SDĚLENĺ Ministerstva zahraničních věcí Dohoda mezi vládou České republiky a Úřadem Vysokého komisaře Organizace spojených národů pro uprchlíky (UNHCR) o právním postavení UNHCR a jeho personálu v České republice - Sbírka mezinárodních smluv - Nakladatelství Sagit, a.s.\nPředpis č. 20/2003 Sb. m. s., zdroj: SBÍRKA MEZINÁRODNÍCH SMLUV ročník 2003, částka 10, ze dne 14. 2. 2003\nMinisterstvo zahraničních věcí sděluje, že dne 8. února 2000 byla v Praze podepsána Dohoda mezi vládou České republiky a Úřadem Vysokého komisaře Organizace spojených národů pro uprchlíky (UNHCR) o právním postavení UNHCR a jeho personálu v České republice.\nDohoda vstoupila v platnost na základě svého článku XI odst. 1 dne 8. února 2000.\na Úřadem Vysokého komisaře Organizace spojených národů pro uprchlíky (UNHCR)\no právním postavení UNHCR a jeho personálu v České republice\nVzhledem k tomu, že Úřad Vysokého komisaře OSN pro uprchlíky byl ustaven rezolucí Valného shromáždění OSN č. 319 (IV) ze dne 3. prosince 1949,\nvzhledem k tomu, že Statut Úřadu Vysokého komisaře OSN pro uprchlíky, přijatý rezolucí Valného shromáždění OSN č. 428 (V) ze dne 14. prosince 1950, stanoví mimo jiné, že úkolem Vysokého komisaře, jednajícího se zplnomocněním Valného shromáždění, bude pod záštitou OSN poskytovat mezinárodní ochranu uprchlíkům spadajícím do působnosti Statutu a hledat trvalá řešení problému uprchlíků tak, že bude pomáhat vládám a, po dohodě s příslušnými vládami, i nevládním organizacím při umožňování dobrovolné repatriace těchto uprchlíků nebo jejich integrace do nových národních komunit,\nvzhledem k tomu, že Úřad Vysokého komisaře OSN pro uprchlíky, pomocný orgán ustavený Valným shromážděním v souladu s článkem 22 Charty OSN, je nedílnou součástí OSN, jejíž status, výsady a imunity se řídí Úmluvou o výsadách a imunitách OSN, schválenou Valným shromážděním dne 13. února 1946,\nvzhledem k tomu, že vláda České republiky a Úřad Vysokého komisaře OSN pro uprchlíky si přejí stanovit podmínky, za nichž bude Úřad v rámci svého mandátu zastupován v zemi,\nvláda České republiky a Úřad Vysokého komisaře OSN pro uprchlíky uzavřely v duchu přátelské spolupráce tuto Dohodu:\nPro účely této Dohody platí následující definice:\na) "Vláda" označuje vládu České republiky,\nb) "Hostitelská země" označuje Českou republiku,\nc) "UNHCR" označuje Úřad Vysokého komisaře OSN pro uprchlíky,\nd) "Vysoký komisař" označuje Vysokého komisaře OSN pro uprchlíky nebo úředníky, které Vysoký komisař pověřil jednat jeho jménem,\ne) "Strany" označuje vládu a UNHCR,\nf) "Úmluva" označuje Úmluvu o výsadách a imunitách OSN, přijatou Valným shromážděním OSN dne 13. února 1946,\ng) "Úřadovna UNHCR" označuje veškeré kanceláře a prostory, zařízení a vybavení užívané nebo udržované v hostitelské zemi,\nh) "Zástupce UNHCR" označuje úředníka UNHCR, který vede úřadovnu UNHCR v hostitelské zemi,\ni) "Personál UNHCR" znamená úředníky UNHCR, znalce pověřené posláním a osoby poskytující služby jménem UNHCR,\nj) "Úředníci UNHCR" označuje všechny členy personálu UNHCR zaměstnávané podle Směrnic a pravidel o personálu OSN, s výjimkou osob najatých v místě za hodinovou mzdu podle rezoluce Valného shromáždění č. 76(1),\nk) "Znalci pověření posláním" označuje osoby jiné než úředníky UNHCR nebo osoby poskytující služby jménem UNHCR, které plní poslání pro UNHCR,\nl) "Osoby poskytující služby jménem UNHCR" označuje fyzické a právnické osoby a jejich zaměstnance, s výjimkou státních občanů hostitelské země, které UNHCR najal za účelem provádění nebo pomoci při provádění svých programů.\nÚčel této Dohody\nTato Dohoda obsahuje základní podmínky, za nichž bude UNHCR v rámci svého mandátu spolupracovat s vládou, otevírat úřadovny v hostitelské zemi a vykonávat své funkce mezinárodní ochrany a humanitární pomoci ve prospěch uprchlíků a jiných osob v jeho kompetenci v hostitelské zemi.\nSpolupráce mezi vládou a UNHCR\n1. Spolupráce mezi vládou a UNHCR na poli mezinárodní ochrany a humanitární pomoci pro uprchlíky a jiné osoby v kompetenci UNHCR bude vycházet ze Statutu UNHCR, z jiných platných rozhodnutí a rezolucí týkajících se UNHCR, které přijaly orgány OSN, a z článku 35 Úmluvy o právním postavení uprchlíků z roku 1951 a článku 2 Protokolu týkajícího se právního postavení uprchlíků z roku 1967.\n2. Úřadovna UNHCR bude průběžně konzultovat a spolupracovat s vládou v souvislosti s přípravou a přezkoumáním projektů pro uprchlíky a jiné osoby v kompetenci UNHCR.\n3. Podmínky pro všechny projekty financované UNHCR, které má provádět vláda, včetně závazků vlády a Vysokého komisaře týkajících se poskytování finančních prostředků, dodávek, vybavení, služeb nebo jiné pomoci, budou stanoveny v projektových dohodách, které uzavřou vláda a UNHCR.\n4. Vláda umožní personálu UNHCR nerušený přístup k uprchlíkům a jiným osobám v kompetenci UNHCR a na místa provádění projektů UNHCR za účelem monitorování všech fází jejich provádění.\n1. Vláda souhlasí se zřízením a udržováním úřadovny nebo úřadoven UNHCR v hostitelské zemi za účelem poskytování mezinárodní ochrany a humanitární pomoci uprchlíkům a jiným osobám v kompetenci UNHCR.\n2. UNHCR může se souhlasem vlády určit, že úřadovna UNHCR v hostitelské zemi bude sloužit jako regionální/oblastní úřadovna a vláda bude písemně vyrozuměna o počtu a úrovni úředníků přidělených k této úřadovně.\n3. Úřadovna UNHCR bude vykonávat funkce stanovené Vysokým komisařem v souvislosti s jeho mandátem pro uprchlíky a další osoby v jeho kompetenci, včetně navázání a udržování vztahů mezi UNHCR a jinými vládními nebo nevládními organizacemi působícími v hostitelské zemi.\nUNHCR může přidělit ke své úřadovně v zemi personál, který považuje za nezbytný pro výkon funkce mezinárodní ochrany a humanitární pomoci.\nVláda bude informována o kategoriích úředníků a jiného personálu, který má být přidělen k úřadovně UNHCR v hostitelské zemi.\nUNHCR může pověřit úředníky navštívit hostitelskou zemi za účelem konzultace a spolupráce s odpovídajícími úředníky vlády nebo jiných subjektů zapojených do práce s uprchlíky v souvislosti s:\nkontrolou, přípravou, monitorováním a hodnocením programů mezinárodní ochrany a humanitární pomoci,\nb) přepravou, převzetím, distribucí nebo užitím dodávek, vybavení a jiných materiálů poskytovaných UNHCR,\nc) hledáním trvalého řešení problému uprchlíků,\nd) jakýmikoli dalšími záležitostmi souvisejícími s aplikací této Dohody.\nNáležitosti potřebné pro provádění humanitárních programů UNHCR\n1. Vláda po dohodě s UNHCR přijme vhodná opatření, která mohou být potřebná k vynětí personálu UNHCR z předpisů nebo jiných právních norem, které by mohly být na překážku operacím a projektům prováděným podle této Dohody, a poskytne jim náležitosti, které mohou být potřebné pro urychlené a efektivní provádění humanitárních programů UNHCR pro uprchlíky v hostitelské zemi. Mezi tyto náležitosti má patřit mimo jiné povolení provozovat bez povinnosti placení licenčních poplatků radiokomunikační a jiné telekomunikační zařízení UNHCR, poskytnutí práv k letecké přepravě a osvobození od přistávacích poplatků a honorářů za leteckou přepravu nákladu určeného pro pomoc v nouzových situacích, pro převoz uprchlíků a/nebo personálu OSN.\n2. Vláda po dohodě s UNHCR pomůže úředníkům UNHCR vyhledat kancelářské prostory vhodné pro úřadovnu UNHCR.\n3. Vláda po dohodě s UNHCR zajistí a poskytne finanční pomoc formou dobrovolného příspěvku na pokrytí výdajů na místní služby a náležitosti pro úřadovnu UNHCR, například na zřízení, vybavení, údržbu a případný nájem úřadovny.\n4. Vláda zajistí, aby úřadovně UNHCR byly vždy poskytovány veřejné služby.\n5. Vláda v případě potřeby přijme veškerá nezbytná opatření k zajištění bezpečnosti a ochrany prostor úřadovny UNHCR a jejího personálu.\n6. Vláda bude v případě potřeby pomáhat při hledání vhodného ubytování pro mezinárodní personál UNHCR.\nVláda bude ve vztahu k UNHCR, jeho majetku, finančním prostředkům a aktivům a jeho úředníkům a znalcům pověřeným posláním uplatňovat příslušná ustanovení Úmluvy o výsadách a imunitách OSN, do níž Česká republika sukcedovala ke dni 1. ledna 1993.\n1. UNHCR oznámí vládě jména úředníků UNHCR, znalců pověřených posláním a dalších osob poskytujících služby jménem UNHCR a změny ve statusu těchto osob.\n2. Úředníci UNHCR, znalci pověření posláním a jiné osoby poskytující služby jménem UNHCR obdrží speciální identifikační karty vydané UNHCR, které potvrzují jejich status podle této Dohody.\nVýsady a imunity jsou personálu UNHCR poskytovány v zájmu OSN a UNHCR, nikoli pro osobní prospěch dotčených osob. Generální tajemník OSN se může zříci imunity kteréhokoli člena personálu OSN, pokud se domnívá, že by tato imunita bránila výkonu spravedlnosti, a pokud toto zřeknutí nebude na újmu zájmům OSN a UNHCR.\nSpor mezi vládou a UNHCR vzniklý z této Dohody nebo s ní související bude řešen smírně jednáním nebo jiným dohodnutým způsobem řešení. Nepodaří-li se jej takto vyřešit, bude na žádost kterékoli strany postoupen k rozhodčímu řízení. Každá strana jmenuje jednoho rozhodce a tito dva rozhodci jmenují třetího, který bude předsedou. Pokud do třiceti dnů od podání žádosti o rozhodčí řízení některá strana nejmenuje rozhodce nebo pokud do 15 dnů od jmenování dvou rozhodců není jmenován třetí, kterákoli strana může požádat předsedu Mezinárodního soudního dvora, aby jmenoval rozhodce. K přijetí všech rozhodnutí jsou zapotřebí hlasy dvou z rozhodců. Jednací řád rozhodčího řízení stanoví rozhodci a náklady na rozhodčí řízení ponesou strany tak, jak stanoví rozhodci. Rozhodnutí vydané v rozhodčím řízení bude uvádět důvody, na nichž je založeno, a strany je přijmou jako konečné rozhodnutí ve sporu.\n1. Tato Dohoda vstoupí v platnost dnem podpisu oběma stranami a zůstane v platnosti až do ukončení podle odstavce 5 tohoto článku.\n2. Tato Dohoda bude vykládána s ohledem na svůj hlavní účel, kterým je umožnit UNHCR úplný a efektivní výkon jeho mezinárodního mandátu pro uprchlíky a dosažení jeho humanitárních cílů v zemi.\n3. Jakákoliv relevantní otázka, k níž se nevztahuje žádné ustanovení stávající Dohody, bude stranami řešena v souladu s příslušnými usneseními a rozhodnutími kompetentních orgánů OSN. Každá strana v plné míře a s porozuměním zváží jakýkoliv návrh předložený druhou stranou v souladu s tímto odstavcem.\n4. Na žádost vlády nebo UNHCR se mohou konat konzultace s cílem pozměnit tuto Dohodu. Změny budou provedeny společnou písemnou dohodou.\n5. Každá strana může vypovědět tuto Dohodu písemným oznámením druhé straně. Tato Dohoda přestane platit šest měsíců od data tohoto oznámení. Výjimkou je případ, kdy UNHCR ukončí svou činnost v České republice, a tehdy tato Dohoda pozbude platnosti okamžikem odchodu UNHCR, kromě ustanovení upravujících řádné ukončení činnosti UNHCR v České republice a vypořádání jeho majetku, který se zde nachází.\nNa důkaz toho níže podepsaní, řádně jmenovaní zástupci vlády a UNHCR jménem stran podepsali tuto Dohodu v jazyce českém a anglickém. V případě sporu ohledně výkladu stávající Dohody je rozhodující její anglická verze.\nDáno v Praze dne 8. února 2000 ve dvou původních vyhotoveních, každé v jazyce českém a anglickém, přičemž obě znění jsou stejně autentická.\na ministr zahraničních věcí Za Úřad Vysokého komisaře OSN\nSadako Ogata v. r.


