějících), brněnským (1500) a sousedním uherskohradišťským (1300). Hodnocení prokázalo, že hlavní přepravní proudy v České republice lze identifikovat především v radiálním směru do Prahy a v ose Praha Hradec Králové/Pardubice Olomouc Ostravsko/ střední Morava a Praha Brno. Na Moravě a ve Slezsku tvoří základní kostru přepravní poptávky osa Brno Olomoucko a Přerovsko Ostravsko. Řádově nižší intenzita přepravních vztahů je u spojnic 17\n18 tangenciálního charakteru v Čechách. Na Moravě jsou tyto hodnoty vyšší, avšak vzhledem k územní koncentraci a vzájemné blízkosti se jedná často o vztahy ve větší míře regionálního než meziregionálního charakteru. 1.5 Možnosti dopravní infrastruktury při zabezpečování přepravních vztahů mezi metropolitními regiony v České republice Způsob zabezpečení poptávky po přepravě mezi metropolitními regiony vychází z možností a limitů stávající dopravní infrastruktury. Je zřejmé, že kvalita dopravní obsluhy a dopravní dostupnosti jednotlivých sídel/oblastí je výrazně ovlivněna jejich polohou v dopravní síti, která především v případě železničních tratí vychází z potřeb v době jejich vzniku nikoliv ze současného významu center. Tato skutečnost způsobuje, že řada významných středisek nedisponuje kvalitním napojením na hlavní centra osídlení, naopak některá menší střediska lokalizovaná na významném dopravním koridoru mají dopravní polohu výrazně lepší, než jim určuje jejich regionální význam. V případě silniční sítě v současné době chybí kvalitní napojení na dálniční síť v Čechách ve spojení Prahy s Ústeckem (D8 do Lovosic), Karlovarskem a Českobudějovickem, v případě Moravy na Zlínsku a částečně Ostravsku19. K tomu chybí některá propojení stávajících komunikací, především paralelní západo-východní trasa Hradec Králové Svitavy Mohelnice, která by převzala významnou část intenzity dopravy v relaci Praha Ostravsko z frekventované dálnice D1. U železniční sítě jsou v současnosti ve výstavbě chybějící radiální spojení do Prahy z Plzně a Českých Budějovic. Z hlediska stávající konfigurace železniční sítě a časové nekonkurenceschopnosti vůči silniční dopravě nelze efektivně zajistit spojení Praha Liberec, Praha Jihlava, Praha Karlovy Vary, popřípadě Praha Znojmo, které jsou primárně zajišťovány veřejnou linkovou dopravou. Konkurenceschopné jsou naopak vybrané relace, ve kterých není silniční síť přizpůsobena aktuálním potřebám, především právě spojení severu Moravy s pražským a hradecko-pardubickým metropolitním regionem. Obr. 3: Dopravní infrastruktura a dojížďkové vztahy mezi metropolitními regiony v České republice 19 U všech uvedených krajských měst je však již dálnice/rychlostní silnice ve výstavbě. 18\n19 1.6 Doporučená pravidla pro objednávku dálkové a nadregionální dopravy Na základě předchozích informací lze vymezit relace, u nichž reálná poptávka po přepravě a kvalita drážní infrastruktury umožňuje efektivně zabezpečovat spojení dálkovou a nadregionální železniční osobní dopravou. Vzhledem k odlišnému přepravnímu potenciálu jednotlivých směrů jsou jednotlivé relace segmentovány do tří hlavních skupin v souladu se stávající koncepcí vlaků celostátní dopravy objednávaných Ministerstvem dopravy, tj. dvousegmentová hodinová obsluha, jednosegmentová hodinová obsluha a jednosegmentová dvouhodinová obsluha (interakce mezi dojížďkovými proudy a stávajícími linkami dálkové dopravy je patrná z obr. 4.). Obr. 4: Dojížďkové vztahy a stávající linkové vedení vlaků dálkové a nadregionální dopravy Dvousegmentová hodinová dopravní obsluha (1h Ex + 1h R) První skupinu tvoří spojení nejvýznamnějších sídelních aglomerací České republiky, u kterých je objednávána tzv. dvousegmentová dopravní obsluha. V těchto relacích první segment tvoří tzv. expresní linka (tj. zpravidla vlaky kategorie Ex, popř. IC/EC), rychle spojující hlavní metropolitní regiony a zastavující v jejich centrech20. Druhý přepravní segment tvoří rychlíková linka (zpravidla vlaky kategorie R) zabezpečující především dopravní obsluhu regionálních center na jejich spojnici a zastavující ve všech stanicích, které obsluhuje dálková doprava21. U těchto relací zpravidla platí, že obě linky jsou provozovány ve špičkovém intervalu 60 minut, neboť vlivem přepravní diferenciace (výrazné rozdíly v jízdní době, zastavovací koncepci) linky nejsou vzájemně zastupitelné. 20 Jedná se především o aglomerace krajských měst s výhodnou dopravní polohou v železniční síti doplněná některými významnými stanicemi s přestupními vazbami, jako např. Přerov, Břeclav, Kolín apod. 21 Zpravidla se jedná o sídla nad obyvatel; zastavení je však podmíněno kombinací několika faktorů: poloha střediska v rámci sítě včetně lokalizace železniční stanice vůči intravilánu střediska; geografická poloha střediska ve vztahu k hierarchicky nadřazenému centru např. střediska splňující velikostní kritérium lokalizovaná v zázemí velkých sídelních aglomerací by měla být přesto primárně obsluhována příměstskou dopravou; převládající směry pracovní a školské dojížďky apod. 19\n20 V případech, kdy je to organizačně a technologicky možné, jsou zároveň vlaky expresního segmentu protrasovány do hlavních metropolitních regionů v zahraničí22. Na základě intenzity přepravních vztahů by měly vlaky expresního segmentu spojovat především Prahu a Ústecko, metropolitní regiony v relaci Praha Pardubice Olomouc Ostrava, Praha Pardubice Brno a Brno Olomouc Ostrava. V druhé řadě by expresní vlaky na