FILM: Líbivě banální obhajoba genocidy\nFilm Ledové království 2 není průhledně pokrokářský, ale ušlechtilý divoch a idea, že civilizace devastuje životní prostředí, v něm nechybí\nByl jsem upozorněn, že film pro děti Ledové království 2 je plný pokrokářské ideologie, ať se prý na to podívám. Vydal jsem se do kina s mladší dcerou, které se velice líbil – prý je lepší než Ledové království 1. A skutečně, film je technicky dokonalý, jako snad vše z Disneyho dílny. Melodie hlavní písně filmu je nádherná; a dokonce i některé písně další, ne všechny, jsou v českém dabingu zpívány nikoli falešně.\nUpřímně, ten film nebyl tak špatný, jak jsem se obával. Čekal jsem, že v důsledku globálního oteplení (změn klimatu...) v Ledovém království všechen led roztaje a všichni lidé, sněhuláci i sobi budou mít jen dvanáct let života, pokud nepřejdou na uhlíkově neutrální ekonomiku… Ale naštěstí ne, takto průhledné to nebylo. Přesto jsou ve filmu přítomny dvě pokrokářské, „progresivní“ ideologie; jedna, v silnější podobě, Rousseauova o „ušlechtilém divochovi“; a druhá, v mírnější podobě, environmentalistická o tom, že civilizace devastuje životní prostředí.\nPozor, následuje spoiler.\nFilm začíná, když rodiče, král a královna, vysvětlují svým malým dcerám, že existuje kouzelný les, ve kterém žili jednodušší, leč hodní lidé. Dědeček malých princezen na znamení přátelství kdysi postavil přehradu, jejíž hráz spojovala jeho království s kouzelným lesem. Pak na slavnosti z ničeho nic, překvapivě, tito hodní primitivní lidé zaútočili na dědečkovu delegaci a začali její členy zabíjet; jejich otec, tehdy jako malý kluk, se zázrakem zachránil.\nO tucet let později po smrti rodičů je starší princezna královnou a slyší zvuky, které ji nutí jít hledat kouzelný les. Zároveň se v jejím hlavním městě bouří živly; země, vzduch, voda, oheň… Hrozí ekologická katastrofa. Výprava se vydá do lesa a zjistí, že to bylo jinak, dědeček byl padouch, který postavil přehradu, aby zbavil kouzelný les a jeho hodné, jednoduché obyvatele vody, a zrádně zavraždil jejich náčelníka, až pak se tito domorodci bránili. Dále zjistí, že maminka obou princezen byla domorodka, která zachránila jejich otce. Mladší princezna se rozhodne odčinit křivdu tím, že zboří hráz, i za tu cenu, že voda zaplaví, smete a zničí hlavní město jejího království. Nakonec se tak nestane, protože starší dcera má zázračné schopnosti; ta se rozhodne zůstat se svým lidem v kouzelném lese a její mladší sestra se stává novou královnou. Happy end.\nCo tomu můžete vytknout z ideologického hlediska? No, pokud zastáváte určitou ideologii, oceníte, že je tam hodně žen ve vedoucích pozicích, ale naopak vynadáte tvůrcům, že příliš málo kladných barevných postav, jen jeden černošský důstojník, tj. vlastně člověk ve služební pozici, ale jinak žádná rasová diverzita, všichni ostatní jsou liliově (či přesněji sněhově) bílí.\nHrůza. A taky žádná explicitně LGBT, ABCD, XYZ + (s důrazem na to „+“) postava. Ten film je nepřijatelně „heteronormativní“. Ale víte dobře, že toto není ideologie, jejímž bych byl velkým fanouškem. Mě na tom filmu (a mnoha dalších, o tom za chvíli) vadí něco jiného: Rousseau.\nJeho představa, že člověk se rodí jako dobrý a ušlechtilý a následně ho zkazí civilizace, tedy společenské zvyklosti a instituce. Např. soukromé vlastnictví, církev, monarchie či dnes bychom řekli „kapitalismus“. Proto lidé jednodušší, tj. primitivní, tj. divoši jsou ušlechtilí, zatímco my civilizovaní jsme pokrytci, cyničtí, zlí a zákeřní.