Loutka šašek mix barev\nÚvod » DĚTSKÉ ZBOŽÍ, HRAČKY » HRAČKY » Loutky, maňásci » Loutka šašek\nRoztomilá loutka šaška je vyrobená ze dřeva, obleček je látkový. Má ručně malovaný obličej. Ovládána je 4 provázky.\nRozměry loutky: výška šaška 25 cm, výška celé loutky 42,5 cm.\nAktuálně skladem tyto barevné kombinace: žluto/oranžová - červená - růžová (svou volbu napište do poznámky v objednávce, jinak zasíláme náhodně).\nSamolepky Puffy Mickey a Minnie naše cena 15 Kč\nMaňásci na prst 6 ks rodina naše cena 145 Kč\nMaňásci na prst Království 6 ks naše cena 159 Kč\nMaňásci na prst Malá mořská víla naše cena 159 Kč


© Rudolf Desenský - psí poradna • Zobrazit téma - pes a fenka\nPrávě je úte 21. zář. 2021 11:58\npes a fenka\nPředmět příspěvku: pes a fenka\nNapsal: čtv 07. čer. 2007 09:31\nDobrý den, mám dotaz ohledně chování našeho 4-letého psa zlatého retrievera(dále uvádím jméno- Lobo). Před třemi týdny jsme si pořídili ještě jednoho psa (štěně), tedy fenku-Meggie (opět retriever). Ze začátku na ni Lobo žárlil, ne že by jí nějak ubližoval, ale třeba když jsme si s ní hráli nebo ji hladili, tak se dožadoval pozornosti- nastavoval hlavu, abychom hladili jeho apod. Zajímavé je, že když je třeba pozorujeme, když jsou sami puštění na zahradě, hezky si spolu hrají. Ale v naší přítomnosti si pes fenky nevšímá, jako by vůbec nebyla. Ale teď k tomu co mě trápí. Včera jsme přišli s Meggie z procházky (Lobo byl doma), na které s námi byla kamarádka s jejím anglickým kokrem, a Lobo po Meggie začal skákat, jako „při páření“…do teď to nikdy neudělal. Máme strach je nechat samotné, aby ji nějak neublížil, můžete mi prosím poradit, jestli to jde nějak řešit (příp. co vede k jednání našeho psa)? Budu Vám moc vděčná za jakoukoliv radu. Děkuji, Kristýna K.\n(p.s.Doufám, že se můj příspěvek dá aspoň trošku pochopit.)\nNapsal: čtv 07. čer. 2007 09:44\nr.maggie no jen by mě zajímalo jeslti jste nějak nezměnili chování k vašemu psovy po pořízení štěněte- otázky jako proč jste byly venku jen s fenkou? atd\nNapsal: čtv 07. čer. 2007 10:00\nNo musím se přiznat, že jsem nad tím taky přemýšlela...ale myslím, že ne...snažíme se chovat k oběma psům stejně, ba spíš to Lobovi vynahrazovat, protože do teď byl jako "jedináček". Včera jsme byli na procházce jenom s fenkou z toho důvodu, že náš Lobo se nesnese se psem mé kamárádky...a my chceme, aby si Meggie zvykala i na ostatní psy (chceme s ní až povyroste chodit na cvičák), nejen na Loba. Ne že by jsme na Loboška kašlali, ten byl pak na procházce samozřejmě taky...Neříkám, že neděláme chyby, určitě nějakou děléme, ale myslím, že to nebude v chování k našemu psovi...\nNapsal: čtv 07. čer. 2007 10:05\nr.maggie možná děláte ěnjakou chybu kteoru vy nevidíte- možná to chce rpostě čas. určitě by vám neuškodilo ale zajet na ovčáry už kvuli Lobovo nesnášenlivosti vuči ostatním psum .-)\nNapsal: čtv 07. čer. 2007 10:14\nTvůj Lobo vůbec nemusí mít žádný větší problém, dokonce myslím, že ho nemá, krom trochy rozmazlenosti . Spíš to bude způsobeno tím, že ještě zcela nepřijal fenku za svou, vrátila se z procházky bez něj (!) a ještě k tomu z ní byl cítit úplně cizí kokr(!!!). Klidně to Lobo mohl vzít jako provokaci a drzost, která si žádala potrestání.\nJestli chceš opravdu dobrou radu, zajeď si na free sobotu k Rudovi. Co tam uvidíš Ti hodně rozšíří obzor a pomůže pochopit spoustu dalších situací v budoucnu.\nNapsal: čtv 07. čer. 2007 10:20\nJa sem tele...napsala jsem to úplně blbě...ono se nejedná o nesnášenlivost našeho Loba k ostatním psům...on ten kokřík se spíš nesnáší s ostatními pejsky...nerve se s nimi,ale vrčí a štěká na ně...jednou jsme chtěli jít na procházku s naším Lobem a tím zmiňovaným kokříkem...dopadlo to tak, že kokřík zuřil jenom Loba viděl a ten si to samozřejmě nechtěl nechat líbit tak na něj štěkal- ale žádná rvačka nebyla(psi byli na vodítku)...toho kokra pokousal jezevčík když byl štěně, tak si jeho majitelka myslí, že proto tak pes reaguje...kokr už má 11 let a začíná ostatní psy ignorovat, tím se možná jejich problém řeší...ale ten náš ne...dnes zase Lobo na Megginu skákal...stačí když zvýšíme hlas a on toho nechá...ale pořád s nimi taky nejsme...myslíte, že jí nemůže nějak ublížit? Zase zavírat je každého zvlášť nám nepříjde moc rozumné...vždyť spolu budou celý život...jo a děkuji za vaše postřehy...snad na to co děláme špatně brzo příjdeme...No nic, jdeme se vyvenčit\nNapsal: čtv 07. čer. 2007 10:23\nTo máš velkou pravdu, náš Lobo je opravdu rozmazlený Ale jinak se zase chová k Meggie hezky...je sranda pozorovat jak ho Meggie kopíruje Jestli to bylo tím, že z ní cítil Lobo pach cizího psa, tak se vše vysvětluje... snad ho to brzy přejde...díky moc za postřehy\nNapsal: čtv 07. čer. 2007 16:00\ntoto sem taky dělala a muj problém (starší problémovej pes vs. nový štěně)se zhoršoval\nNapsal: pát 08. čer. 2007 07:41\nJá to asi moc nepochopila,ale na tom,že fenku pes občas "nakrývá" přece není nic nenormálního. Je těžké posoudit,jak to vypadalo,ale klidně to mohlo být gesto přivítání a zároveň se tím mohl jakoby utvrzovat,že fenka patří k němu,když poznal,že venku byla s jiným psem. Ale rozhodně si nemyslím,že by jí tím nějak měl ublížit. Jinak jak píše Eva - přesně ten přístup,že prvnímu psovi chcete něco vynahrazovat,je špatný. Není co mu vynahrazovat. Vy jste šéf,do smečky jste přivedli dalšího psa,navíc ještě čubinu a život jde normálně dál. On vám nemá do toho,co kecat. Zásadou je chovat se stejně k oběma psům a nedělat rozdíly. To,jestli si fenky všímá a hraje si sní je jeho věc,pokud se snaží na sebe upoutat pozornost,když jí hladíte,tak ho ignorujte a mazlete se s ním jenom když opravdu chcete vy. A hrát si můžete přece společně,aspoň u nás to tak vypadá,že člověk si začne hrát s jedním a za chvíli je obsypaný celou smečkou\nNapsal: pát 08. čer. 2007 07:42\nA ještě dodám,že tři týdny na zžití je hrozně málo,když budete zachovávat stejná pravidla pro oba, uvidíte,že se za pár týdnů i chování Loba změní a bude z nich dvojka\nNapsal: pát 08. čer. 2007 09:23\nDěkuji za rady...asi máte pravdu. Vím, že je to pořád jen pes, ale pro nás i člen rodiny...a proto mi přišlo kruté, aby měl pocit, že sme si místo něj pořídili štěně a on je odsunutý na druhou kolej...ale hold bude muset pochopit, že není jediný...a já zase, že je to jenom pes....Včera mně příjemně překvapil, když si s Meggie hrál i před náma:-) Snad to časem bude ještě lepší...A s tím "nakrýváním"...mně to zas až tak normální nepříjde...když sem ho nachytala naposled, tak byla chudák Meggie celá od bláta, jak ji naháněl po zahradě. A přece jenom je to malé štěně, které se ještě moc bránit nemůže. Ale věřím, že to Loba přejde.\nNapsal: pát 08. čer. 2007 09:27\nJasně,neměl by jí tímhle způsobem šikanovat a když se vám zdá,že to přehání,tak zasáhněte. Ale na druhou stranu je to normální psí chování a nedělala bych z toho zbytečný problém.\nNapsal: pát 08. čer. 2007 09:32\nNeviem posúdiť ako sa chováte ku ktorému psovi ale Zjavne Lobo cíti zmenu vášho správania a to ho môže miasť.\nČo sa týka toho nakrývani, náš pes je kastrovaný a pri pradostných príležitostiach, napríklad pri návrate domov z prechádzky alebo keď sa proste teší, tak sa pokúša naskakovať na "svoju" fenku.\nV takom prípade ak sa mi to nepáči ho zložím dolu a dám jasne a s kľudom najavo že Belka je "MOJA" a nech sa ide radšej hrať s loptičkou, alebo tak niečo.\nNapsal: pát 08. čer. 2007 09:34\nslušně vychovanej pes by měl bejt nadšenej že ste přivedli štěně! stejně jako vy\nNapsal: pát 08. čer. 2007 11:37\nja jen dodám že ruda tuněkde psal- že pes tak nějak jako machruje hlavně před svým panečkem- takže psi jsou v pohodě dokud jsou sami a až když přijde paniček tak jedne znich třeba začne gestit nebo tak nák\nNapsal: pát 08. čer. 2007 11:52\nSpojení, vždyť je to jen pes, moc nemusím, ale věřím, že je to myšleno dobře...\nNapsal: pát 08. čer. 2007 12:19\nOmlouvám se, ono to vyznělo asi ošklivě. Já to napsala jako reakci na příspěvek od janyA:"...Vy jste šéf,do smečky jste přivedli dalšího psa,navíc ještě čubinu a život jde normálně dál. On vám nemá do toho,co kecat....". Nemyslela jsem tím, že by pes pro mně byl "věc" nebo tak něco. To určitě ne, beru ho opravdu jako rovnocenného člena rodiny. Jen musí mít jasně daná pravidla.\nPředmět příspěvku: Re: pes a fenka\nNapsal: čtv 03. čer. 2010 21:37\nRegistrován: ned 03. led. 2010 16:46\nBydliště: bohuslavky 20\nDobrý den,rád bych věděl proč náš pes při setkání s fenami které jsou menší než on děsně slintá, platí to i v případě štěněcích fenek.\nNapsal: pát 04. čer. 2010 10:51\ntipla bych si to na nějakou nervozitu rozrušení\nNapsal: pon 18. říj. 2010 09:41\nRegistrován: pon 15. zář. 2008 16:31\nAhoj, mám prvý dotaz ohľadne Bobeša, respektíve Frídy. Frída žiarli jak prasa, ale držím to v medziach slušnosti. Bobeš je super, snažíme sa to rôzne striedať a vymýšľať triky, aby si nezvykal na stereotyp, zdá sa mi, že má nábeh na závisláctvo, tak ich berieme von tak rôzne, spolu, potom len Frídu, dnes ráno do mesta som si zobrala len Bobeša a bol skvelý, neťahal ma (alebo len minimálne). Ale občas sa pokúsi na Frídu náznakom naskočiť, stačí ho len osloviť, dokonca stačí len pohľad a ide si po svojom, Frída sa za to na neho ale cerí. Asi sa bojí, že keby to chcel skúšať naozaj, mal by navrch. Alebo ho proste chce šikanovať, jak je rozmaznaná. Riešim to za nich, v podstate je pohoda. Moja otázka je, čo je v tejto chvíli spravodlivosť? Čubu síce chránim, ale zase nechcem, aby bola taká háklivá na fakt jemné naznačenie naskočenia zo strany Bobeša. Na druhej strane nechcem, aby Bobeš úchyláčil, ale zase je sporiadaný a všetko chápe.\nPetra, Frída a Bobeš\nNapsal: pon 18. říj. 2010 10:29\nDej jim čas. Bobeše nenech naskakovat ani to naznačovat (to nenechávám žádnýho psa lézt po čubách), Frídu koriguj do pohody, ať nehysterčí.\nNapsal: pon 18. říj. 2010 11:45\nTak jo, dík. A ešte jedna vec skúšal niekto Bobeša na deti?\nNapsal: pon 18. říj. 2010 12:19\nPředmět příspěvku: Ač hladový, nežere\nNapsal: stř 02. úno. 2011 13:42\nRegistrován: úte 01. úno. 2011 14:54\nDobrý den.V domácnosti máme fenku a psa, stáří oba 5,5 let. Vyrůstají spolu od půl roka. Pes je boxer, fenka bígl. Při krmení dostane nejdříve boxer a pak bíglice. Bíglice nemá se žraním problémy, sežere vše hned. Boxer občas dělá drahoty. Kručí mu v břiše, ale on jen stojí nad miskou, slintá, strká do ní, vyhazuje granule, odstupuje od ní, pak si k ní lehne a začne si ji před fenkou hlídat. Nevíme, proč to dělá. Chce si upevnit postavení ve smečce jako alfa? Přijde nám totiž, že smečku vede fena. Mají společnou boudu - když chce, vyštěká fena boxera ven, sebere mu i všechny deky a pak ho už do boudy nepustí. On jen sedí jako ňouma před boudou se sklopenou hlavou. Děkuji za radu, snad je dotaz napsán srozumitelně. Petra\nNapsal: čtv 03. úno. 2011 08:03\nAno, dotaz je dost srozumitelný. Pes si hlídá žrádlo, protože ví, že o něj může přijít, ne protože by zkoušel něco v modu alfa. Otázkou je, jak může smečce vládnout nějaký pes, v tomto případě fenka, když je tam člověk a hlavně, jak může člověk dopustit šikanu fenky vůči neprůbojnému psu. Nedivím se, že je u krmení nervózní, když předem ví, co bude, když misku nechá ležet a opustí ji. Divil bych se, kdyby se u něho neprojevovaly i jiné aspekty nedůvěry vůči svému okolí, když je "legálně" šikanován. Jak by tobě chutnalo někde v bufetu, kdyby ti do pusy hladově civěl nějaký vágus, který by se nezdráhal ti dát po hubě, kdyby sis došla pro nápoj a chtěla sis pak vzít zpátky, co on ti mezi tím sebral? ... Jenže to ber tak, že ten tvůj pes nemá možnost navštěvovat jiný, klidnější bufáč a také nemá povahu to nějak racionálně řešit. Je to sice extrémní příklad, ale doufám, že je srozumitelný.