základě přepravní poptávky měly spojovat také ostatní radiální relace do Prahy, tj. Praha Plzeňsko, Praha Liberecko, Praha Karlovarsko, Praha Českobudějovicko, Praha Královéhradecko. Realizace druhé skupiny spojení však není jednoznačná, v některých případech ani racionální vzhledem k stávající úrovni drážní infrastruktury spojení s Libereckem a Karlovarskem, popřípadě alternativní možnosti spojení Praha Hradec Králové přes Pardubice. V současné době je dvousegmentová obsluha zajišťována v relacích Praha Pardubice Olomouc/Brno a Praha Ústí nad Labem, u kterých bylo toto řešení možné i vzhledem k provedené modernizaci infrastruktury, která umožňuje dosáhnout železniční dopravě konkurenceschopnosti vzhledem k jiným způsobům dopravy, zejména individuální automobilové dopravě. O zavedení dvousegmentové dopravní obsluhy (tj. zavedení expresního vlaku) bude usilováno ve střednědobém výhledu rovněž na dalších tratích po dokončení jejich modernizace, především v úseku Praha Plzeň, Brno Ostrava a s ohledem na vývoj přepravní poptávky a nutnou koordinaci spoluúčasti regionálních objednatelů (při zajištění nižšího přepravního segmentu) postupně i na relaci Praha České Budějovice (v obou případech s protrasováním expresního segmentu do zahraničí). V případě zachování stávajících rozsahů dopravy by k využití modernizace tratí pro cestující mezi krajskými městy téměř vůbec nedošlo a současné spojení vlaky druhého přepravního segmentu by nebylo adekvátní nabídkou vzhledem k jiným způsobům přepravy Jednosegmentová hodinová dopravní obsluha (1h R) Druhou skupinu tvoří relace, u kterých je spojení zabezpečováno jedním segmentem (zpravidla vlaky kategorie rychlík) v hodinovém intervalu v období přepravních špiček. Tyto dopravní služby společně zajišťují jak spojení mezi významnými aglomeracemi (první přepravní segment), tak i rychlou nadregionální dopravu (druhý přepravní segment). Linky tohoto charakteru by měly být provozovány ve špičkovém intervalu 60 minut intervalu. Na základě intenzity přepravních vztahů by měly vlaky tohoto segmentu spojovat relace, které nedisponují dostatečnou přepravní poptávkou pro vytvoření dvousegmentové obsluhy. Zpravidla se jedná o radiální relace do Prahy, u kterých je zabezpečeno jednak spojení krajského města s pražským metropolitním regionem a zároveň spojení významných nácestných stanic. Typickým příkladem je relace Praha Hradec Králové přes Nymburk, Praha Brno přes Havlíčkův Brod. Na základě přepravní poptávky by hodinové spojení mělo být nabízeno rovněž v relaci Praha Mladá Boleslav Liberec, které však není na stávající nekonkurenceschopné infrastruktuře řešitelné. V současné době je jednosegmentová hodinová dopravní obsluha zajišťována v relacích Praha Plzeň, Praha České Budějovice, Praha Hradec Králové, Brno Ostrava a v období přepravní špičky rovněž Praha Havlíčkův Brod Jednosegmentová dvouhodinová dopravní obsluha (2h R) Do třetí skupiny se řadí relace, které se ve většině případů vyznačují řádově nižší intenzitou přepravních vztahů a nízkými hodnotami počtu denně dojíždějících na lince než u dvousegmentové obsluhy. Na základě přepravní poptávky je nabídka tohoto rozsahu vhodná především pro tangenciální spojení metropolitních regionů krajských měst, popřípadě jejich spojení s dalšími významnými nemetropolitními regiony v zásadě v intervalu 120 minut. Linky tohoto typu zároveň v případě přepravní poptávky zajišťují vybrané spojení v rámci rychlé regionální dopravy mezi nácestnými 22 Přepravní vztahy mezi metropolitními oblastmi v České republice a blízkém zahraničí nebyly hodnoceny vzhledem k absenci relevantní datové základny. 20


Josefský košt představil nejlepší vína ročníku - iDNES.cz\n18. března 2001 16:20, aktualizováno 16:20\nZ n o j m o - Přes pět set druhů vín ze znojemské vinařské oblasti a rakouského Weinviertelu mohli v sobotu ochutnat návštěvníci dvanáctého ročníku znojemského Josefského koštu. Velmi dobrá cukernatost tří z posledních pěti vinařských ročníků se výrazně podepsala i na kvalitě letos představených vzorků. Více než polovina z představených vzorků tvořila vína s přívlastkem, například bobulový výběr, pozdní sběr nebo výběr z hroznů.\nNejvyšší ocenění, Šampiona výstavy, převzal z rukou hlavního manažera Mladé fronty DNES Jiřího Uhra ředitel znojemského Znovínu Pavel Vajčner za Ryzlink rýnský, bobulový výběr z roku 2000.\nZnovín navíc posbíral i další čtyři z osmi hlavních cen včetně Krále vín České republiky. Jím se rovněž stal Ryzlink rýnský, pozdní sběr z roku 1998.\nJako nejlepší víno drobného pěstitele ocenili degustátoři Palavu z roku 1998 od Vlastislava Turka z Hradiště. Nejlepší z rakouských vystavovatelů byl Koller Weingut z Unterretzbachu s červeným tramínem loňského ročníku.\nKromě nejvyšších představitelů znojemské radnice a místního okresního úřadu, starosty rakouského Retzu i několika poslanců si letos našel cestu na znojemský košt i předseda Senátu Petr Pithart a ministr pro místní rozvoj Petr Lachnit.\n"Nejsem tady dnes za Senát, ale za všechny Čechy, kteří by se rádi pití vína naučili. Já patřím mezi ty snaživé," odůvodnil svou účast Pithart.\nAutor: Dan Smola\nTémata: výstava, Weinviertel, Petr Pithart\nPocení je v současných horkých dnech pro mnohé velkým kosmetickým problémem, s nímž se každý snaží vypořádat po svém....\nPivo by mohlo být pro vaše srdce prospěšné stejně nebo dokonce více než červené víno nebo tvrdý alkohol, samozřejmě jen...