\nProti tomu stojí názor starý jako Genesis (I. kniha Bible) a velký kritik Rousseaua v 18. století Edmund Burke. Podle tohoto názoru se člověk rodí jako bytost narušená, morálně nedokonalá (teologicky: zatížená dědičným hříchem), slabá a chybující. Mnohé lidské impulzy jsou šlechetné, ale mnohé hanebné. Člověk není bytost pouze dobrá nebo pouze zlá, je smíšená. A je to právě civilizace a civilizovanost, jež nás učí ty špatné impulzy držet na uzdě. Rozum a svědomí mají ovládat vášně, touhy a žádosti. Vášně, touhy a žádosti – jíst, pít, spát, odpočívat, sexuální touha, atd., nejsou nutně zlé, ale mohou být, pokud jsou nekontrolované, destruktivní. Jsou přirozené v tom smyslu, že jsou nutné pro zachování jednotlivce i lidského rodu – civilizace samotné –, ale rozum a svědomí mají mít nad nimi kontrolu; rozhodnout kdy, kde, s kým, jak, jakým způsobem, za jakých okolností se jim podvolíme.\nNení žádným tajemstvím, že ve sporu Burke versus Rousseau stojím na straně Burka. Ale onen rousseauovský motiv je silně přítomen v západní literatuře i kinematografii. Např. Emilio Salgari, jeho romány a na jejich motivy natočené filmy Černý korzár, Sandokan. V obou případech zločinec, tj. pirát, ve skutečnosti nejspíš vrah, lupič, násilník a asi i otrokář je kladnou postavou, zatímco síly řádu a civilizace, ať už Španělé v Latinské Americe, či Britská východoindická společnost na severním Borneu, jsou záporné. Nebo vrchol tohoto žánru, film Avatar. Abych parafrázoval Oscara Wildea, když to člověk vidí, musí mít srdce z kamene, aby nesympatizoval s tím sadistickým plukovníkem.\nVe skutečnosti divoši nebyli ušlechtilí. Byli krutí. A nezřídka kanibalové. To civilizace vymýtila.\nKaždou minutu, každou vteřinu dochází k invazi barbarů do naši civilizace. Jsou to novorozenci. My máme 15 až 18 let na to, abychom je civilizovali. Naučili základním civilizačním návykům. Aby si myli ruce, aby se vůbec myli, čistili zuby, vzdávali úctu starším (např. svým rodičům) a aby se mladí kluci chovali s úctou k mladým slečnám. Pokud se nám to povede, civilizace přetrvá; pokud ne, civilizace končí a barbaři ji dobili… Chápete, jak to myslím. Míním, že o sporu civilizace versus „ušlechtilí divoši“ by se mělo více přemýšlet.\nKdyž je přípustné zabít\nA za druhé, film sugeruje, že civilizace vede k ničení životního prostředí.\nNe nutně; může i nemusí. Temže, Seina, Rýn, Tibera, Vltava a Labe jsou dnes čistší, než byly v 50. letech 20. století, na vrcholu špinavé průmyslové výroby. Blahobyt a prosperita, které umožňuje a podněcuje „kapitalismus“ (systém svobodné lidské tvořivosti), vedou k větším environmentálním a ekologickým ohledům. Nevěříte? Které městské části jsou čistší a s menším množstvím smradlavých odpadků na ulicích; ty bohatých, nebo chudých?\nMyšlenka, že pro to, aby byl zachráněn les jednodušších lidí („ušlechtilých divochů“ Rousseaua), je přípustné zničit, zaplavit, vymazat z povrchu zemského civilizaci, hlavní město království (byť se tak nakonec nestane), je strašná. Ve jménu záchrany environmentu je přípustné zabít, zavraždit civilizaci… Je to vlastně obhajoba genocidy z ekologických důvodů. Máme přece jen dvanáct let; pak nastane apokalypsa… Tento film obhajuje genocidu; genocidu polis, protože kdysi předkové spáchali jakési hříchy. Genocidu!\nNení to ta hranice, na které bychom se měli zastavit?\nMě nutně nevadí ideologické podbarvení filmů. Za nejlepší levicově-liberální („progresivní“) film všech dob považuji Dvanáct rozhněvaných mužů z 50. let s Henrym Fondou v hlavní roli (jednoho z členů soudní poroty hrál i náš „George“ Voskovec). To byla levice v té nejlepší podobě: racionální diskuse, nikoli demonstrace; konverzace, nikoli slogany; přesvědčování, nikoli vulgarismy a bordel. Nakonec dvanáct bílých blahobytných mužů středního a vyššího věku osvobodí chudého mladíka, příslušníka barevné menšiny, obžalovaného z vraždy; všichni, včetně něho, očekávali verdikt „vinen“.