\nPředmět příspěvku: Re: Ač hladový, nežere\nNapsal: čtv 03. úno. 2011 09:38\n...Při krmení dostane nejdříve boxer a pak bíglice...\nA proč nemohou jíst zároveň?\nMy dáme psům sedni, položíme na zem misky se žrádlem a až na volno jde každý ke své misce. Pokud některý pes dojí, tak nesmí obtěžovat druhé. Když některý pes nechá v misce je na nás jestli jinému povolíme to sníst či nikoliv. Takto nám to funguje v klidu a míru.\nPokud bychom psy krmili po jednom postupně v jedné místnosti, tak by nejspíš bylo po klidu a míru... Máme dva psy z útulku, jednoho ze Slovenska a jen jednoho "našeho". Protože přivandrovalci vždy neměli co na žrádlo, má pro ně žvanec mírně vyšší prioritu než je obvyklé.\nPokud chceš psy i nadále krmit postupně, tak dej vždy druhého do jiné místnosti.\nNapsal: čtv 03. úno. 2011 11:53\nMám žravú fenu a nežravého psa.Žerú obaja v kuchyni,prvej dám fene,kŕmim granulami tak jej to nasypem a može sa do toho pustiť.Pes čaká až príde na radu,má zákaz strkať čumák fene do misky.Fena sa zase nehrabe do misky jemu.Po nažraní si ide lahnúť na svoje miesto.Nevidím problém v tom aby žrali oba baronove psi v jednej miestnosti.Chce to len nastaviť pravidlá aby psy neliezli tam kde nemajú.\nNapsal: čtv 03. úno. 2011 12:28\nMám to nastavené stejně jako Indiánka. Jedna čuba nežere, ale vdechuje, tudíž má mísu prázdnou během 10 vteřin. Druhá je schopná žrát i 10 minut. První dostane nažrat ta pomalá, druhá v zápětí. Ta druhá měla ze začátku tendence rychle vyžrat svoje a pak hurá do druhý mísy. To jsem rezolutně zakázala a teď se smí maximálně z dálky a bez keců dívat a teprv, až ta druhá dožere, tak jí může jít misku zkontrolovat.\nPánem jsi ty a ty určuješ pravidla\nNapsal: čtv 03. úno. 2011 12:40\nA ještě věc co se týče bud. Rozhodně bych pořídila ještě jednu - takhle je to nejen o jeho zdraví psychické, ale i fyzické. A bíglice, jak by se mu tam nasáčkovala a nechtěla ho pustit dovnitř, by dostala vyhazov takovej, že by nevěděla, jestli je ještě na naší planetě. A pro bíglici by to chtělo menší boudu - aby se v ní dokázala zahřát sama. obě to jsou krátkosrstá plemena, takže výplň boudy je ideální místo dek, které chladí, zmrnou a jsou mokré, sláma. ta hřeje i když se promočí. Je tu samostatné téma ustájení psů.\nNapsal: pon 07. úno. 2011 13:36\nJsem nenapsala podrobnosti. Boudu mají pejskové na zateplené prosklené lodžii (máme je v bytě).Jsou takhle zvyklí od malička, že mají jako svůj kotec.Když se nám narodilo dítě, osvědčilo se nám to, protože ani jeden ze psů nežárlí, mají pořád stejný život, jako před dítětem.Bouda je rozdělená na dvě části špriclema - menší vzadu pro bíglici, větší vpředu pro boxera. Žrádlo dostávají najednou - jen nejdřív podáme misku se slovy vezmi boxerovi, pak bíglici. Pokud boxer dělá drahoty a nežere (viz. můj dotaz), tak misku sebereme a odneseme pryč. Bíglice samozřejmě po něm nedojídá! Jinak oba psi jsou cvičení, nejsou s nimi jiné problémy.\nNapsal: pon 07. úno. 2011 13:44\nJo ták. No tak pokud nežere a má v pořádku hubu (zuby, jazyk...) tak jeho smůla. Misku bych mu sebrala, až když dožere bíglice, kdyby se mu náhodou zachtělo.\nNapsal: pon 01. srp. 2011 05:52\nRegistrován: pát 29. črc. 2011 10:44\nDobrý den, chtěli sme si vzít z útulku k feně psa. Fena je u nás tři roky (také z útulku), byla velmi vystrašená a bála se všeho, i psů. Teď už sem si myslela,že je to v pořádku.Pes byl u nás na víkend a neustále fenu pronásledoval a chtěl na ni naskakovat (nekdy si možná jen hrát) a ona prchala, u toho se počurala a sekala po něm zubama. Oba jsou kříženci drsnosrstého jezevčíka a teriéra (asi).Když ho k sobě fena nepustila (vrčela a sekala zubama),tak u ní seděl a kňučel,když se pohla,hned byl v pozoru.Vyřeší se situace vykastrováním psa a napomínáním feny,aby se tolik nebránila?\nNapsal: úte 02. srp. 2011 15:08\nNe, tímto se to nevyřeší. Je to o tom si je oba ukáznit, aby dělali jen to, co jim dovolíte. Detaily popisuji ve svých knihách.\nNapsal: stř 03. srp. 2011 05:36\nNo, tak to abych začala rychle číst, protože se mi nechce psa nechávat dlouho v útulku. Děkuji za odpověď.\nNapsal: ned 21. srp. 2011 07:53\nAhojky, taky bych měla dotaz...kamarádka si asi před půl rokem pořídila 4 letou fenku fr. buldočka. S ní není problém, problém je se psem jejího syna. Je to asi rok a půl starý sharpei, nevychovaný, rozmazlený, který jezdí občas na víkend, který musí trávit s buldočkou. A v tom je ten problém, on tu byl první a tak pěkně žárlí. Když jsou spolu v jedné místnosti, tak se chová odtažitě, i když si jich člověk snaží všímat stejně. Teď poslední dobou začal ještě ucvrkávat, a to v případě, že přijde právě kamarádka. Nikomu jinému to nedělá, jen jí. No a ona teď neví, jak se k němu zachovat. Není to její pes, ale očas ho přes ten víkend hlídá a mít za dva dny pročůraný celý byt není žádná radost. Rozdělit je nejde, mezi psy problém není, buldočka si udělala pořádek hned zkraje, ale nesmí se objevit kamarádka...\nNapsal: pon 22. srp. 2011 19:46\nKdyž jsou spolu v jedné místnosti, tak se chová odtažitě, i když si jich člověk snaží všímat stejně.\nNastolit pravidla, řád (poslušnost na první a jediný povel, bez agrese, bez lítosti, suveréně). Žádné podlejzání psu ("Když nehcceš, tak si trhni nohou"). Nevím, co si mam představit pod pojmem "ucvrkává". Jestli značkuje, nebo se bojí, nebo ....\nNapsal: úte 23. srp. 2011 08:33\nTak už jsem přečetla dvě z Vašich knih a podívala se na DVD. Psa už máme doma a musím říct, že je to mnohem lepší než ze začástku,nevím, zda je to kastrací nebo návštěvami v útulku.Musím se ještě podívat do tématu "tahání na vodítku".Díky.\nNapsal: čtv 25. srp. 2011 08:49\nTzn., že když jsou psi spolu sami v pokoji, tak se nic neděje, ale jakmile do pokoje přijde kamarádka, tak během chvilky vidí Tedíka se zvedlou nožkou, jakoby to dělat na truc, ze strachu to určitě není. Když přijde někdo jiný, tak se to nestává. Nastolit pravidla a vychovat psa by měli jeho pánečci, kamarádka nic moc nezmůže, když ho má vždy jen na chvíli. Ale jak se k němu zachovat, když to zase udělá? Není to štěně aby nevěděl, že doma nesmí...\nNapsal: ned 28. srp. 2011 15:33\n172 výsledků hledání!


Malá Gruzie i přes odpor Ruska směřuje do NATO | ArmadniNoviny.cz\nGruzínští vojáci v Bagdádu (2006) / Cpl. Jason Dangel - US Army, Public Domain (Zvětšit)\nGruzie, hornatá země jižního Kavkazu s necelými čtyřmi miliony obyvatel, která je od roku 1991 samostatným státem, byla před osamostatněním součástí Sovětského svazu. Dvě gruzínské provincie, a to Abcházie a Jižní Osetie, vyhlásily ale v roce 2008 formálně samostatnost a jsou v současné době de facto okupovány armádou Ruské federace.\nGruzínská republika s množstvím křesťanských kostelů a klášterů je ale také rodištěm jednoho z největší zločinců v dějinách lidstva a také nepřítele křesťanů Josifa Stalina. V rodném městě Gori, ve kterém v současné době žije kolem 50 000 obyvatel, má Stalin muzeum. Vztah Gruzínů k tomuto diktátorovi, který velkolepě s Rudou armádou porazil Hitlera, je rozporuplný.\nPodle Gruzínů, se kterými jsem hovořil, většina obyvatel Gruzie uznává, že Josif Vissarionovič byl sice krvavý samovládce, mnozí ale zároveň s nadsázkou říkají, že připojil ke Gruzii Rusko. Názor Gruzínů na Stalina není tedy rozhodně jednoznačný.\nCelkově se od rozpadu Sovětského svazu v roce 1991 a po osamostatnění Gruzie vztahy s „velkým ruským bratrem“ dost zkomplikovaly. Vše pak vyvrcholilo ozbrojeným konfliktem. Jeho předzvěstí se stala výměna na postu hlavy státu, kdy po takzvané Revoluci růží počátkem roku 2004 nahradil Eduarda Ševardnadzeho, bývalého ministra zahraničních věcí z období vlády Michaila Gorbačova, výrazně proamericky orientovaný Michail Saakašvili. Složité období vládnutí Saakašviliho charakterizovalo z finančního pohledu velmi náročné zbrojení s výraznou podporou Spojených států amerických. Gradujícím ohniskem sporu mezi Ruskou federací a Gruzií se staly dvě separatistické oblasti – Abcházie a Jižní Osetie, které jsou kulturně, ale také etnicky odlišné od Gruzie.\nVálka v Jižní Osetii (2008); hudební podkres Kino / „A Knock“\nZlomový konflikt a reforma ruské armády\nPočátkem druhého tisíciletí se na hranicích těchto separatistických regionů množily ozbrojené konflikty. Kromě vojenské podpory nabídlo Rusko místním obyvatelům v obou zmíněných oblastech ruské občanství, což bylo pak hojně využíváno. Nakonec se Saakašvili rozhodl vojensky zaútočit na chudší Jižní Osetii.\nV diplomové práci Ruská hybridní válka 1979 až 2014 Jan Feryna (Univerzita Karlova, 2019) uvádí, že se jednalo o „zlomový“ konflikt, po kterém byla zahájena rozsáhlá reforma ruských ozbrojených sil. Ruské ozbrojené síly absolvovaly ještě před začátkem konfliktu, v červenci 2008, strategické cvičení, kterého se zúčastnilo osm tisíc mužů. Jednotky, které po cvičení zůstaly na hranicích s Gruzií (1500 mužů, 14 tanků a 16 houfnic), měly poskytovat ochranu a krytí pro ruské mírové síly v Jižní Osetii.\nKonvenční operace ruských ozbrojených sil na teritoriu Gruzie byly prováděny pozemními, leteckými a námořními jednotkami. Jádro pozemních sil, které operovaly v Jižní Osetii, tvořila 58. armáda, která se skládala z mechanizovaných, speciálních a vzdušně výsadkových jednotek. Ruské vzdušné síly si dokázaly už na začátku invaze vytvořit dostatečnou vzdušnou převahu nad gruzínským letectvem. Počet bojových letounů se pohyboval okolo tří stovek.\nRuské letectvo provádělo rozsáhlé bombardovací akce v okolí Tschinvali, což vyústilo v následný ústup gruzínských jednotek. Námořní jednotky Černomořské flotily spoléhaly hlavně na své křižníky a bitevní lodě. Jak již bylo řečeno výše, z Černomořské flotily byly vyčleněny dva prapory námořní pěchoty, které se účastnily vylodění v Abcházii. Černomořská flotila se podílela na zablokování gruzínských přístavů. Rusko v tomto konfliktu použilo klasickou taktiku, která byla praktikována ještě v dobách Sovětského svazu. Tankové kolony podporovány dělostřelectvem útočily frontálně a nepokusily se o útok na křídlech nebo o zastavení a zřízení stanovišť palebné podpory.\n„Zvláštní kapitolou v nasazení ruských speciálních jednotek jsou čečenské dobrovolnické prapory Vostok a Zapad. Tyto jednotky byly pravděpodobně do určených oblastí vyslány na základě rozkazu čečenského prezidenta Kadyrova v předvečer válečného konfliktu. Čečenci byli podle obyvatel Abcházie zodpovědní za útoky v centru města Suchumi v průběhu července 2008,“ vysvětluje ve své práci Jan Feryna. Dodává, že tyto útoky měly za cíl dále eskalovat situaci. Zmíněné jednotky se měly poté podílet na ochraně hranic a pomoci ruským mírovým silám.\nBatumi je moderní, rychle se rozvíjející město na pobřeží Černého moře. Je také součástí budované čínské Nové hedvabné stezky. V Batumi jsou například mnohem vyšší budovy než v Praze.\nMezi Tureckem a Gruzií panují přátelské vztahy\nTurecko se v konfliktu Arménie, která jako první země na světě přijala učení Ježíše Krista, s muslimským Ázerbájdžánem tradičně angažuje na straně svých muslimských „bratrů“ v ázerbájdžánském Baku. Vztah Turecka k většinově křesťanské Gruzii je logicky již poněkud složitější. Turečtí představitelé byli totiž delší dobu zaměstnáni konfliktem v Náhorním Karabachu a Gruzie byla zmítána vlastním „vnitřním chaosem“, způsobeným nepokoji mezi Gruzínci, Abcházci a Osety. Nicméně v květnu 1992 byly po uznání nezávislosti Gruzie navázány diplomatické styky mezi oběma zeměmi.