Intra + vy = spolu lépe…Každý den!\nIntra: To nejlepší z matky přírody…v jediné lahvi.\nPlaneta Země dodává lidskému organismu vše, co potřebuje pro zdravý a plný život. Postupem času je však vinou uspěchanějšího životního stylu a současných pěstitelských postupů stále těžší získat z našeho světa to nejlepší. Důsledkem může být ztracená rovnováha a pocit nedokonalého zdraví. S tím je však konec.\nOsvědčené a prověřené bylinné výtažky obsažené v přípravku Intra vám dodávají fytonutrienty (rostlinné látky) a antioxidanty chybějící ve vašem jídelníčku a uvádějí váš organismus do rovnováhy, kterou potřebujete pro zdraví a fyzickou i duševní pohodu. Přesně vyvážený přípravek Intra je přírodním doplňkem výživy, jehož třiadvacet bylinných výtažků společně působí mnohem účinněji. Intra pomáhá posilovat všech osm soustav lidského organismu a udržovat je v rovnováze. Vy se přitom cítíte lépe, šťastněji a plni energie!\nUžívejte přípravek Intra! Podělte se o něj! „Žijte lepším životem. Každý den.”!!!\n           | Následující strana`\t>


Jméno Rachelle Noel Naše jména Aktuální databáze křestních jmen a příjmení, jejich četnost, význam a původ , svátek\nJméno Rachelle Noel má 0 lidí.\nJméno Rachelle Noel je složeno z více jmen. Jméno Rachelle nosí 1 obyvatel ČR. Jméno Noel nosí 53 obyvatel ČR.\nDiskuze na téma: Jméno Rachelle Noel Ostatní diskuze:


Jak zazimovat jezírko | Loskutákov\nHomeHobbyJak zazimovat jezírko\nVodní plochy na zahradě působí uklidňujícím dojmem. Jezírko je zajímavým prvkem a dominantou zahrady, která hned upoutá pozornost. Ať už máte malé jezírko s několika rostlinami a rybkami nebo velké koupací jezírko, je potřeba mu před nadcházející zimní sezónou věnovat trochu pozornosti, abyste se na jaře, kdy se zahrada probudí se zimního spánku, mohli kochat malou vodní plochou s průzračnou vodou. Jak tedy jezírka kvalitně zazimovat?\nKdyž teploty klesají pod určitou hodnotu, ryby přijímají potravu méně, proto je nutné snížit dávku krmení, aby zbytky potravy zbytečně neznečišťovali vodu. Pokud je teplota vody zhruba 10°C, jsou ryby v klidovém režimu. Přečkají zimu pouze v případě, že celé jezírko během zimy kompletně nepromrzá. Bio rovnováhu v jezírku můžete podpořit i přípravky s enzymy, které udržují správný koloběh živin.\nPři zazimování jezírka je důležité zabránit hnití biomasy ve vodě. Vodní rostliny sestříháme zhruba 5 cm nad vodní hladinou. Samozřejmostí je odstranění listí, větviček a dalších nečistot z vody. Není nutné jezírko na zimu vypouštět, kvůli tomu, aby se ze dna odstranilo bahno a spadané listí. Skvělým pomocníkem je vysavač, který zbaví povrch detritu. Další možností čištění nebo dočištění je přípravek, který na hladinu vyzvedne listí, řasy, bahno a další materiál. Pak je mnohem snadnější nečistoty vylovit. Je důležité zajistit, aby ve vodě nechyběl potřebný kyslík. Hladinu jezírka přikryjeme sítí, aby nám nepadalo do jezírka, pokud je jezírko plošně velké, zajistíme dobrou funkci skimmeru.\nCo by se stalo, kdybychom zapomněli jezírko na podzim vyčistit? Pod zamrzlou hladinou by se mohly z organického materiálu vytvářet metan, sulfan a další plyny, které jsou nejen zapáchající, ale také toxické pro ryby. Proto je tak důležité snížit obsah organických látek ve vodě na minimum. Důležité je co nejlepší vyčištění, ale pomohou i bakterie, které organický materiál rozloží a spotřebují. Až hladina zamrzne, vytvořte otvor, kudy budou moci unikat plyny. Účinným pomocníkem je zařízení, které pomůže v zimě nádrž odvětrat – Ice Free. Do malých nebo mělkých jezírek s maximální hloubkou asi 110 cm je vhodné použít typ Ice Free Thermo, které pomocí nerezového topného tělesa připevněného na plováku rozmrazuje led a zabraňuje tím vytvoření souvislé vrstvy ledu. Do větších nebo hlubších jezírek se hodí model Ice free 20, který využívá teplotní kapacitu samotného jezírka.