\nMám jen obavu, že ten film dnes levice považuje za beznadějně konzervativní, ba až reakcionářský: byli to muži, žádná žena (natož transžena); bílí, žádný černoch; blahobytní, žádný chudý; středního a vyššího věku, žádný mladý aktivista z Berkley v triku Antifa...\n(A který byl nejlepší pravicově-konzervativní film všech dob? Dobrá otázka. Každý film až do druhé poloviny 60. let byl konzervativní. Ale ten nejlepší? Tak za posledních třicet let, od pádu komunismu, můj první nástřel:\nNejlepší libertariánský: Děkujeme, že kouříte – lépe krabička cigaret, láhev whisky, revolver s plným bubínkem než diktatura byrokratů.\nNejlepší konzervativní: Na Hromnice o den více – ze svého očistce, každý den to samé, se vymanil tehdy, když s hodnou dívkou nechtěl jen spát, ale skutečně se do ní zamiloval.\nNejlepší antikomunistický: Životy těch druhých – vysvětluje, proč a proti čemu jsme vlastně bojovali; že je lepší risknout nukleární válku, ano, než aby celý svět byl jako bývalá NDR.)\nKdysi před více než deseti lety jsem slyšel přednášku, v níž přednášející (John O’Sullivan) zmínil, že lidé pravice (klasičtí liberálové, konzervativci, antikomunisté) byli dobří jako političtí myslitelé, ekonomové, stratégové a státníci, leč fatálně podcenili kulturu. Politika může přinést okamžitá rozhodnutí, ekonomika střednědobá, leč dlouhodobě charakter společnost určuje kultura, široce chápaná. Souhlasím.\nTakže kdyby se mě dnes mladá slečna či mladý muž zeptali, „co máme dělat pro záchranu civilizace proti barbarům, tj. jak máme být nejefektivnějšími konzervativci“, odpověděl bych jim:\n„Nebuďte politiky, nebuďte ekonomy, nestudujte různá ‚studia‘, netrapte se tím, zda nejdřív bombardovat Írán, nebo Severní Koreu (nakonec stejně budeme muset bombardovat režimy oba a ty země od nich osvobodit), ale buďte vynikajícími umělci; spisovateli, básníky, malíři, sochaři, hudebními skladateli, dramatiky, režiséry, herci a zpěváky.\nCelebritami. A nestyďte se otevřeně v médiích říkat, co si myslíte, jaké hodnoty vyznáváte, jaké postoje zastáváte, a proč.“\nLedové království 2? Líbivá banalita. Dětem bych to nezakazoval. Ta melodie je přece tak krásná…


1 REGIONÁLNÍ KALEIDOSKOP FOTO: DEPOSITPHOTOS VZDĚLÁVACÍ PROJEKTY OČIMA ZAMĚSTNAVATELŮ PROJEKTY NA VZDĚLÁVÁNÍ FIRMY OCEŇUJÍ, CENY A BYROKRACII ALE NE N ejvíce peněz z Evropského sociálního fondu se v tuzemsku čerpá na vzdělávání. Zvyšování dovedností a znalostí prostřednictvím pravidelných školících programů oceňuje Vysoká byrokracie odrazuje členské firmy od účasti ve vzdělávacích projektech. stále více zaměstnavatelů, což potvrzuje i řada šetření mezi členskou základnou Svazu průmyslu a dopravy ČR (SP ČR). Jenže roste také počet firem, které spojují fungování vzdělávacích projektů, financovaných prostřednictvím peněz z Evropské unie, s velkým množstvím problémů. Ze zjištění regionálních zastoupení SP ČR totiž vyplývá, že zaměstnavatelé v regionech se sice snaží takzvaných měkkých, tedy většinou vzdělávacích, projektů využívat, ale vadí jim v mnoha případech špatné financování a nadměrná byrokracie. A to i přesto, že zaměření, výuka či výměna zkušeností mezi účastníky vzdělávacích akcí je hodnocena většinou nadstandardně dobře. Firmám vadí časová prodleva mezi financováním vzdělávacích projektů z vlastních zdrojů a proplacením aktivit z projektových fondů, vysvětluje regionální manažer SP ČR pro Jihočeský a Plzeňský kraj Michal Lehký. A tenhle časový nesoulad je především pro