\nNásledné vztahy mezi Tureckem a Gruzií nelze přesto označit jinak než za „rozumně přátelský vztah“, založený na vědomí obou zemí, že jejich spolupráce by mohla vytvořit jistý protipól vůči dvojici Rusko a Arménie. Postupně se rozvíjející vztah mezi Tureckem a Gruzií byl stvrzen množstvím vzájemných návštěv vrcholných představitelů, v roce 1992 podpisem Smlouvy o přátelství, následovaným v roce 1994 Deklarací přátelství a spolupráce a dalšími ekonomickými, dopravními či vzdělávacími dohodami. V roce 2000 dokonce gruzínský prezident Ševardnadze osobně udělil svému tureckému protějšku Demirelovi nejvyšší gruzínské vyznamenání Řádu zlatého rouna a prohlásil, že skrze turecké budoucí členství v evropské unii se Gruzii otevře nová brána do Evropy.\nOndřej Puczok z Fakulty sociálních studií MU v Brně k této otázce dále připomíná, že přelom tisíciletí pak přinesl ve vzájemné spolupráci další rozvoj, založený především na dohodách o budování nových tras mezistátního železničního a energetického spojení, kooperaci v provozování letiště v Batumi či zavedení vzájemného bezvízového styku. Tato vzájemná důvěra je zejména důležitá proto, že Batumi je zároveň hlavním městem autonomní republiky Adžárie, sousedící s Tureckem, již obývají muslimští Gruzínci. „Vzhledem k tomu, že skrze ni prochází nejdůležitější trasy obchodu, železnice a dopravy, bylo v 90. letech rozvíjení jejích vztahů s Ankarou sledováno s obavami, aby z tohoto regionu nevznikl další separatistický region,“ uvádí Puczok ve studii s názvem Zahraniční politika Turecké republiky vůči státům jihokavkazského regionu (Brno, 2013).\nPři posledním setkání šéf NATO varoval Gruzii před ztrátou „demokratických standardů“\nOd Josifa Stalina k NATO\nTurecko velmi aktivně spolupracuje s Gruzií, ale samozřejmě také i s Ázerbájdžánem v otázkách obrany a bezpečnostní politiky. Společně je realizována výstavba dopravních i energetických koridorů a vzájemný obchod roste až do té míry, že Turecko je jedním z největších obchodních partnerů obou těchto států. Dále se rozšiřující kooperace pokračuje kromě jiného i skrze trilaterální schůzky ministrů zahraničních věcí všech tří jmenovaných zemí. Vzhledem ke komplexnosti regionu však mezi Gruzií a Ázerbájdžánem nalézáme některé významné rozdíly. V případě Ázerbájdžánu je specifickým rysem nepochybně skutečnost, že kromě Ruska zde hraje značnou roli také Írán.\nAni ne čtyřmilionová Gruzie již řadu let směřuje cílevědomě na Západ. Gruzínci, kteří jako druzí na světě, hned po sousedních Arménech, přijali křesťanství, se snaží o vstup do NATO. Zdůrazňují, že svou vlast ostatně považují za součást Evropy. V této snaze je podporuje především Turecko, které se stalo členem Severoatlantické aliance již v roce 1952. Jak s úsměvem komentuje jeden z mých gruzínských známých – to by se ovšem náš ve světě zdaleka nejznámější rodák Josif Vissarionovič Stalin nestačil divit.\nVstup Gruzie do NATO by stabilizoval Kavkaz. Ano, chvíli by Rusko křičelo, ale pak by Rusku nezbylo než se s tím smířit. Možná by to i Putina přimělo přemýšlet, jestli jeho ...\nVstup Gruzie do NATO by stabilizoval Kavkaz. Ano, chvíli by Rusko křičelo, ale pak by Rusku nezbylo než se s tím smířit. Možná by to i Putina přimělo přemýšlet, jestli jeho konfrontační politika vůči Západu je prospěšná.\nA uklidnilo by to i Pobaltí nebo Ukrajinu. A to proto, že jednou provždy by byla smetena ruská představa, že země v "ruské sféře vlivu" mají omezenou suverenitu.\nJenomže Rusko nevidí rozdíl mezi vstupem do NATO a připojením k USA. Mohlo by naopak dospět k názoru, že je nutné anektovat, co se dá, než to udělá NATO.\nNapříklad středoasijské ...\nNapříklad středoasijské bývalé části SSSR. Takový Kazachstán nepředstavuje pro Rusko hrozbu. Kazachstán v NATO z pohledu Ruska ohrožuje celou SIbiř. Kazachstán jako součást Ruské říše je jistota.\nNeříkám, že k takové přetahované a silovým naschválům nemůže dojít, ale byl bych radši, kdybychom se bez nich obešli.\nRusko přišlo o mnoho držav a některé nezpochybnitelné bezpečností záruky zmizely. Například Černé moře - dříve jasně pod ruskou kontrolou, je najednou většinově pod kontrolou NATO. Kavkaz, kdysi jasně ovládaný Ruskem, se po odtržení Arménie, Azerbajdžánu a Gruzie stal místem, ze kterého může být Rusko ohroženo. Střední Asie, která izolovala Rusko od Číny už není pod přímým vlivem Ruska.\nPro tradiční ruskou paranoiu je to tristní situace. Pokud by se nyní začaly tyto jižní - jihovýchodní bývalé části SSSR dostávat do NATO, bylo by to pro ruské paranoiky důkazem, že se naplňují jejich nejhorší obavy.\n"Pokud by se nyní začaly tyto jižní - jihovýchodní bývalé části SSSR dostávat do NATO, bylo by to pro ruské paranoiky důkazem, že se naplňují jejich nejhorší ...\n"Pokud by se nyní začaly tyto jižní - jihovýchodní bývalé části SSSR dostávat do NATO, bylo by to pro ruské paranoiky důkazem, že se naplňují jejich nejhorší obavy."\nNebo by ruským paranikům naopak došlo, že se nic neděje, stejně tak jako nic nestalo vstupem Pobaltí do NATO.\nJasně, Kavkaz je 400 km od Volgogradu, a zdá se, že Rusko chce logicky kontrolovat Kavkaz a Gruzii. Jde mu přece o svou bezpečnost.\nNo a co Gruzie, to nemá právo na svou bezpečnost? Neměla by Gruzie podobně usilovat o destabilizaci Volgogradské oblasti, jeho okupaci, nebo aspoň vynucení demilitarizované zóny?\nBylo by to mnohem logičtější než naopak. Protože Gruzie neanektuje ani neokupuje své sousedy, zatímco Rusko ano. Kromě toho má Rusko na rozdíl od Gruzie jaderné zbraně, takže se o svou bezpečnost obávat nemusí.\nGruzie sice má logicky zájem na své bezpečnosti a vidí hrozbu v Rusku, ale na rozdíl od Ruska je slabá a nemá možnost si v Rusku budovat nárazníkové zóny.\nA ne, ruským paranoikům ...\nA ne, ruským paranoikům by v případě vstupu Gruzie nebo dalších postsovětských republik nedošlo, že se nic neděje. Naopak, cítili by se ohrožovaní a reagovali by agresivně. proto to jsou paranoici.\nJe mi jasné, že můj poněkud cynický přístup nevyvolá nějaké souhlasné pobrukování, ale Rusko je příliš silné, než abychom jeho obavy, jakkoliv neodůvodněné, ignorovali. Manželce, která se bojí pavouků jednoduše nelze dát za okno tarantuli, i když není jedovatá a je v teráriu.\nNATO je ale ještě silnější než Rusko. A má určitě minimálně stejné právo mít obavy z ruských jednotek v Bělorusku, v Azerbajdžánu nebo z jaderných zbraní v Královci.\nPodle tvojí ...\nPodle tvojí logiky ani Rusko nás nemůže ignorovat, a vyklidí Královec, Bělorusko a další země? Co myslíš?\nGlobeElement: s tou tarantulí jsi to vystihl velmi přesně, hezké přirovnání.\nOčekávat, že vážně míněný pokus o vstup Gruzie do NATO by přinesl stabilizaci Kavkazu je neuvěřitelně ...\nOčekávat, že vážně míněný pokus o vstup Gruzie do NATO by přinesl stabilizaci Kavkazu je neuvěřitelně naivní a tato představa by byla rychle podrobena střetu s reálpolitikou. To by mělo šanci projít bez preventivní okupace jen za předpokladu, že by mírové jednotky NATO v Minsku a ještě někde, odkud by Rusko cítilo větší ohrožení.\nJan Padesátýpátý: ano, NATO je rozhodně silnější. Ale má NATO v regionu dostatečné konvenční kapacity na to, aby aby případné "policejní, humanitární nebo nevím jaké akci" v Gruzii ...\nJan Padesátýpátý: ano, NATO je rozhodně silnější. Ale má NATO v regionu dostatečné konvenční kapacity na to, aby aby případné "policejní, humanitární nebo nevím jaké akci" v Gruzii zabránilo? Nemá. A nebylo by vůbec jednoduché je tam dostat.\nAno, Rusko NATO vůbec neignoruje. Proto nemá rozmístěny jaderné zbraně v Sýrii, na Kubě nebo ve Venezuele. Velmi intenzivně zvažuje, co mu projde, a kde tvrdě narazí. Ale tvrdým nárazem nemyslím ostré odsouzení českou poslankyní Helenou Langšádlovou nebo ještě ostřejší twít Pavla Fišera. Dokonce tím tvrdým nárazem nemyslím ani petici podepsanou členy Evropského parlamentu\nJe to tak, i když se nám to nemusí líbit.\nGruzii nemůže NATO chránit jinak, než hrozbou jaderných zbraní. Použilo by jaderné zbraně, kdyby Rusko obsadilo jen kousek území Gruzie? ...\nGruzii nemůže NATO chránit jinak, než hrozbou jaderných zbraní. Použilo by jaderné zbraně, kdyby Rusko obsadilo jen kousek území Gruzie? Budeme hrát tuhle hru na kuře?\nAle to platí i o Pobaltí: v současné době NATO nemůže chránit Pobaltí jinak než hrozbou použití jaderných zbraní. Mělo by proto Pobaltí z NATO vystoupit?\nNATO se totiž nechová ...\nNATO se totiž nechová symetricky a chová se zdrženlivěji než Rusko: Rusko má při hranicích s NATO nebo v Královci velké vojenské kontingenty. NATO v Pobaltí má jenom symbolické síly.\nPřitom NATO nemá slabší konvenční síly než Rusko, a nebyl by problém nacpat do Pobaltí a Gruzie armády tak, že situace by byla z konvenčního hlediska vyrovnaná.\nPobaltí přímo sousedí s Polskem a od Německa a Dánska je dělí jen Baltské moře. Gruzie je utopená na Kavkaze a jediný stát NATO, se kterým sousedí je Turecko. Vojenská pomoc Gruzii ...\nPobaltí přímo sousedí s Polskem a od Německa a Dánska je dělí jen Baltské moře. Gruzie je utopená na Kavkaze a jediný stát NATO, se kterým sousedí je Turecko. Vojenská pomoc Gruzii by byla velice obtížná, zásobování riskantní.\nJe to podobné, jako kdyby chtělo Rusko vojensky zasáhnout v Irsku.\nSpíš je to jako kdyby Rusko chtělo zasáhnout v Sýrii. Všiml sis, že se Sýrií nemá Rusko vůbec žádnou hranici?\nSprávně jsi napsal, že Gruzie sousedí s Tureckem. Jejich hranice je ...\nSprávně jsi napsal, že Gruzie sousedí s Tureckem. Jejich hranice je dokonce delší než hranice Pobaltí s Polskem.\nV Sýrii je i Irán, USA a kdo ví, kdo všechno ještě. Není problém zasáhnout kdekoliv na světě, je problém zajistit obranu státu ležícího daleko, zejména když je obklopený ...\nV Sýrii je i Irán, USA a kdo ví, kdo všechno ještě. Není problém zasáhnout kdekoliv na světě, je problém zajistit obranu státu ležícího daleko, zejména když je obklopený nepříteli.\nAno, Gruzie má společnou hranici s Tureckem. Je Turecko zemí, na kterou bys vsadil?\nJan Padesátýpátý: To, co píšeš, nesedí. Nemůžeš porovnávat "vstup Gruzie do NATO s požadavkem na vystoupení Pobaltí z NATO". Pobaltí Rusko v devadesátkách prohrálo a i když ho to ...\nJan Padesátýpátý: To, co píšeš, nesedí. Nemůžeš porovnávat "vstup Gruzie do NATO s požadavkem na vystoupení Pobaltí z NATO". Pobaltí Rusko v devadesátkách prohrálo a i když ho to štve, nemá nejmenší ambici na tomto stavu něco měnit (tedy pokud by se nějak zázračně nezměnily preference obyvatelstva nebo se např. nevyeskalovaly vztahy s Polskem tak, že by se rozhodli pro preventivní útok).\nSýrie opět nesedí. Protože je to píseček, na kterém si hraje spousta proxi skupin a střetává se tam tolik zájmů, že v tom často mají zmatek i jednotliví aktéři. Jedno měli celou dobu společné, všichni se snažili hrozně tvářit, že tam nejsou a že se jedná výhradně o domácí bojůvky. Když do toho Rus vlítnul s větším kontingentem, s jasnou strategií, dokázal snadno získat převahu. Ale pokud by se NATO rozhodlo v letech 2013 - 2015, že v Sýrii oficiálně udělá pořádek a umístilo tam relevantní síly, tak se Rusko do expedice nikdy nepustí, zvlášť, kdyby taková účast NATO znamenala eliminaci režimu a odstavení Íránu.\nStejně tak, jako se NATO nepustí do masivní vojenské podpory Gruzie, pokud Rusko dostatečně pádně ukáže, že podpis smlouvy nepřipustí.\nOstatní argumenty bych jen opakoval po Globe Element.\nSázím na to, že Turecko má zájem zůstat součástí NATO, a tedy plnit své závazky v rámci NATO.\n"Stejně tak, jako se NATO nepustí do masivní vojenské ...\n"Stejně tak, jako se NATO nepustí do masivní vojenské podpory Gruzie, pokud Rusko dostatečně pádně ukáže, že podpis smlouvy nepřipustí."\nJak může Rusko nepřipustit podpis smlouvy? To jako Rusko, které má neustále obavy z útoku NATO, samo od sebe rozpoutá válku s NATO?\nNATO má na věc jiný názor než ty:\n' Generální tajemník Severoatlantické aliance (NATO) Jens Stoltenberg se při své návštěvě Gruzie ostře vymezil proti snahám Ruska, kterému se nelíbí vidina gruzínského členství v alianci. Podle Stoltenberga nemá Moskva právo zasahovat do rozhodování členských států. „Rusko nemůže s členstvím Gruzie nic dělat, může jen přihlížet,” uvedl Stoltenberg.'