povolání « Fidovník\nS mými povoláními je to složité. :-)))\nVystudoval jsem (na přání tatínka, trpícího utkvělou představou, že jeho nejstarší syn musí být technik a sportovec – nejsem ani jedno) střední průmyslovou školu automobilové dopravy. Pak jsem ještě nějakou dobu strašil na VUT v Brně, abych se záměrně nechal vyhodit.\nNastoupil jsem jako operátor počítače (úžasná ruská mašinka EC 1033 – krmila se děrnými štítky a data zapisovala na kotoučové magnetofony).\nPoznámka k původu stroje: dlouho (až do 5. ledna 2003) jsem se domníval, že byl ruský. Vyvedl mě z omylu následující mail:\n"Máš chybu vo výrobcovi počítača EC 1033, nie je to ruská mašinka, ale výborný výrobok býv. NDR, nasledoval ďalší model EC 1055, vyžadujúci plochu troch miestností a stálu teplotu 22 ºC, obsluhu cca 80 pracovníkov. Kvalita, nie? Ďalší model bol konečne rok 1989!!!!"\nDěkuji tímto Gustovi, že mě vyvedl z patnáct let trvajícího omylu. :-))).\nPo roce přišla vojna v Tachově ("západní hráz socialismu") a v její polovině revoluce. Tak jsem se octnul po návratu rovnýma nohama v džungli kapitalismu. Nevěděl jsem sice, co chci dělat, ale věděl jsem, co dělat nechci – totiž strojařinu.\nTak jsem učil děti v Lidové škole umění a šéfoval kulturní středisko. Rok nato jsem se rozhodl, že to zkusím sám, bez rodičovského zázemí. Maminka mi udělala křížek na čelo a já se vydal k Frýdku – Místku pinglovat na horský hotýlek, kde jsem se bavil kopírováním scének z Jirotkova "Saturnina" a Hrabalovy knížky "Obsluhoval jsem anglického krále".\nPak mě ségra zlákala do Brna do distribuce tisku. Brno je zlatá loď, takže jsem tam pracoval (a pořadí se mi nechce rekonstruovat) jako redaktor dvou nakladatelství, České televize a soukromého televizního studia, trafikant, pingl, přístavní povaleč, produkční ve třech reklamkách, přidavač na stavbě, prodejce spousty věcí od Xeroxů po cédéčka a produkční divadla. A to nepočítám průběžné psaní různých textů a článků na zakázku.\nMezitím jsem si na rok odskočil do divadla v Olomouci, kde jsem nějakou dobu šéfoval garderobu. Na podzim 2000 jsem dostal nabídku na místo v Praze, udělal konkurs, a tak jsem byl metodikem v jedné pražské finanční společnosti, která ovšem už skončila na smetišti dějin. Jenže odcházejte z Prahy… Takže jsem nějakou chvíli prodával okna a dveře, pak jsem šéfoval kanceláři úklidové firmy… A pak jsem se rozhodl, že už nikdy nechci být zaměstnanec.\nTakže kromě toho, že jezdím jako technik s několika divadly a sem tam něco napíšu, živím se "výrobou" webů − kdybyste nějaký potřebovali, s důvěrou se obraťte :thumbsup:\nJá vím, vypadá to šíleně, ale na druhou stranu si díky tomu všemu poradím s lecčíms. Neříkám, že by mě nebavilo být bohatým rentiérem, ale asi jen chvilku.


🚗 Pronájem auta v Gozo ze 1021 CZK / 40 EUR za týden\nVyberte místo / zadejte první písmena Gozo CentrumGozo Hotel Kempinski\nLevné autopůjčovna Gozo\nJednosměrné pronájmy v Gozo\nVětšina velkých agentů pronájmu automobilů v nabídce Gozo nabízí jednopůjčovné pronájmy. Jednosměrná půjčka je při sběru auta na jednom místě a vrácení auta na jiné místo. Ve většině případů vám agent zapůjčí příplatek, pokud chcete vozidlo vrátit na jiné místo. Ve smluvních podmínkách bude uvedeno, zda je jednosměrný poplatek zahrnut v ceně pronájmu. Není-li jednosměrný poplatek zahrnut v ceně pronájmu, jednosměrný poplatek musí být zaplacen při příjezdu přímo agentovi.\nPři cestování s rodinou a dětmi doporučujeme vybrat auto s dostatečným prostorem pro zavazadla a dostatečným prostorem pro dětské sedačky. Děti musí cestovat v dětské sedačce / posilovně v závislosti na jejich hmotnosti nebo výšce. Rentcargroup.com nabízí širokou škálu rozmanitých nákladních vozů, mini vans v Gozo.\nUžitečné informace Gozo\nPopulární autopůjčovny umístění v Malta\nAutopůjčovny v České republice Gozo\nViz níže 5 recenzí zákazníků. Naši zákazníci hodnotili Gozo pronájem automobilů v průměru 0.00 na základě hodnocení 0.


Opěrná síť 1,32x10m, oko 12x12cm | Flore.cz\nOpěrná síť pro podepření či uchycení rostlin. Možno zavěsit ve vodorovné nebo svislé poloze. Velikost oka sítě 12x12cm. Rozměry sítě: 1,2 x 10... celý popis\nOpěrná síť pro podepření či uchycení rostlin. Možno zavěsit ve vodorovné nebo svislé poloze. Velikost oka sítě 12x12cm. Rozměry sítě: 1,2 x 10m.


Obce Opavska: Chybí nám peníze - Opavský a hlučínský deník\nObce Opavska: Chybí nám peníze\nOPAVSKO - Podfinancované. To je slovo, které lze slyšet z úst mnoha starostů obcí na Opavsku.\nTo, že jsou obce skutečně podfinancovány a zvýhodněna větší města, si myslí například starosta Šilheřovic Martin Čecháček. „Obci chybí peníze na rozvoj obce, opravu školy, infrastrukturu, na investice do místních komunikací, opravy koryta místní vodoteče, výstavby tolik potřebného venkovního tenisového hřiště a jiné,“ vyjmenovává Čecháček a zmiňuje, že pokud se neprovádějí investiční akce, tak s rozpočtem vyjdou.\nJeho slova nepřímo potvrdil také dolnoživotický starosta Jaroslav Vaněk. „Malé obce jsou podfinacovány ve srovnání s příjmovými koeficienty velkých měst. Činí–li rozdíl v průměrné daňové výtěžnosti mezi občanem nejmenší obce a velkých měst okolo dvaceti tisíc korun za rok a tento rozdíl má několikaletý vzrůstající trend, pak není vše v pořádku,“ řekl Vaněk. Jak popisuje, s rozpočtem, který mají, se dá vyjít na zajištění běžných potřeb obce a drobné údržby obecního majetku. Rozpočet obce není podle jeho slov schopen pokrývat obnovu majetku obce a již vůbec ne investiční rozvoj obce.\n„Nejvíce z rozpočtu ubírá to, o co jsme si v dlouhodobé historii 15 let u státu postupně sami řekli, že to budeme dělat lépe, efektivněji, blíž občanovi a místu, kde se vše odehrává, tj. výkon přenesené působnosti státní správy ve všech oblastech života,“ vysvětluje Vaněk a dodává: „Málo jsme si uvědomili, že vše výše uvedené je pravda, avšak ani obce nejsme schopny to vykonávat bez finančních potřeb na materiál, čas a mzdy. Výkon státní správy ve svých nárocích a požadavcích stanovených v zákonech je finančně i časově velmi náročný.“\nTaké Bernard Halfar, starosta Štepánkovic, je přesvědčen, že v porovnání s rozpočty měst jsou veškeré obce silně podfinancovány. „Je to způsobeno naprosto špatným systémem přerozdělování sdílených daní, tj. podílem obcí na přerozdělování vybraných daní,“ míní Halfar, podle kterého mají obce problém rovněž se získáváním dotací na realizaci projektů. „Projektová příprava je tak drahá, že obci nestačí finance na povinné spolufinancování, které je podmínkou poskytnutí dotace,“ řekl Halfar.\nTo, že každé nové změny v rozdělování finančních prostředků pro obce jsou v jejich neprospěch, uvedl místostarosta Kobeřic Hubert Jašek. „Vydávají se stále nové zákony, které musejí obce dodržovat, ale na druhou stranu není zřejmé, odkud mají obce tyto změny financovat. Proto dochází k tomu, že se obce zadlužují a brání to jejich rozvoji,“ uvedl Jašek. Vyjít se dá podle něj s každým rozpočtem, záleží na tom, jaké priority si obec stanoví. „Víte, co obci chybí, ale stejně si to nemůžete s výší rozpočtu dovolit. Většinou se pouze opravují havarijní stavy a další akce se bez dotací neuskuteční,“ dodal Jašek.\nK problematice podfinancování se vyjádřil také starosta obce Rohov Daniel Procházka. „Osobně si myslím, že v porovnání s městy jsou obce, a především ty nejmenší, velmi podfinancovány. Chápu, že města jsou nesrovnatelně větší v porovnání s obcemi našeho typu, ale naše obec s rozlohou 664 hektarů se musí také udržovat a dále rozvíjet, a to vše stojí značné finance,“ uvedl Procházka a doplnil, že od poslední úpravy systému přerozdělování daní v roce 2003 se příjem jejich rozpočtu poměrně zlepšil.


Kurz: Jak vybrat vhodný PC nebo notebook | Naučmese\nMatfyzák, kterého baví práce s dětmi i s dospělými a rád předává své vědomosti. Na Matfyzu jsem vystudoval dva obory a to Obecnou Informatiku a Matematiku a informatiku zaměřenou na vzdělání. Nyní pracuji pro projekt Více o lektorovi »\nV dnešní době přeteká trh se spotřebním zbožím a pro laika je tak těžké vybrat ve velké nabídce správnou věc vhodnou přímo pro něj současně za přiměřenou cenu.\nSpolu pronikněme do problematiky nákupu PC a nakoupíme opravdu jen to, co potřebujete.\nNenechte si obchodníkem vnucovat výrobky, které nepotřebujete a nechte si poradit od nezávislého odborníka.\nCo se během kurzu dozvíte?\nNejdříve Vás upozorním na chyby v nákupu PC\nPoradím Vám na co si dávat pozor\nUkáži Vám různé varianty PC nebo notebooků, které se hodí pro různé uživatele.\nAbych Vám mohl doporučit vhodný PC stavěný přímo pro Vás, zeptám se, na co budete počítač nebo notebook potřebovat a jaké programy užíváte ke své práci.\nSpolečně s každým individuálně prodiskutuji potřeby uživatele a návrhnu Vám PC s vhodnými parametry.\nNakonec nezávisle vyhledáme na internetu i modely počítačů přímo pro Vás.\nTomas Motycka , před 5 lety\nKurz probíhá individuální formou, ale dokáži si jej představit i jako hromadný, protože spoustu věcí, které máte zvážit při nákupu budeme mít asi často společné.\nVáclav , před 6 lety\nKvalita individuálního kurzu roste a padá s kvalitou lektora- u tohoto maximální spokojenost.\nBarbora Lišková , před 6 lety\nEliška Sýkorová , před 7 lety\nRNDr. Vladimír Příbramský , před 7 lety


Ze zastupitelstva Archivy - JÍLOVSKO PRO LIDI gtag('config', 'UA-125396303-1');\nRubrika: Ze zastupitelstva\nZvýšení místního koeficientu pro výpočet daně z nemovitostí\nV září bylo zastupitelstvem města Jílového schváleno zvýšení místního koeficientu pro výpočet daně z nemovitostí ze druhého stupně na třetí. Co to pro každého z nás znamená? Stávající daň z věcí nemovitých se zvedne o jednu třetinu. Toto zvýšení se netýká pozemků, které jsou uvedeny v katastru nemovitostí v oddílu A a B, tj.orná půda, chmelnice, vinice, zahrada, ovocný sad a trvalý travní porost.\nCo všechno jde? A nejde?\nZ pohledu občanů připojených obcí je toto zvýšení nespravedlivé. Místní infrastruktura v porovnaní s Jílovým je nesrovnatelná. Chybí vodovod, plyn, kanalizace, chodníky, dopravní spojení a apod. a na to všechno musejí obyvatelé těchto obcí doplácet. Na zastupitelstvu jsme s tímto plošným navýšením nesouhlasili. Zvýšení přesto bylo schváleno s tím, že koeficient je pro všechny části obce stejný a jinak to nejde.\nZákon o dani z nemovitosti ale umožňuje obcím úpravu koeficientu pro jednotlivé části obce a mohou tak koeficient nejen stanovit, ale i dokonce snížit….., ovšem kdyby se tím chtěli více zabývat.