\nRusi by tieto jednania zatrhli uz v zarodku.\nV okamžiku, kdy Gruzie do NATO vstoupí, tak situace bude stejná jako v Pobaltí.\nA co Rusko udělá, aby Gruzie do NATO nevstoupila? Napadne ji jako Ukrajinu? To přiznáváš, že ...\nA co Rusko udělá, aby Gruzie do NATO nevstoupila? Napadne ji jako Ukrajinu? To přiznáváš, že je to takovej agresivní "warmonger"? Nebo co konkrétně proti tomu udělá?\nJestli je Rusko takovej agresivní hráč, že každej stát ve svém okolí, kterej se nebude chovat podle jeho not, napadne, pak je obrovský zájem NATO kolem něj posílit. A jestli není, tak není problém se vstupem Gruzie do NATO.\nTakže, vítám Gruzii v NATO a přeji Rusku stabilitu.\nJá ne. Na odstranění totality je třeba určité nestability. A to co tam mají teď jim fakt nepřeju....\nRusku bych stabilitu přál, ale demokratickou.\nVšímá té si , jak se tady bohatě diskutuje jestli je Abcházie sta, jestli je okupována, jestli je Gruzie ve válce atd. ???? To je přesně ono co rusové umí a obcházejí tak konveční ...\nVšímá té si , jak se tady bohatě diskutuje jestli je Abcházie sta, jestli je okupována, jestli je Gruzie ve válce atd. ???? To je přesně ono co rusové umí a obcházejí tak konveční válečné stretnuti asymetrickým přístupem, kdy vlastně nikdo neví jestli válči a s kým ... Západ na tenhle přístup neumí moc odpovědět...\nA přitom řešení je tak snadné. Pokud chce Abcházie nezávislost na Gruzii a chce být samostatným státem či součástí RF, tak Gruzie se sní může diplomaticky rozloučit a sama si tím ...\nA přitom řešení je tak snadné. Pokud chce Abcházie nezávislost na Gruzii a chce být samostatným státem či součástí RF, tak Gruzie se sní může diplomaticky rozloučit a sama si tím rozváže ruce. A nakonec bude mít šanci se do NATO dostat, než nyní kdy lpí na území, které dlouhodobě desítky let ne-li staletí nechce být s ní v jednom státě.\nPokud by při dělení ČSFR vznikl konflikt a nějaký stát by s rozdělením nesouhlasil či požadoval část území druhého státu, tak v NATO nejsme ani v EU.\nJistě, jak by měli všichni jednodušší život, kdyby skákali jak Rusko píská...\nTo jako že by Gruzie měla dát najevo, že když si Rusko ukousne další část Gruzie, tak se s ní gruzínci zase rozloučí? To by byla přímo pobídka, aby to Rusko znovu udělalo.\nCo dela svet aby si Rusko neukouslo dalsi cast uzemi Gruzie? Nic.\nPokud by zapomneli na Osetii, tak muzou vstoupit do NATO / EU. Ja vim, ze to neni spravedlive ale takto bude ...\nPokud by zapomneli na Osetii, tak muzou vstoupit do NATO / EU. Ja vim, ze to neni spravedlive ale takto bude Gruzie porad mimo. To je vlastne duvod, proc to Rusko dela. Obsadi Osetii, Gruzie vyhlasuje ze je to jeji uzemi, Gruzie nemuze vstoupit do NATO, Rusko za par let vyrobi novy konflikt a kousne dalsi kus uzemi.\nNemluve o tom, ze se tezko buduje ekonomika pokud nad Vami visi moznost ozbrojeneho konfliktu.\nMožnost ozbrojeného konfliktu hrozí každému sousedu Ruska, který není v NATO.\nUkrajina a koneckonců i Gruzie by mohly vyprávět.\nGruzie může vstoupit do NATO a ponechat si nárok na ...\nGruzie může vstoupit do NATO a ponechat si nárok na svá území. Jinak by se o tom tolik nemluvilo a nevznikl by tento článek.\n.... však si priaznivec anšlusov..... či?\n"A nakonec bude mít šanci se do NATO dostat, než nyní kdy lpí na území, které dlouhodobě desítky let ne-li staletí nechce být s ní v ...\n"A nakonec bude mít šanci se do NATO dostat, než nyní kdy lpí na území, které dlouhodobě desítky let ne-li staletí nechce být s ní v jednom státě. "\nA na Čečencov to prečo neplatí?\nNedivte se jim... Kdyby si počínali v zahraniční politice jako US (tj. vytvoření, financování a vyzbrojení opozice, nějaká ta demonstrace, pár mrtvých na straně bezpečnostních ...\nNedivte se jim... Kdyby si počínali v zahraniční politice jako US (tj. vytvoření, financování a vyzbrojení opozice, nějaká ta demonstrace, pár mrtvých na straně bezpečnostních složek státu, které to následně demonstrantům vrátí a pak už jen směle křičet do světa pomocí vlastněných médií, jak ten či onen diktátor brutálně masakruje vlastní lidi a je nutné je tam vybombardovat a přinést mír a demokracii), už tu máme WWIII... :-P\nAno? Zajímavé. Zatím jediný kdo toto prokazatelně udělal bylo Rusko na Ukrajině...\nA tohle je furt dokola.... :D\nJasně, Rusko mělo na UA legitimně zvolenou a mezinárodně uznanou proruskou vládu a prezidenta, měli dost slušnou obchodní výměnu (mezi sebou), měli ...\nJasně, Rusko mělo na UA legitimně zvolenou a mezinárodně uznanou proruskou vládu a prezidenta, měli dost slušnou obchodní výměnu (mezi sebou), měli relativně čerstvě uzavřené smlouvy o pronájmu sevastopolské základny na dalších 50 let, čerstvou smlouvu na odběr plynu a hromadu společných projektů a řekli si dost... :D\nRaději si to tady celý rozmr...áme, ať není nuda... :D\nAno, je to furt dokolečka, protože pořád jsou tu takoví, kteří neznají ani základní fakta, jako proč se demonstrovalo na Majdanu. Ty demonstrace tam byly proto, že ta tvá naprosto ...\nAno, je to furt dokolečka, protože pořád jsou tu takoví, kteří neznají ani základní fakta, jako proč se demonstrovalo na Majdanu. Ty demonstrace tam byly proto, že ta tvá naprosto proruská vláda s proruským prezidentem porušila své vlastní předvolební sliby o podpisu přístupové dohody s EU.\nnezájem o diskusi na toto téma...\nŽe politické představenstvo určitého státu nesplnilo v rámci svého mandátu své předvolební sliby neznamená, že mám jako občan právo vzít ...\nŽe politické představenstvo určitého státu nesplnilo v rámci svého mandátu své předvolební sliby neznamená, že mám jako občan právo vzít do ruky molotov a jít tím házet po policajtech nebo vypalovat úřad vlády... :D\nA propos, už asi po sté na těchto stránkách - ani SR ani Janukovič nepodepsali as. dohodu vzhledem k navrženým podmínkám této smlouvy ze strany EU. S podmínkami každé smlouvy prostě musí souhlasit všechny dotčené strany. Podmínky EU byly prostě (zejména plyn a obchod s RF) neakceptovatelné a Putin nabídl víc... :D Svobodná volba svobodné země a pokud s tím obyvatelstvo UA nesouhlasilo, mělo v rámci demokratického systému možnost v příštích volbách volit jinak.. Né brát do rukou zbraně...\nnezájem o diskusi na toto téma..."\nČo, došli argumenty?\nTorong má ale pravdu.\n..."měli dost slušnou obchodní výměnu (mezi sebou)..." V tomto napríklad už nie, už v ...\n..."měli dost slušnou obchodní výměnu (mezi sebou)..." V tomto napríklad už nie, už v roku 2013 začala RF znižovať dovozy z Ukrajiny, napríklad čo sa týka špeciálnych komponentov.... A to cca 25% komponentov zbraní RF malo pôvod na Ukrajine. A preto sa Kremeľ čuduje, že Ukrajina si začala hľadať nové živobytie, keď kultúrne najbližšia krajina sa chce Ukrajinu vyhladovať....\n"...měli relativně čerstvě uzavřené smlouvy o pronájmu sevastopolské základny na dalších 50 let..." Preto nebol dôvod na anšlus Krymu....\nTakže to, čo tu píšeš, nie je pravda...\nZdali mají lidé právo vyjít do ulic, když vláda nedělá, co si přejí, o tom není třeba diskutovat. Jakým způsobem protesty probíhají, to je vnitřní věcí dané země.\nObhajovat agresi ...\nObhajovat agresi proti nějakému státu a anexi jeho území tím, že lidé se vzepřeli své vládě, to už člověk musí být hodně velký rusofil.\nJistě, že nemáš zájem. Ukazuje se toriž jak lžeš.\n"Že politické představenstvo určitého státu nesplnilo v rámci svého mandátu své předvolební sliby neznamená, že mám jako ...\n"Že politické představenstvo určitého státu nesplnilo v rámci svého mandátu své předvolební sliby neznamená, že mám jako občan právo vzít do ruky molotov a jít tím házet po policajtech nebo vypalovat úřad vlády... :D"\nOpět další fakt, ktrrý ignoruješ. Ty protesty probíhaly tři týdny naprosto poklidně bez jakýchkoli incidentů a najednou zrovna ve chvíli kdy demonstrace pomalu končily je Janukovič nechá zmlátit těžkooděncema a začne střelba a molotovy. Ne to vůbec, ale vůbec nevypadá na práci provokatérů. Stejně tak je zvláštní jak v naprosto stejnou dobu v Luhansku místní tatíci bleskově obsadili úřady a sundali tanky z pomníků... A jen tak náhodou tam byli (asi na dovolené...) lidé jako Kadyrov a další.\n"Obhajovat agresi proti nějakému státu a anexi jeho území tím, že lidé se vzepřeli své vládě, to už člověk musí být hodně velký rusofil."\nSkôr by som povedal, že ...\nSkôr by som povedal, že putinofil.... Milovníkom Ruska záleží na blahu Rusov a to sa pri Vodcovi nedeje... Blaho vodcu a blaho občana RF je protikladné... Alebo sa mýlim?\nDiskusi na téma ukrajinské krize, její příčiny, důsledky atp. zde byly probrány mnohokrát. Smutně musím poukázat na to, že že úroveň zde klesá hlouběji a hlouběji. I ten ...\nDiskusi na téma ukrajinské krize, její příčiny, důsledky atp. zde byly probrány mnohokrát. Smutně musím poukázat na to, že že úroveň zde klesá hlouběji a hlouběji. I ten věčný oponent logik své teze alespoň občas prokládá věcnými argumenty, kdežto ve Vašem případě pozoruji čistou demagogii protkanou hrubými pravopisnými chybami....\nNezajímáte se o argumenty, fakta, realitu a už vůbec o nějaký kontinuální vývoj. Jde Vám čistě o prosazení Vámi podporované ideologie, jenž reflektuje Vaše (omezené) vidění světa.\nNíže uvádím výňatek z článku z r. 2010 od tehdejšího českého velvyslance na UA, panem K. Štindelem:\nJednoznačným a pevným názorem pana Janukovyče bylo: Ukrajina i on sám velmi stojí o přátelské vztahy a spolupráci s Evropskou unií i jejími členy. Jeho povinností a cílem však je především zlepšit ekonomickou a sociální situaci Ukrajinců. Pro tento cíl může Rusko nabídnout a dát mnohem více než celá EU dohromady. Spolupráce s ním je pro Ukrajinu přednější. Měl pravdu. Od Ruska nyní, řečeno slovy prezidenta Dmitrije Medveděva "Ukrajina získá slevu na ruský plyn ve výši 100 dolarů při ceně 330 dolarů za tisíc kubíků nebo 30 procent z určité ceny. Rusko navíc poskytne Ukrajině pomoc ve výši 40 miliard dolarů v podobě plynu."\nRobaiz, kam se bude ubírat Ukrajina je věcí Ukrajinců a žádný stát nemá právo ji kvůli tomu vojensky napadnout.\nPravda je taková, že Rusko vojensky napadlo nezávislý stát, ...\nPravda je taková, že Rusko vojensky napadlo nezávislý stát, anektovalo kus jeho území a ukradlo jeho majetek. Že je Krym pro Rusko strategicky důležitý je hezké, ale to Rusku nedává právo toto území Ukrajině ukrást.\nKonec konců podle tvé logiky myjí USA právo anektovat kus Kuby, pokud tato vypoví nájemní smlouvu na Guantanamo, nebo kus Japonska, pokud toto odmítne další existenci americké základny na Okinavě.\nJeště štěstí že jsi neradil SSSR ve chvíli, kdy jsme žádali o vystěhování ruských základen na území ČSSR.\nJste placený provokatér, nebo jste skutečně tak hloupý a omezený, že Vám to Vaše pokrytectví nedochází? :D\n"Pro tento cíl může Rusko nabídnout a dát mnohem více než celá EU dohromady."\nZaujímavá ale je skutočnosť, že už v roku 2013 RF znížila dovoz mnohých výrobkov z Ukrajiny ...\nZaujímavá ale je skutočnosť, že už v roku 2013 RF znížila dovoz mnohých výrobkov z Ukrajiny a nahradia ich domácimi klonmi. Tak teda RF ponúka Ukrajine prosperitu? Že prestalo zo dňa na deň odoberať výrobky od Ukrajiny? A čo sa potom čuduješ, že Ukrajina začala napriek proruskému Janukovičovi hľadať obživu niekde inde? Aj ten Janukovič vedel, že prázdnou chladničkou nenakŕmi občanov....\nHezké, jak na argumenty umíš opakovaně odpovídat jen urážkami.\nVizitku děláš sám sobě, ne těm, které urážíš.\nTakhle to vidi putinovec. Svobodne rusko a zly nesvobodny zapad. Mas pokroucenou mysl. Nevim, jak jsi k tomuto dospel. Kdyby byl Putin v USA, uz by tam byl 10 volebne obdobi a ...\nTakhle to vidi putinovec. Svobodne rusko a zly nesvobodny zapad. Mas pokroucenou mysl. Nevim, jak jsi k tomuto dospel. Kdyby byl Putin v USA, uz by tam byl 10 volebne obdobi a konkurence na Guantanamu.\nJá si všímám, že když je na seznamu důležitá událost pro ČR, má kolem 300 komentářů. Ale když je v nadpisu:Rusko, Sputnik, Putin, Novičok atd., jsou komentů tisíce. Človek aby si ...\nJá si všímám, že když je na seznamu důležitá událost pro ČR, má kolem 300 komentářů. Ale když je v nadpisu:Rusko, Sputnik, Putin, Novičok atd., jsou komentů tisíce. Človek aby si dával bacha, co napíše... Jako já ne, jsem civil,já se na rusko můžu vy...\nMám obavu, že Rusko sa s prípadným vstupom (alebo skôr snahou o vstup) Gruzínska do NATO len tak nezmieri, a výsledkom bude destabilizácia a možno aj ďalšia vojna minimálne v ...\nMám obavu, že Rusko sa s prípadným vstupom (alebo skôr snahou o vstup) Gruzínska do NATO len tak nezmieri, a výsledkom bude destabilizácia a možno aj ďalšia vojna minimálne v intenciách Abcházka a Osetska\nTaké si myslím, že zamýšlený vstup Gruzie do NATO byl hlavním motivem Ruska pro zneužití etnických nepokojů v Gruzii, následnou intervenci a válku. Dalším motivem byla výstavba ...\nTaké si myslím, že zamýšlený vstup Gruzie do NATO byl hlavním motivem Ruska pro zneužití etnických nepokojů v Gruzii, následnou intervenci a válku. Dalším motivem byla výstavba alternativních plynovodů z oblasti Kaspického moře do Batumi a do Turecka.\nDomnívám se, že hlavní motivací Ruska bylo zabezpečení Kavkazu. Jižně od Kavkazu už jsou stepi a Volgograd je jen 400 km daleko. V případě konfliktu by za dva dny bylo Rusko ...\nDomnívám se, že hlavní motivací Ruska bylo zabezpečení Kavkazu. Jižně od Kavkazu už jsou stepi a Volgograd je jen 400 km daleko. V případě konfliktu by za dva dny bylo Rusko odříznuto od Černého moře.\nProto se ochranná bariéra Kavkazu důležitá.\nPodle této logiky by Polsko mělo právo destabilizovat Bělorusko a půlku ho obsadit :-) .\nNepíšu o právech, ale o zájmech.\nRusko tradičně vytváří kolem svého území nárazníkové zóny (které následně začlení do svého území a vytváří nové nárazníkové zóny kolem bývalých ...\nRusko tradičně vytváří kolem svého území nárazníkové zóny (které následně začlení do svého území a vytváří nové nárazníkové zóny kolem bývalých nárazníkových zón).\nEkonómovia tomu hovoria salámová metóda alebo aj Teória mamuta.\nAle to je ten problém, pokud by se na tento ruský zcela paranoidní pohled přistoupilo, tak z toho plyne jediné, Rusáky může uspokojit pouze to, že celý svět bude ...\nAle to je ten problém, pokud by se na tento ruský zcela paranoidní pohled přistoupilo, tak z toho plyne jediné, Rusáky může uspokojit pouze to, že celý svět bude zařazen do Severní Asie.\nTakže k tomuto se přihlížet nedá, nejlépe postavit Rusáky před hotovou věc, přijmout Gruzii do NATO a umístit západní jednotky, třeba i v symbolickém počtu (jako v Pobaltí). A Rusáci se mohou vztekat jak chtějí, reálně s tím nic dělat nemohu.\nNesher - musíme být realisté.\nKavkaz je území mezi Ruskem, Iránem a Tureckem. Tyto tři země se občas rády mají, občas ne, ale pořád spolu soupeří. Vážně chceme vlézt mezi ...\nKavkaz je území mezi Ruskem, Iránem a Tureckem. Tyto tři země se občas rády mají, občas ne, ale pořád spolu soupeří. Vážně chceme vlézt mezi ně?\nRusko by pravděpodobně Gruzii a Arménii rádo znovu pohltilo, ale nezdá se, že by o to v současné době usilovalo. Ale chce tam mít kontrolu a to je naprosto pochopitelné. Je lepší se s ním dohodnout, jak ta kontrola bude vypadat, aby země na Kavkaze měly zajištěnu suverenitu a Rusko se nemělo proč bát.\nStejnou logiku (dohodnout se) už jsme zažili na vlastní kůži. A pokud budeme se Severní Asií jednat o Gruzii, tak proč ne o Pobaltí (tam má Rusko přece také své ...\nStejnou logiku (dohodnout se) už jsme zažili na vlastní kůži. A pokud budeme se Severní Asií jednat o Gruzii, tak proč ne o Pobaltí (tam má Rusko přece také své "oprávněné" zájmy), nebo třeba o Slovensku, ČR nebo Polsku? S Rusem lze jednat pouze z pozici síly, ničemu jinému nerozumí.\nPobaltí nesousedí s Tureckem a Iránem a není daleko od nás. Proto je jejich situace jiná. Gruzie je daleko, mezi státy, které jsou vůči západu kritické a to bohužel platí i o ...\nPobaltí nesousedí s Tureckem a Iránem a není daleko od nás. Proto je jejich situace jiná. Gruzie je daleko, mezi státy, které jsou vůči západu kritické a to bohužel platí i o Turecku.\nDovedu si představit pomoc Polsku, Litvě nebo Estonsku, ty sousedí s dalšími členy NATO, nedovedu si představit vyslání armády na pomoc Gruzii. Tam by musela být stálá a silná armádní přítomnost a to by Rusko vyhodnotilo jako hrozbu.\nA to Vám treba Mali, nebo Afghánistán příjdou víc v pohodě? :)\n3ngelchen, Mali nebo Afgánistán jednají o vstupu do NATO? Tam snad probíhá něco jako protiteroristická operace, si pletete pojmy\nnepisu nic o vstupu do NATO, pisu o vzdalenosti a vojenske pritomnosti...ktera zjevne problem neni.\nA já píšu o garanci bezpečnosti a stálé vojenské přítomnosti.\nAfghánistánu ani Mali NATO obranu negarantuje.\nGruzie se v dohledné době členem NATO nestane. NATO by se totiž de facto dostalo do války s Ruskem, protože Rusko anektovalo Abcházii a Severní Osetii.\nNavíc Kavkaz je složitá ...\nNavíc Kavkaz je složitá oblast, proti které je i Balkán oázou míru, přátelství a vzájemné spolupráce. Spolupracovat s kavkazskými státy - ano, není problém. Podpořit je finančně či hmotně, ano, to se taky dá. Ale převzít zodpovědnost za jejich územní celistvost? Za to, že se neservou mezi sebou?\nRusko jist nemá právo ukrást Gruzii území. Ale nechuť Osetinců a Abchazů být součástí Gruzie taky chápu. Navíc, Rusko už teď těžce nese, že Kavkaz nemá pod kontrolou, je to pro něj strategicky citlivé místo. Pokud by se jižní část Kavkazu měla dostat pod přímou kontrolu NATO, což v pojetí Ruska znamená skoro to samé, jako kdyby to byla součást USA, chytli by v Moskvě hysterický záchvat. Gruzie nemá zrovna vřelé vztahy ani s Arménií. Vlézt do svazku s Gruzií by byl krok téměř šílený.\nCo si představit dokážu je spolupráce, smlouva o využívání přístavů, ale přímé spojenectví, to ne.\nAbcházie a Severní Osetie nebyly Ruskem anektovány (na rozdíl od Krymu). Rusko je uznává jako samostatné státy. A taky mezi nimi a Gruzií neprobíhá válka ani aktivní boje. Takže by ...\nAbcházie a Severní Osetie nebyly Ruskem anektovány (na rozdíl od Krymu). Rusko je uznává jako samostatné státy. A taky mezi nimi a Gruzií neprobíhá válka ani aktivní boje. Takže by se NATO do války s Ruskem nedostalo. Předpokládám, že by to šlo ošetřit dodatkem, že NATO se nebude cítit vázáno spojenecky pomoci Gruzii v případě, že se Gruzie pokusí obě odtržené provincie silou dostat pod kontrolu.\nProblém tejto úvahy tkvie v tom, že tieto 2 kvázirepubliky uznáva len Rusko, 2 zdecimované stredoamerické krajiny a pár mikroostrovných štátov. Mimochodom, oficiálnou menou je ...\nProblém tejto úvahy tkvie v tom, že tieto 2 kvázirepubliky uznáva len Rusko, 2 zdecimované stredoamerické krajiny a pár mikroostrovných štátov. Mimochodom, oficiálnou menou je ruský rubeľ\nCelý rozpočet Južného Osetska je v podstate o ruských dotáciách, čiže nie je o čom ...\nAbchádzko je úplne iný prípad, lebo tam domáci Rusov tiež veľmi nemusia a stali sa skôr ...\nAbchádzko je úplne iný prípad, lebo tam domáci Rusov tiež veľmi nemusia a stali sa skôr rukojemníkmi konfliktu Ruska s Gruzínskom. Rusov berú pragamaticky ako spojencov, ale netúži byť v Rusku ... okrem toho je to tam "vykolíkované" OSN ... čo nie je prípad Južného Osetska, kde sú "pohyblivé kolíky" ... a Rusi ich radi posúvajú hlbšie do Gruzínska ...\nmedzinárodné právo hovorí o 4 podmienkach za akých môže vzniknúť samostatný štát....\n1/ Jasne geograficky vyhradené územie\n2/ Stále obyvateľstvo s prvkami samostatného národa a ...\n2/ Stále obyvateľstvo s prvkami samostatného národa a kultúry\n3/ Vytvorené inštitúcie samosprávy (menová politika, úrady, polícia, armáda...)\n4/ Medzinárodné uznanie väčšiny krajín a organizácií vrátane OSN\nMinimálne s bodom č 4 má problém Abcházko aj Osetsko resp. Podnestersko\nMiroslav: to není přesné, podmínky pro vznik samostatného státu de facto nejsou, ten si klidně vznikne živelně. Podmínky jsou pro uznání jeho vzniku de iure. Například tvá podmínka ...\nMiroslav: to není přesné, podmínky pro vznik samostatného státu de facto nejsou, ten si klidně vznikne živelně. Podmínky jsou pro uznání jeho vzniku de iure. Například tvá podmínka č. 4 uznání OSN podmínkou není, např. Švýcarsko je členem OSN až od 2002.\nJura: Ja som nikde netvrdil, že byť členom OSN je podmienka suverenity. Ja som tvrdil, že je nutné aby bol relevantný štát uznávaný inými štátmi a medzinárodnými organizáciami\nČo hovorí Wikipédia:\nZa právne kritériá sú všeobecne uznávané kritériá definované v Konvencii o právach a povinnostiach štátov z Montevidea, ktorá bola podpísaná v roku 1933. V 1. článku sa píše, že štát ako subjekt medzinárodného práva by mal spĺňať nasledujúce kritériá:\nPravda, formálně anektovány nejsou. Ale jsou obsazeny ruskou armádou a de facto součástí Ruska.\nNa každý pád Gruzie je nadále považuje za své území a tedy v případě, že by se ...\nNa každý pád Gruzie je nadále považuje za své území a tedy v případě, že by se Gruzie stala součástí NATO, dostalo by se NATO do horkého konfliktu s Ruskem.\nNe nutně, mohlo by se to udělat jako když Kypr vystupoval do EU. Prostě by se záruky NATO vztahovaly pouze na území Gruzie, které jsou pod kontrolou gruzínské vlády.\nNATO je vojenská organizace, kdežto EU politicko-ekonomická. Povinností NATO je vojensky bránit své členky, EU žádnou takovou povinnost nemá. To se nedá srovnávat.\nTo nikdo nepopírá, nicméně to co říkám není nic co by nedalo zohlednit v přístupových protokolech.\nTěžko lze nějakému členu NATO říct, že v konfliktu s Ruskem mu nepomůžeme a že nemá právo chránit své území, protože je tam ruská armáda.\nRusko dodnes nepochopilo, jak funguje NATO. Mylně předpokládá, že je to poslušný nástroj USA k realizaci domnělých snů zlého Pentagonu. Proto činí hysterická mylná rozhodnutí, ...\nRusko dodnes nepochopilo, jak funguje NATO. Mylně předpokládá, že je to poslušný nástroj USA k realizaci domnělých snů zlého Pentagonu. Proto činí hysterická mylná rozhodnutí, která zvyšují poptávku po členství v NATO.\nNejen to, Rusko nedělá rozdíl mezi EU, NATO a USA.\nProto se občas dočteme o "armádách EU" - i když ta žádnou armádu nemá.\nCož je ovšem zásadní analytická chyba, která je neustále přivádí k chybným rozhodnutím.\nSeverná Osetia je súčasťou Ruska ... jedná sa o Južnú Osetiu : )\nGruzínsko - Arménske vzťahy sú determinované vzťahmi Turecka s Azerbajdžanom - Arménskym súperom. Gruzínci nemôžeu ...\nGruzínsko - Arménske vzťahy sú determinované vzťahmi Turecka s Azerbajdžanom - Arménskym súperom. Gruzínci nemôžeu byť zadobre s Arménskom, lebo to by im nepomohlo a len by im to uškodilo. Skrátka ide len o geopolitiku. Priamo nemajú spolu problém.\nMea culpa, jedná se o jižní Osetii.\nGruzie a Arménie problém mají. Arménie je spojencem Ruska, kdežto pro Gruzii je to nepřítel. Gruzie má dobré vztahy s Tureckem, což je zas nepřítel pro Arménii. V Gruzii je ...\nGruzie a Arménie problém mají. Arménie je spojencem Ruska, kdežto pro Gruzii je to nepřítel. Gruzie má dobré vztahy s Tureckem, což je zas nepřítel pro Arménii. V Gruzii je arménská menšina a arménská církev, obojí údajně utlačované gruzínskými orgány.\nGruzie v OSN hlasovala proti Arménii v otázce Karabachu a Arménie proti Gruzii v otázce Abcházie.\nTakže jakkoliv lidé obou zemí spolu nesváry nemají, politické směřování obou zemí je naprosto odlišné a dělají si, možná z pragmatických důvodů, naschvály.