\nAutor: adminPublikováno: 27. 10. 2021 29. 10. 2021 Rubriky: Ze zastupitelstva\nPotřebuje naše historické město kontejnerovou školu?\nNa lednovém zasedání zastupitelstva města se začal řešit problém chybějícího prostoru pro jednu třídu základní školy, do níž mají žáci nastoupit v září. Starosta Pešek navrhl řešení vybudovat dočasnou stavbu ze starých kontejnerů, které se mohou zakoupit v Dolních Břežanech. Tento záměr podporovala nejen ředitelka školy paní Trčková, ale také pozvaný starosta Libře. Pod velkým tlakem, v časové tísni a s minimem informací byl tento návrh schválen a město uvolnilo celkem 13 milionů na nákup a instalaci 10 let staré kontejnerové školy. Proti hlasovali pouze Pavel Hrabec a MUDr. Jiří Čapek z uskupení Jílovsko pro lidi.\nV březnu vedení města zjistilo, že tyto kontejnery, které měly sloužit jako třídy pro žáky, nesplňují řadu parametrů, a tudíž nemohou být zkolaudovány jako škola.\nNa květnovém zastupitelstvu se proto jednalo o zakoupení zcela nové kontejnerové školy, která by již neměla plnit funkci dočasnou, ale naopak sloužit k trvalému užívání. Mají v ní být tři třídy a sociální zařízení. Zvažovaly se dvě varianty: jedna levnější bez fasády za 7 100 000 Kč a druhá s dřevěnou fasádou za 8 100 000 Kč. Zastupitelé byli opět postaveni před hotovou věc a na žádost ředitelky Trčkové se nadále jednalo jen o dražší variantě. Zastupitel Čmelík předložil rozsáhle zpracovaný protinávrh s množstvím důležitých opatření, který ale ve své podstatě podporuje tuto stavbu, což je pro nás nepřijatelné. Jeho návrh byl většinou přijat. Toto usnesení v plném znění najdete zde. Proti hlasovali pouze Pavel Hrabec a MUDr. Jiří Čapek.\nRozhodně nesouhlasíme, aby se o takto důležitých projektech rozhodovalo v časové tísni a zcela bez jakékoliv koncepce. Jedním z důvodů nastalé situace je to, že do základní školy jsou přijati žáci nad rámec schválené kapacity! Jsme přesvědčeni, že než bude důkladně zpracovaný plán rozvoje školy, může se nedostatečná kapacita tříd dočasně řešit využitím jiné vhodné budovy ve městě. Navrhovanou přízemní a širokou stavbu považujeme za neefektivní zábor školního pozemku. Jedná se o vzácný zbytek školní zahrady primárně určený k pěstování plodin a získávání vztahu žáků k této práci.\nV souvislosti s touto překotnou akcí vyvstává mnoho otázek.\nJak je možné, že není předem znám reálný počet žáků, kteří mají nastoupit do první třídy a není včas zajištěn odpovídající prostor?\nKde je koncepce rozvoje kapacity základní školy s ohledem na demografický vývoj a nárůst žáků z probíhajících i plánovaných developerských zástaveb?\nJak je možné, že okolní obce, jejichž děti jsou po léta přijímány do naší školy, žádným způsobem nepřispívají na rozšiřování školy?\nJak je možné, že vedení města připraví špatné podklady, podložené nesprávnými informacemi, a dostává se tak do patových situací?\nNaše město má k dispozici architektku, manažery investic, manažery přes dotace a úředníků tolik, že se ani nevejdou do budovy radnice a bivakují v kontejneru za radnicí. A výsledek? Další kontejnery tentokrát na školní zahradě…..\nPavel Hrabec, Jílovsko pro lidi\nMateriál do Zastupitelstva města č. dne 9.12.2019\nPředkládá: Michal Bernard\nVěc: Dálnice D3 – nesouhlas s předloženou projektovou dokumentací\nZastupitelstvo města nesouhlasí s umístěním a realizací stavby dálnice D3 – středočeská část dle předložené dokumentace pro územní rozhodnutí dálnice D3 (stavba „D3 0301 – 0303 Praha – Václavice“ Pragoprojekt, a.s.).\nZastupitelstvo města ukládá Radě města zpracovat a podat za město Jílové u Prahy jako účastníka řízení o umístění stavby dálnice D3 podrobné námitky ve lhůtě stanovené příslušným stavebním úřadem v oznámení o zahájení řízení o umístění stavby.\nNáklady min 60 mld. Kč, tedy 1 km dálnice za 1 mld. Kč! (bez řady doprovodných a vyvolaných staveb). To potvrdilo v roce 2017 MD. PR výstupy v médiích však uvádí jiná čísla než interní zdroje. K projektu SD3 chybí nezávislá analýza, která by posoudila její ekonomickou výhodnost a poměr nákladů a přínosů.\nProjekt má nehospodárné a neprůhledné financování (jak potvrdil NKÚ ve zprávě č. 10/15) a odčerpává tak značnou část prostředků, odborné kapacity i pozornosti od menších, avšak mnohem potřebnějších dopravních staveb.\nNáklady a ztráty významně převažují nad ev. zisky a přínosy dálnice. Absurdně vysoká pořizovací cena při tom tvoří jen asi jednu pětinu skutečných nákladů, které by byly vynaloženy na provoz/údržbu/opravy v horizontu uvažovaných 100 let užívání dálnice.\nHrozí následná výstavba obřích skladů (viz D1, D6, D8, D10 u Prahy).\nDálnice ohrozí místní zdroje půdy, pitné vody a vodní i tepelný režim krajiny. Zásobovat vodou z dálkových přivaděčů další odběratele není udržitelné ani bezpečné.\nProjekt dálnice zničí rekreační zázemí Prahy (Posázaví) i hodnotnou a dosud málo dotčenou krajinu Neveklovska a Sedlčanska. V dotčeném území při tom chybí zdroje i cíle dálkové dopravy.\nNegativní vliv na zdraví obyvatel a kvalitu jejich života. Prašnost, škodliviny z dopravního provozu a průvodních staveb, kontaminace vody a půdy, rušivé světlo, omezení pohybu v krajině.