Sněmovna bude hlasovat o rozpuštění za týden, vláda mezitím ladí priority — ČT24 — Česká televize\nPraha - O rozpuštění sněmovny budou poslanci hlasovat ve středu 17. července, celý příští týden ale chce premiér jednat s jednotlivými poslaneckými kluby o případné podpoře, jak řekl při dnešním uvedení několika ministrů do úřadu. Mimořádnou schůzi sněmovny kvůli rozpuštění svolala ČSSD, někteří její vrcholní představitelé ale připustili, že sociální demokracie by vládu mohla podpořit, pokud se sněmovna nerozpustí. Jak dlouho se v úřadech usadí, tak povětšinou nebyli schopní odhadnout ani noví ministři. Na své první schůzi si dohodli první úkol - do týdne vypracují stručné priority programového prohlášení.\nPrioritou pro sociální demokracii jsou předčasné volby, vládu Jiřího Rusnoka shodně se stranami vládní koalice odmítá. Pokud by poslanci tento návrh schválili, prezident by sněmovnu rozpustil a do dvou měsíců by se musely konat nové volby. Není ale jisté, zda tento návrh uspěje.\nNa rozpuštění sněmovny potřebuje ČSSD nejméně 120 hlasů, které dosud nedrží, protože vládní koalice stále disponuje většinou 101 hlasu, který se takovému kroku staví na odpor. „V tuto chvíli stále jednáme. Pokud samozřejmě ODS a TOP 09 bude chtít, aby si všichni jejich poslanci zachovali imunitu, zachovali teplá místečka a především zabránili tomu, že o osudu této země budou rozhodovat voliči, nikoli přeběhlíci, pak bohužel těch 120 hlasů mít nebudeme,“ řekl dnes předseda poslaneckého klubu ČSSD Jeroným Tejc.\nMilan Chovanec (ČSSD) zdroj: ČT24\nMístopředsedové strany Milan Chovanec i Michal hašek ale dnes uvedli, že ČSSD by mohla vládu za určitých okolností podpořit. „Každé řešení je lepší než návrat pravicové vlády. Pokud nebude rozpuštěna sněmovna a vláda Jiřího Rusnoka přijde s racionální správou země, která bude ve většině bodů kompatibilní s programem sociální demokracie, já osobně bych její podporu vážně zvažoval,“ řekl Chovanec.\n„Neočekávám, že tato většina se nalezne, a tedy sněmovna rozpuštěna nebude,“ řekla k chystané schůzi předsedkyně Poslanecké sněmovny Miroslava Němcová (ODS). Koalice shodně trvá na zachovávání principů parlamentarismu a rozpuštění sněmovny by chápala jako ústupek prezidentu Miloši Zemanovi, který Rusnoka bez podpory politických stran vybral za premiéra.\nRusnokova vláda s prezidentem\nVláda si převzala agendu a ladí programové prohlášení\nNový Rusnokův kabinet má za sebou první společnou schůzi. Ministři se sešli ve Strakově akademii ve 13:00 a převzali si návrhy zákonů, které už ti minulí nestihli. Společně se podle Rusnoka shodli, že většinu z nich schválí. „Myslím, že to v naprosté většině tak bude, protože to jsou záležitosti spíše technického rázu,“ zmínil premiér.\nVláda také schválila ministryni spravedlnosti Marii Benešovou do funkce šéfky Legislativní rady vlády. Jejím zástupcem bude Petr Mlsna, který tuto funkci zastával v bývalém kabinetu. Ministři nyní mají několik dnů na to, aby připravili své priority do připravovaného programového prohlášení. „Stručný bude zřejmě mandát naší vlády, takže není důvod ho zatěžovat nějakým balastem,“ řekl Rusnok.\nMartin Pecina přichází na vládu zdroj: ČT24\nNapříklad šéf vnitra Martin Pecina má jasno v tom, že chce navýšit počet policistů i jejich platy. Zda na to budou peníze, si ale zatím není jistý. „Podívám se, jak vypadá letošní rozpočet. To ještě nevím,“ řekl Pecina. Dotáhnout by se měly i doprovodné zákony k novému občanskému zákoníku. Odložit jeho platnost ministryně spravedlnosti Marie Benešová zatím nechce. Výhrady má ale k zákonu o státním zastupitelství. V nejbližší době o tom chce jednat s nejvyšším státním zástupcem Pavlem Zemanem.\n17. července bude sněmovna hlasovat o případném rozpuštění (pro návrh je třeba min. 120 hlasů).\nDo 8. srpna musí vláda Jiřího Rusnoka požádat o důvěru (pro získání je třeba nadpoloviční většina přítomných poslanců).\nÚvodní schůze vlády\nS prohlášením bude moci premiér Rusnok požádat sněmovnu o důvěru - čas má do 8. srpna. V té době by už ale sněmovna nemusela existovat, pokud ji 120 poslanců nechá rozpustit. Do 2 měsíců by posléze musely následovat předčasné volby. Rusnokova vláda by pak mohla fungovat i bez důvěry až do sestavení vlády vzešlé z voleb.\nPokud se sněmovna 17. července nerozpustí a vláda Jiřího Rusnoka nezíská ve sněmovně důvěru, hlavní roli bude opět hrát znovu prezident, který by měl jmenovat nového předsedu vlády. Ústava mu ale nedává žádný limit a Rusnokova vláda by tak teoreticky mohla dovládnout až do řádných voleb v květnu 2014.\nVýměna ve Strakově akademii. Nečas předal klíč Rusnokovi


Letní sezóna 2015 – nohejbalové tréninky\n(Petr Souček, Tréninky, 30.04.2015)\nV následujícím článku se dozvíte informace o připravovaných trénincích nohejbalu v rámci letní sezóny 2015 (předpokládaná délka sezóny 15.4. – 15.9.2015). Aktuální seznam přihlášených hráčů najdete na konci článku.\nZimní sezóna 2014/2015 – nohejbalové tréninky\nV následujícím článku se dozvíte informace o připravovaných trénincích nohejbalu v rámci zimní sezóny 2014/2015 (předpokládaná délka sezóny 24.9.2014 – 30.4.2015). Hledáme hráče pro doplnění našeho oddílu, hlaste se jako předplatitelé/náhradníci! Aktuální seznam přihlášených hráčů najdete na konci článku.\nLetní sezóna 2013 – nohejbalové tréninky\n(Petr Souček, Tréninky, 14.07.2013)\nV následujícím článku se dozvíte informace o připravovaných trénincích nohejbalu v rámci letní sezóny 2013 (předpokládaná délka sezóny 15.4. – 15.9.2013). Aktuální seznam přihlášených hráčů najdete na konci článku.\nZimní sezóna 2012/2013 – nohejbalové tréninky\n(Petr Souček, Tréninky, 01.10.2012)\nV následujícím článku se dozvíte informace o připravovaných trénincích nohejbalu v rámci zimní sezóny 2012/2013 (předpokládaná délka sezóny 1.10.2012 – 30.4.2013). Hledáme hráče pro doplnění našeho oddílu, hlaste se jako předplatitelé/náhradníci! Aktuální seznam přihlášených hráčů najdete na konci článku.\nLetní sezóna 2012 – nohejbalové tréninky\n(Petr Souček, Tréninky, 22.04.2012)\nV následujícím článku se dozvíte informace o připravovaných trénincích nohejbalu v rámci letní sezóny 2012 (předpokládaná délka sezóny 15.4. – 15.9.2012). Aktuální seznam přihlášených hráčů najdete na konci článku.\n(Petr Souček, Tréninky, 29.08.2011, aktualizováno: 05.11.2011)\nLetní sezóna 2011 – nohejbalové tréninky\n(Petr Souček, Tréninky, 26.06.2011)\nV následujícím článku se dozvíte informace o připravovaných trénincích nohejbalu v rámci letní sezóny 2011 (předpokládaná délka sezóny 15.4. – 15.9.2011). V současné době je středeční trénink naplněn, můžete se hlásit max. jako náhradník. Naopak úterní trénink je ještě volný, tak se hlaste! Aktuální seznam přihlášených hráčů najdete na konci článku.\nZimní sezóna 2010/2011 – nohejbalové tréninky\nV následujícím článku se dozvíte informace o připravovaných trénincích nohejbalu v rámci zimní sezóny 2010/2011 (předpokládaná délka sezóny 20.9.2010 – 30.4.2011). V současné době jsou oba tréninky naplněny, můžete se hlásit max. jako náhradníci. Aktuální seznam přihlášených hráčů najdete na konci článku.\nLetní sezóna 2010 – nohejbalové tréninky\n(Petr Souček, Tréninky, 09.05.2010)\nV následujícím článku se dozvíte informace o připravovaných trénincích nohejbalu v rámci letní sezóny 2010 (předpokládaná délka sezóny 15.4. – 15.9.2010). V současné době jsou oba tréninky naplněny, můžete se hlásit max. jako náhradníci. Aktuální seznam přihlášených hráčů najdete na konci článku.\nZimní sezóna 2009/2010 – nohejbalové tréninky\n(Petr Souček, Tréninky, 20.09.2009)\nV následujícím článku se dozvíte informace o připravovaných trénincích nohejbalu v rámci zimní sezóny 2009/2010 (předpokládaná délka sezóny 15.9.2009 – 30.4.2010). V současné době jsou oba tréninky naplněny, můžete se hlásit max. jako náhradníci. Aktuální seznam přihlášených hráčů najdete na konci článku.\nLetní sezóna 2009 – nohejbal: průzkum zájmu\n(Petr Souček, Tréninky, 21.03.2009)\nV následujícím článku se dozvíte informace o připravovaných trénincích nohejbalu v rámci letní sezóny 2009 (předpokládaná délka sezóny 15.4.2009 – 15.9.2009). Nabídka tréninků platí jak pro členy klubu, tak pro ostatní veřejnost (při překročení kapacity tréninků mají samozřejmě přednost členové klubu). Aktuální seznam přihlášených hráčů najdete na konci článku.\nNohejbal - zimní sezóna 2008/2009: průzkum zájmu\n(Petr Souček, Tréninky, 11.09.2008, aktualizováno: 12.09.2008)\nV následujícím článku se dozvíte informace o připravovaných trénincích nohejbalu v rámci zimní sezóny 2008/2009 (předpokládaná délka sezóny 15.9.2008 – 30.4.2009). Nabídka tréninků platí jak pro členy klubu, tak pro ostatní veřejnost (při překročení kapacity tréninků mají samozřejmě přednost členové klubu). Aktuální seznam přihlášených hráčů najdete na konci článku. Přihlášky zasílejte Petrovi Součkovi (vedoucí nohejbalového oddílu) na email soucek@maestroclub.cz nejpozději do 20. září 2008!\nLetní sezóna 2008 – nohejbal: průzkum zájmu\n(Petr Souček, Tréninky, 28.03.2008, aktualizováno: 03.05.2008)\nV následujícím článku se dozvíte informace o připravovaných trénincích nohejbalu v rámci letní sezóny 2008 (předpokládaná délka sezóny 1.5.2008 – 15.9.2008). Nabídka tréninků platí jak pro členy klubu, tak pro ostatní veřejnost (při překročení kapacity tréninků mají samozřejmě přednost členové klubu). Aktuální seznam přihlášených hráčů najdete na konci článku.\nNohejbal - zimní sezóna 2007/2008: průzkum zájmu\n(Petr Souček, Tréninky, 17.09.2007)\nV následujícím článku se dozvíte informace o připravovaných trénincích nohejbalu v rámci zimní sezóny 2007/2008 (předpokládaná délka sezóny 15.9.2007 – 30.4.2008). Nabídka tréninků platí jak pro členy klubu, tak pro ostatní veřejnost (při překročení kapacity tréninků mají samozřejmě přednost členové klubu). Aktuální seznam přihlášených hráčů najdete na konci článku. Přihlášky zasílejte Petrovi Součkovi (vedoucí nohejbalového oddílu) na email soucek@maestroclub.cz nejpozději do 20. září 2007!\nNohejbal - letní sezóna 2007: průzkum zájmu\n(Petr Souček, Tréninky, 02.05.2007, aktualizováno: 15.05.2007)\nV následujícím článku se dozvíte informace o připravovaných trénincích nohejbalu v rámci letní sezóny 2007 (od 15. května 2007 do 12. září 2007). Nabídka tréninků platí jak pro členy klubu, tak pro ostatní veřejnost (při překročení kapacity tréninků mají samozřejmě přednost členové klubu). Aktuální seznam přihlášených hráčů najdete na konci článku. Přihlášky zasílejte Petrovi Součkovi na email soucek@maestroclub.cz nejpozději do 10. května 2007!


Paní učitelce s láskou… | BLíže o Kultuře\nPosted by Přemek Doležal | 3. 10. 2016 | Filmové recenze | 1 |\nZcela jistě si ještě pamatujete období, kdy jste si, někdy i zvesela, vykračovali do prostor základní školy, mnohdy vybaveni aktovkou převyšující vaši výšku, a těšící se na spolužáky, paní učitelku, hodinu tělocviku a přestávky. Ani já jsem nebyl výjimkou – byť jsou to doby již velmi dávno minulé a takto laděných zážitků se mi do paměti vrylo poskrovnu.\nPaní učitelka, případně pan učitel (i když s ohledem na počet jsou samečkové tohoto živočišného druhu spíše na vyhynutí) by měli vytvářet ve třídě pohodovou atmosféru, díky které budou mít všichni žáci vhodné podmínky pro vzdělávání a budou motivováni.\nNový film Jana Hřebejka/Petra Jarchovského se zaměřuje na paní učitelku, respektive soudružku učitelku, v dobách dost dávno minulých – totalitních. Pokud čekáte humorný film typu Pelíšky, tak se nedočkáte, zde totiž nejde primárně o vtip, i když tu jsou i scény, u kterých se pobavíte. Tento film v první řadě svádí k zamyšlení: jaká byla vlastně doba minulá, jak paní učitelka nemusí být vždy jen hodná paní učitelka, která přistupuje s láskou a péčí stejně ke všem žákům, a co vše jsou rodiče ochotni udělat pro budoucnost svých dětí. O to víc mrazivější je skutečnost, že film je inspirován skutečnou událostí.\nO čem film tedy je? O jedné soudružce učitelce, jejich žácích, o osudech několika rodin, jednotě, odvaze i bojácnosti. Postavy vystupující ve filmu jsou rozděleny na dva tábory – první akceptují režim se vším, co přináší, druzí proti režimu bojují.\nDo hlavní role učitelky – soudružky – byla obsazena Zuzana Mauréryová, které její výkon věříte tak, že byste se nedivili, kdyby vám přišla do hodiny na „supl“ nebo jste ji potkali na rodičovských schůzkách za katedrou. Mauréryová zahrála svou roli tak přesvědčivě, že potkat ji na závodě cyklistů, máte potřebu jí nepozorovaně vyndat ventilky z kola… obou…. a před sjezdem z kopce ji popřát hodně štěstí.\nBez divákova povšimnutí nezůstanou ani mužské role – konkrétně Csongor Kassai (např. Musíme si pomáhat) a komediální Martin Havelka (např. Tacho – více znám jako výrazný herec z Městského divadla Brno).\nVelmi dobře jsou obsazeny i dětské role, kde se malí herci velmi dobře „poprali“ s ne vždy jednoduchými výstupy.\nZajímavostí celého filmu je, že je ve slovenském jazyce – až na výjimky (Martin Havelka) všichni hovoří slovensky. Pokud jste tedy mladší, nesledujete pravidelně televizní kanály Markýza, Joj, STV1… věřte, že některým obratům porozumíte hůře.\nNemůžu říct, že když na tento film nepůjdete, tak zůstanete po škole, nebo nebudete mít dostatečné filmové vzdělání. Nicméně tento film stojí za zhlédnutí, byť je jeho atmosféra ponuřejší, ale taková zkrátka byla doba minulá.\nPreviousHobit – audiokniha\nNextBLoK v Infografice\nOpět skvělá filmová recenze Celkově musím říct, že se mi recenze od Vás velice líbí. Přijdou mi promyšlené, trefné a hodně oceňuji ty zvláštní a mnohdy velice hezké slovní obraty v nich použité. Třeba jako v téhle to o samečcích


Deník - Druhá světová válka díl.10 - Červen 1940 - DVD | Stample - široká nabídka levných DVD, CD, Blu-ray a knih\nVálka v Evropě pokračuje. Pokračuje i evakuace vojáků Britského expedičního sboru a francouzských vojáků z pláží poblíž přístavu Dunkirk. Německá vojska se zatím připravují na konečný útok.\nFrancouzská obrana se zcela hroutí, boje jsou již prakticky jen sporadické a jednotky Wehrmachtu a Luftwaffe, posílené vojsky zbraní SS, v podstatě pronásledují prchající francouzská vojska a civilisty. Závěrečný útok začal 5. června a již 14. června vstupují jednotky Německé říše triumfálně do Paříže, kterou Francouzi prohlásili za otevřené město ze strachu před jejím zničením.\nHitlerovská vojska postupují ve čtyřech hlavních směrech. Na francouzské přístavy Brest a Cherbourg, na Paříž a dále na jih na La Rochelle a Bordeaux, na střed a jih Francie ve směru na Marseille a do alpských oblastí Francie, kde jim jdou vstříc jednotky italské armády, která chce urvat svůj díl na kořisti.\n19. června začíná evakuace francouzských a polských jednotek z přístavu Bayonne do Velké Británie, kde se stanou spolu s vojáky evakuovanými z Dunkirku jádrem francouzských sil Svobodných Francouzů.\n21. června začíná jednání o francouzské kapitulaci, která je dovršena podpisem dohody o kapitulaci Francie v Compiegne. Hitler si nenechá ujít velkou příležitost a kapitulace je podepsána ve stejném vagonu, ve kterém podepisovalo kapitulaci Německé císařství v roce 1918. Válka v západní Evropě má malou přestávku a chystá se její další dějství - útok na Velkou Británii.