\nDopravní význam SD3 pro ČR je přeceňovaný a projekt nemůže naplnit očekávání příznivců. Nevede do Prahy, ale do obrovské dopravní zácpy na Pražském okruhu u Jesenice, odkud neexistuje odpovídající kapacitní spojení s hlavním městem. Dopravní spojení s Jihočeským krajem i bez SD3 brzy zajistí D4, modernizovaná I/3 a železniční koridor. SD3 je nadbytečná\nProjekt SD3 nevyřeší dopravní problémy regionu, naopak pozve zástupy kamionů, kterých se vyspělé evropské země snaží zbavovat, aby si udělaly objížďku přes střední Čechy. SD3 bude indukovat další dopravní zatížení daného území i celé ČR.\nDálnice neuleví přetíženým silnicím od dopravy. Naopak bude indukovat další dopravu: 60 – 90 % přidané kapacity se podle expertních studií zaplní do 5 let. Okolní obce budou velmi tvrdě zasaženy při uzávěrách dálnice, okolní silnice budou v prioritě údržby až po dálnici.\nŘSD s námi hraje nečistou hru – územní řízení na stavbu jižního obchvatu Jílového u Prahy bylo dle informací z letáku ŘSD zastaveno.\nJe třeba preferovat levnější a rychlejší opatření, zejména na I/3 a silnicích II. třídy v regionu, prioritně:\nI/3: nové MÚK Benešov (2x + tunel), Jírovice, ev. další (např. Hostišov)\nI/3: obchvaty obcí Olbramovice, Benešov, Miličín\nI/3: uspořádání 2+2 (D1 – Benešov), 2+1 (Benešov – Mezno)\nobchvaty obcí aj. řešení: Kamenný Přívoz, Jílové, Křešice, Neveklov aj.\nZásadní rozpory mezi EIA a DUR existují už v základních parametrech projektu (kapacita dopravy, návrhová rychlost aj.).\nTrasa dálnice je vedena nevhodně a projekt stojí převážně na neaktuálních podkladech, takže je neustále záplatován a představuje pro své okolí značné hrozby. Chybějící posudky, porušování technických předpisů MD apod.\nJak je zřejmé z projektové dokumentace, může dojít k propadům v poddolovaném území, poškození domů, zničení vodních zdrojů mnohých obcí, sesuvům a jiným „nepředvídatelným“ událostem – obdobně jako v případě dálnice D8.\nKampaň na podporu projektu je manipulativní – uvádí nepřesné/nepravdivé informace a zamlčuje/zkresluje negativa projektu.\nHejtmanka Jermanová zcela nepravdivě tvrdí, že „radnice v Jílovém stavbu D3 podporuje“ (viz Benešovský týden)\nAbsurdní anachronismus středočeské D3: projekt ze 70. let, posouzení EIA na základě dat 1960-2010, územní a další schvalovací řízení po roce 2020 (územní řízení přerušeno, chybí podkladová rozhodnutí a stanoviska, bude se opakovat proces EIA) – realizace velmi pravděpodobně po 2030.\nRiziko mnohaletých průtahů stavby, objížděk při nekončících opravách, navyšování nákladů a zátěže okolí. Negativní důsledky ponesou především místní obyvatelé, profitovat budou dodavatelské firmy. Nechvalně známá dálnice D8 vedená přes CHKO v sesuvném území a další projekty ŘSD jsou vážné varování.\nSD3 obsahuje: 44 mostů, 7 tunelů, most přes Sázavu výšky 110 m, 9 mimoúrovňových křižovatek. Jak si ŘSD poradí se stavebně komplikovanou stavbou v náročném území, když ani jihočeskou D3 v rovinatém území nezvládli? Při stavbě, opravách a při nehodách na dálnici budou vozidla hledat objízdnou trasu tam, kde žádná neexistuje (na II/105 bude katastrofa).\nOdborná revize projektu SD3 odhalila řadu fatálních technických vad. Např. nesoulad stavby s technickými předpisy, založení pilířů mostu přes Sázavu v poddolovaném území,problémy s geotechnickým průzkumem aj. Viz např. tyto oponentní posudky, zadané a hrazené městem Jílové u Prahy: Geotechnické posouzení DUR Ing. Šmíd, 7/2018 Posouzení rozptylové studie, Ing. Morávek, 4/2018 Posouzení hlukové studie Ing. Šnajdr, 10/2019\nProti dálnici aktuálně otevřeně vystupuje 11 obcí (včetně města Jesenice), které požadují alternativní řešení.\nGeotechnické posouzení DUR Ing. Šmíd, 7/2018\nPosouzení rozptylové studie, Ing. Morávek, 4/2018\nPosouzení hlukové studie Ing. Šnajdr, 10/2019\nAutor: adminPublikováno: 25. 1. 2020 25. 1. 2020 Rubriky: Ze zastupitelstva\nRád bych uvedl na pravou míru informace o jednom nevydařeném hlasování, které se již šíří městem. Došlo k němu na prosincovém zasedání zastupitelstva města, na němž měl být prohlasován další bod programu předložený zastupitelem JUDr. Michalem Bernardem. Předmětem tohoto bodu byl návrh usnesení o nesouhlasu našeho města se stavbou dálnice D3. Byl jsem si jistý, že bude odhlasováno zařazení tohoto bodu do programu jednání. O to větší překvapení nastalo, když nám při hlasování chyběla osmá zvednutá ruka.\nByla to ruka Moniky Beštové – naší zastupitelky, která se hlasování zdržela a tím tento pro nás klíčový návrh smetla pod stůl.\nKaždý zastupitel má sice právo hlasovat podle své vůle, ovšem přinejmenším podivné je to v případě osoby, která dlouhodobě podporovala přípravu tohoto usnesení a spolu se sedmi dalšími zastupiteli stvrdila svým podpisem jeho podporu.\nJeště v nedělní podvečer před zasedáním zastupitelstva mě Monika Beštová osobně ujistila, že se zasedání zúčastní a bude s námi jednotně hlasovat. Na dotaz, proč tak následně neučinila, odmítla odpovědět. Raději nechci ani spekulovat o možných důvodech. Svým jednáním zklamala důvěru nejen zmíněných zastupitelů a členů našeho volebního uskupení Jílovsko pro lidi, ale především našich voličů. Prosazování nesouhlasu se stavbou dálnice je totiž jedním z hlavních bodů našeho volebního programu.\nMoniku Beštovou už nepovažujeme za členku našeho politického uskupení a zcela se distancujeme od jejích názorů, potažmo rozhodování v zastupitelstvu města. Zároveň jsme ji vyzvali k rezignaci na mandát zastupitelky, neboť její činnost je v hrubém rozporu s naším volebním programem. Chceme, aby ji nahradil člověk, který bude respektovat základní mravní zásady, plnit předvolební sliby a spolu s námi prosazovat vytčené cíle a podílet se na jejich plnění .\nZa selhání jednotlivce se omlouváme především našim voličům a uděláme vše, co je v našich silách, abychom to napravili.\nMonika Beštová se k rezignaci na mandát zastupitele do uzávěrky Jílovských novin, tj. do 12. prosince, nevyjádřila.\nJílovsko pro lidi – zastupitel\nAutor: adminPublikováno: 30. 12. 2019 30. 12. 2019 Rubriky: Ze zastupitelstva\nCo můžeme očekávat v souvislosti s prodejem bývalé nemocnice ?\nAreál bývalé nemocnice v Jílovém, rozkládající se na pozemku přesahujícím 8000 m2, byl postaven v 60. letech a až do 80. let měl sloužit jako záložní nemocnice pro případ války, ke které nikdy nedošlo. Je obklopen rodinnými domy, pro něž rozhodně není kvůli rozlehlosti a zanedbanosti celého objektu dobrým sousedem. Správcem budovy z pověření ministerstva zdravotnictví byla Nemocnice Na Homolce, která se ji snažila posledních několik let zbavit prodejem. Nakonec se to po několika pokusech a výrazném snížení ceny podařilo. Novým majitelem se stala v loňském roce českobudějovická stavební firma Docotia. Člen představenstva této společnosti Ing. Jiří Malát představil na červnovém zasedání zastupitelstva města záměr přestavět budovu na bytový dům.\nDo této fáze se může zdát všechno v pořádku, město se zbaví nejošklivější nefunkční budovy a postaví se přibližně 100 nových bytů.\nU tak zásadního zásahu do rozvoje obce má vedení města rozhodující slovo a určuje, co se na jeho území bude stavět a za jakých podmínek. Je jeho povinností chránit veřejný zájem, dbát o potřeby svých občanů a předcházet případným negativním dopadům této výstavby na život obyvatelů. Spolu se zastupitelstvem města by mělo schválit taková kritéria, která budou vyhovovat potřebám obce, nastavit pravidla a požadavky na to, co by měl investor, který zde realizuje svůj zisk, odvést jako kompenzaci pro společenství občanů. Je zcela běžné, že se investoři podílejí na úhradě nákladů vyvolané realizací jejich záměrů. Může to být např. finanční příspěvek, či vybudování chybějící infrastruktury, stavba dětského hřiště apod.\nK tomuto účelu slouží v praxi tzv. smlouva o územním rozvoji uzavíraná mezi obcí a investorem. Tuto smlouvu se doporučuje uzavřít v rané fázi přípravy projektu většinou po představení záměru investorem, případně ve stádiu podání návrhu na změnu územního plánu a po důkladné analýze dopadů realizace projektu, např. na veřejnou infrastrukturu, na život v obci apod. Pro jednání, která jsou zahájena později již nemá obec takový prostor a smlouva většinou trpí řadou nedostatků.\nJe ale zcela nepochopitelné, že tento záměr vedení města podpořilo a schválilo pořízení změny územního plánu a následně pořízení regulačního plánu, aniž by předem byly s investorem smluvně dojednány podmínky, za jakých bude projekt uskutečněn.\nZa Jílovsko pro lidi Zuzana Topiarzová\nAutor: Zuzana TopiarzováPublikováno: 21. 2. 2019 21. 2. 2019 Rubriky: Ze zastupitelstva


Aktuální nabídka pronájem mobilheimu Nové Město pod Smrkem denně zásobovaná stovkami realitních kanceláří. Vyberte si pronájem mobilheimu Nové Město pod Smrkem než Vás někdo předběhne.\nKategorie pronájem mobilheimu Nové Město pod Smrkem se neobjevuje v nabídce tak často. Hledáte-li pro sebe, rodinu či přátele pronájem mobilheimu Nové Město pod Smrkem neváhejte ani chvilku a pokud Vás některá z nemovitostí osloví je dobré kontaktovat prodejce či makléře. Většinou je pronájem mobilheimu Nové Město pod Smrkem právě druhem nemovitosti, který je obvykle hledaný a díky menší četnosti v nabídce je hojně poptávaný.\nLevné pronájem mobilheimu Nové Město pod Smrkem\nPrávě hledáte své nové bydlení či jiný druh nemovitosti v kategorii pronájem mobilheimu Nové Město pod Smrkem, pokud v této kategorii nemůžete nalézt vhodnou nemovitosti zkuste i kategorii následující mobilheimy Nové Město pod Smrkem, a to mobilheimy na prodej Nové Město pod Smrkem, pronájem mobilheimu Nové Město pod Smrkem, dražby mobilheimů Nové Město pod Smrkem.\nPokud nalezené nemovitosti v kategorii pronájmy mobilheimů Nové Město pod Smrkem nesplňují Vaše představy, rozšiřte své hledání na nemovitosti v následujících kategoriích mobilheimy Nové Město pod Smrkem, mobilheimy na prodej Nové Město pod Smrkem, pronájem mobilheimu Nové Město pod Smrkem, dražby mobilheimů Nové Město pod Smrkem.\nNehledáte pronájem mobilheimu Nové Město pod Smrkem ?\nPokud jste v této kategorii pronájem mobilheimu Nové Město pod Smrkem omylem a hledáte jiný typ nemovitosti zkuste si vybrat z následujících :\nDalší lokality v okolí pronájem mobilheimu Nové Město pod Smrkem\nPro ještě lepší výsledek ve Vašem hledání v kategorii pronájem mobilheimu Nové Město pod Smrkem, si můžete upřesnit lokalitu pro Váš současný výběr pronájem mobilheimu Nové Město pod Smrkem. Určitě lépe naleznete pronájem mobilheimu Nové Město pod Smrkem, který hledáte.