Legenda NBA Barkley byla zatčen kvůli alkoholu za volantem - Sport.cz\n31. prosince 2008 16:20 - SCOTTSDALE\nPolicisté pětačtyřicetiletého Barkleyho zastavili ve Scottsdale o půl druhé ráno. Účastník 11 Utkání hvězd NBA a nejužitečnější hráč ligy za rok 1993 se odmítl podrobit dechové zkoušce, ale odevzdal vzorek krve. Poté byl propuštěn.\n"Je to standardní postup. Chovali jsme se k němu stejně jako ke komukoli jinému," řekl agentuře AP policejní poručík Eric Shuhandler.\nBarkley má za sebou šestnáctiletou kariéru v NBA, kde oblékal dresy Philadelphie, Phoenixu a Houstonu. Celosvětovou proslulost získal jako člen amerických Dream Teamů na olympijských hrách v Barceloně 1992 a v Atlantě o čtyři roky později.


Zeman nechce, aby Hrad spolufinancoval jeho cesty - Euro.cz\nZeman nechce, aby Hrad spolufinancoval jeho cesty\nPrezident Miloš Zeman není nakloněn tomu, aby prezidentská kancelář spolufinancovala cesty hlavy státu do krajů. „Jestliže bych se měl doprošovat kohokoliv z hejtmanů a kohokoliv z krajů, abych směl do tohoto kraje pouze tehdy, když si zaplatím náklady na obložené chlebíčky, no tak do toho kraje prostě nepojedu,“ řekl Zeman.\nKrajské samosprávy Zemanovy návštěvy stály od jeho zvolení v roce 2013 téměř 17 milionů korun. Další výdaje mají s prezidentovými cestami města a obce, na jejichž bedrech je zajištění tribun a ozvučení pro setkání s veřejností. Krajům přitom chybí peníze na sociální služby, opravy škol i silnic. Hejtman Martin Půta (STAN) chce prosadit, aby se v budoucnu na financování návštěv podílela prezidentova kancelář. Počkat s tím chce ale až po prezidentských volbách.\nPřečtěte si postřeh k Zemanovu sepětí s jeho voliči:\nZeman neví o „dolních deseti milionech“ vůbec nic\nLiberecký kraj navštívil Zeman čtyřikrát a každá z jeho návštěv přišla krajskou kasu na více než 300 000 korun. Dohromady je to 1 356 000 korun. „Je to zvyklost, která vznikla už za pana prezidenta (Václava) Havla. Já pevně věřím, že po prezidentské volbě s novým prezidentem, ať už to bude kdokoliv, dojdeme k nějaké dohodě, jak by se na návštěvách mohla finančně podílet kancelář prezidenta republiky, která má vlastní rozpočtovou položku,“ řekl Půta. Prezidentská kancelář ročně disponuje částkou přesahující 400 milionů korun.\nLevná Zemanova kampaň?\nAni hejtmani Jiří Běhounek (ČSSD) z Vysočiny, jihomoravský Bohumil Šimek (ANO) nebo olomoucký Ladislav Okleštěk (ANO) se diskusi o spolufinancování návštěv prezidentskou kanceláří v Asociaci krajů ČR nebrání. Zlínský hejtman Jiří Čunek KDU-ČSL) je přesvědčen o tom, že by se cesty prezidenta měly hradit z rozpočtu jeho kanceláře. V letošním roce se totiž stále častěji objevují hlasy, že kraje vlastně platí Zemanovi kampaň před prezidentskými volbami. „Já to vnímám tak, že postupujeme v rámci zvyklostí, které nebyly nastaveny za mě jako za hejtmana, ale dávno v minulosti. A měnit ty zvyklosti poslední rok prezidentského mandátu by mi přišlo trochu zvláštní,“ dodal Půta.\nO hradní administrativě dále čtěte:\nVydírání bývalého protokoláře Hradu se neprokázalo. Forejt policii lhal


Co je na cestování nejdražší, a jak ušetřit? | Parlamentní magazín - aktuální informace z politiky\nDomů Cestování Co je na cestování nejdražší, a jak ušetřit?\n1 Co je na cestování nejdražší, a jak ušetřit?\n1.2 Podřiďte se, co se datu týče\n1.3 Oficiální stránky leteckých společností\n1.4 Dopravní prostředky\n1.7.1 Jedete na dovolenou autem? Vyplatí se nechat si jej zkontrolovat v servisu\n1.7.2 Vyhlídkový let balonem\n1.7.3 Vyhlídkový let vrtulníkem\n1.7.4.1 Mohlo by Vás zajímat\n1.7.5 Jedete na dovolenou autem? Vyplatí se nechat si jej zkontrolovat v servisu\n1.7.6 Vyhlídkový let balonem\n1.7.7 Vyhlídkový let vrtulníkem\n1.7.8 Evropská komise schválila akvizici společnosti AXA společností Uniqa\nCo je na cestování nejdražší, a jak ušetřit?\n2 Podřiďte se, co se datu týče\n3 Oficiální stránky leteckých společností\n4 Dopravní prostředky\nPokud cestujete do zahraničí, kam nevede jiná cesta, než přes oblaka, jsou jednou z nejnákladnějších věcí zaručeně letenky. Pokud chcete právě na dopravě letadlem ušetřit, je třeba se řídit následujícími rady.\nPodřiďte se, co se datu týče\nDo internetových stránek napíšete datum příletu a odletu, počet pasažérů a stránka se vám vynasnaží vyhledat nejlevnější variantu letu. Avšak i dosažený výsledek se dá ještě o něco zpříjemnit, co se ceny týče, stačí jen prozkoumat, jak jsou na tom lety s rozdílem 2 až 3 dnů. Ačkoliv je to podivuhodné, let  s rozdílem jednoho dne, vašeho hledaného letu, se může lišit až o několik set korun, které můžete využít na jiné výdaje.\nOficiální stránky leteckých společností\nV první řadě hledejte na jedné z následujících internetových stránkách: Pelikán.cz, kiwi.com, honzovyletenky.cz, letuška.cz\nAž si vyhlédnete danou letenku, na kterékoliv z uvedených stránek, zjistěte si oficiální stránky společnosti, tam letenku vyhledejte a následně i zakupte. Na oficiálních stránkách společností jsou vždy letenky o něco levnější, někdy je to opravdu zanedbatelná částka, ale každý peníz se hodí. Internetové stránky vám jen přehledně vyhledají spoje, ale zakoupení nechte na oficiální stránky.\nJako dopravu v daném turistickém cíli používejte zaručeně městskou hromadnou dopravu. Autobusy a tramvaje jsou na každém místě, ten nejlevnější dopravní prostředek. Rozhodně zapomeňte na předražené taxi a to především v turistických zonach, městském centru či letišti, právě na těchto místech zaplatíte obrovskou sumu.\nModerní možností je, léty ověřená aplikace Blablacar, kde řidiči, nabízí svá přebytečná místa v autě či kamionu a za symbolickou cenu vás svezou s sebou. Je jen třeba mít štěstí právě na někoho, kdo má namířeno do stejného cíle jako vy.\nJeště levnější variantou je pronajmout si bicykl a právě s ním prozkoumávat krásy města, navíc k tomu získáte pořádnou kondičku.\nÚplně nejlepší možností, je chodit pěšky. Pokud vám to požadující vzdálenost dovoluje, vždy dejte přednost pěší chůzi. Ušetříte řadu peněz, je to prospěšné pro vaše zdraví, a je to nejlepší způsob, jak pořádně poznat město.\nDalší věc, při které si můžeme šáhnout hluboko do kapsy, je ubytování. Pokud plánujete pobyt v nějakém městě na pár dní, rezervace hotelu se může prodražit ještě více, než samotné letenky.\nNejlepší variantou jak ušetřit, je vyhledat ubytování přes airbnb, což je ověřená aplikace, kde jsou nabízeny volné pokoje za cenu jedné večeře. Pokud někdo bydlí sám a má přebytečné volné pokoje, nabídne je na zmíněné stránce a už se jen stačí s majitelem zkontaktovat. Jde o bezpečnou a ověřenou aplikaci, kterou používají stovky cestovatelů a je dostupná ve všech zemích a městech.\nPokud nejste fanoušky chytrých aplikací, vždy se najde nějaký levný hostel.\nNikdy se však nezavrhuje varianta cestování a přespávání v autě. Je to možnost spíše pro vášnivější dobrodruhy, které se nebojí riskovat, a dá se uskutečnit především v ledních či jarních dnech.\nBabička vždy říkávala, že věc, na které se dá vždy nejlépe ušetřit, je jídlo. A nemýlila se! Sednout do první restaurace a zahnat hlad je velice jednoduché, váš účet vás ale pak může pěkně vyděsit. Je obecně známo, že nejdražší a nejluxusnější restaurace jsou vždy nejvíce viditelné a atraktivní na pohled. Není však nutností, že právě zde mají to nejlepší jídlo nabízené v lokálu. Ba někdy i naopak. A tak si najděte chvíli, projděte uličky a jistě najdete něco cenově přijatelného a přitom lahodného. Pokud vám nejde zrovna přímo o romantickou večeři, nabízí se zde řada fastfoodu, kebabů apod. tyto varianty jsou vždy ty levnější.\nÚplně nejpřijatelnější alternativou je však navštíviti supermarket a připravit si „sváču“ s sebou a za ušetřené peníze si můžete koupit nějakou drobnost na památku. Avšak pozor! Jelikož suvenýry je jedna z dalších nebezpečných položek.\nZnámé obchody se suvenýry, které se tyčí na každém roku turisticky známých měst, je místo, kde nejeden turista nechá velké jmění. Kýčovité památky jsou ve většině případů nabízené za předražené ceny a vůbec to nevadí, jelikož turisti si s cenou hlavu nelámou. Přitom nejkrásnější památkou je fotografie, kterou si následně necháte vyvolat a nalepíte do alba. Toto je druh suvenýru, který vám zůstane navždy, na rozdíl od těžítek nebo křehkých sošek, které ve většině případu nepřežijí ani zpáteční cestu domů.\nPředchozí článekZažij něco neobvyklého a vydej se prozkoumat Los Barruecos\nDalší článekCo nezapomenout na dovolenou na kole


Jak (ne)funguje rank up systém | Nootgaming\nJak (ne)funguje rank up systém\nNe, opravdu tu nenajdete přesný popis, jak funguje rankupovací systém. Cílem tohoto článku je poukázat na to, že získání vyššího ranku není jen o počtu výher/proher... ale ano, vyhrát je důležité.\nJiž dlouhou dobu se ví, že systém ranků se řídí systémem Elo (nebo podobným), který se například používá v šachách. Stručně řečeno jde o množinu vzorců, pomocí kterých se vypočítávají hráčům/týmům body. Dle těchto bodů pak hráč spadá pod nějaký rank.\nMnoho hráčů věří tomu, že výhra = získání bodů = šance na zvýšení ranku. Jak ale vysvětlíte situaci, kdy někdo dostane vyšší rank při prohře? Proč někdo ztratí rank, když vyhraje? Za sebe mohu říct, že já se dostal z Gold Nova IV do Master Guardian s prohraným zápasem.\nSystém totiž funguje zhruba tak, že nezáleží na výhře/prohře celého zápasu, ale na jednotlivých kolech. Záleží na tom, jak jste užiteční pro tým.\nPřevedeno do skutečného života...\nPředstavte si partu kluků A a B, kteří hrají fotbal. Všichni hrají středně dobře (Gold Nova IV). V každém týmu je vždy jeden špatný hráč (Silver III). Tyto týmy si mezi sebou dají zápas, kteří sledují trenéři a plná tribuna holek. Děvčata mají mezi kluky své favority, ví dle ranku, kdo bude zhruba jak hrát.\nPředstavte si nyní situaci, kdy tým A, plný GN4 tahá ten jediný silver... běhá bez únavy, dává jeden gól za druhým. V očích trenérů a holek na tribuně určitě velmi stoupne. Prakticky je jedno, jestli vyhraje, nebo prohraje, je prostě dobrý, lepší než jeho spoluhráči, kteří mají vyšší ranky. Po zápase bude trénér týmu určitě smutný, že jeho tým prohrál, ale určitě půjde za tím silverem a poklepe ho po rameni. Dá ho za příklad jeho spoluhráčům. Pokud by se taková situace opakovala několikrát, trenér by ho určitě přeložil do lepšího týmu (který má vyšší rank).\nJak tedy stručně řečeno získat rychle vyšší rank?\nhrát v lobby s 4 přáteli, co mají vyšší rank než vy\nzískat nejvíce MVP za celý zápas\nWikipedie Elo systém\nSteam - průvodce ranky\nTagy: Counter Strike Návod