malé a střední firmy podle Lehkého často velmi bolestný a působí Z OBSAHU str. 1 Projekty na vzdělávání firmy oceňují, ceny a byrokracii ale ne str. 3 Regionální manažerka SP ČR Kateřina Budínková se představuje str. 4 O vytváření kvalitní vědy a výzkumu v rozhovoru s Tomášem Hrudou str. 6 Přehled hodnocení přínosů projektů, financovaných z EU, pro členské firmy SP ČR str. 7 Nejen vzdělávací projekty, ale i fungující systém vzdělávání změní trh práce str. 8 Daňově zvýhodněné benifity pro zaměstnance: Vede vzdělávání a penzijní připojištění problémy, které se odrážejí v chuti k dalšímu využívání programů. Co se týká využívání prostředků z fondů nejen EU k realizaci vzdělávacích projektů, tak tyto si mohou dovolit jen velké firmy, které na problematiku s tím spojenou mají dostatečnou personální sílu a obsazení, potvrzuje předchozí zjištění Václav Pavelek, regionální manažer SP ČR pro Ústecký a Karlovarský kraj. Menší firmy podle něj doslova odradí již první setkání s žádostí o projekt, kde shledali jako překážku už jen základní komunikaci s úředníky pověřenými dohledem nad tokem peněz a schvalováním žádostí. Místo, abychom se všichni společně snažili využít maximum pro- pokračování na straně 2\n2 REGIONÁLNÍ KALEIDOSKOP pokračování ze strany 1 středků z EU, stavíme si tady vlastní překážky a ještě máme radost z toho, když je ta překážka jen stěží překonatelná, konstatoval smutně Pavelek. Zaměstnavatelé ovšem na tuto problematiku upozorňují od začátku a mnoho firem to již vzdalo, raději nebudou zaměstnance školit, než přijít do konfrontace s úřední mašinérií. Do rozhodování o účasti vlastních zaměstnanců ve vzdělávacích projektech podle manažerů SP ČR vstupuje kvůli obavám z krize i rozhodování o tom, zda nějaké peníze vůbec za školení lidí utratit. VZDĚLÁVÁNÍ LIDÍ BUDE V KRIZI PROBLEMATICKÉ ZAPLATIT Vzdělávací projekty pro zaměstnance členských firem SP ČR nacházejí už nejeden měsíc řadu dychtivých zájemců. Jenže v dobách, kdy zaměstnavatelé kvůli snižování objemu výroby hledají úspory všude, škrtají se výdaje na vzdělávání zaměstnanců většinou jako první. I kvůli hrozícím úsporám vzaly členské firmy a subjekty s povděkem projekt Udržitelnosti sociálního dialogu SP ČR, kde sice zaměstnavatelé nemohou zaměstnance proškolit napříč celou firmou, ale po domluvě s regionálním zastoupením SP ČR se mohou zúčastnit školení, kde renomovaný lektor přednese zaměstnancům firem novinky a úskalí z dané oblasti. Podle Ilony Staňkové, regionální manažerky SP ČR pro Kraj Vysočina a Jihomoravský kraj, zaměstnavatelé oceňují takové vzdělávací akce, které zvyšují nejen vědomosti zaměstnanců, ale zvyšují i konkurenceschopnost firmy a vedou ke zvyšování vnitřní efektivity podniků. Jako pověstná červená linie se však z ohlasů členských firem line kritika, směřovaná k často velké byrokracii úřadů kvůli získávání peněz na měkké projekty. Členské firmy opravdu kritizují často zbytečnou a velkou administrativní složitost, doslova každá maličkost má na ministerstvech svoje metodické příručky o desítkách až stovkách stran, řekla Jana Mikulčíková, regionální manažerka SP ČR pro Olomoucký a Zlínský kraj. Zaměstnavatelé si tak kvůli nezkušenosti s vedením a administrací projektu musejí často najímat externí firmu, což zvyšuje enormně náklady na vzdělávání zaměstnanců. Za úvahu také podle ohlasů firem stojí přehodnocení cen za školení, které jsou v mnoha případech výrazně nadsazené, než je v místě obvyklé. Zaměstnavatelé vzdělávací akce vítají, neboť díky nim mohou zaměstnanci lépe sledovat konkurenci, ovšem mají také často pocit, že více než dobře proškolený člověk je důležitější nějaký vyplněný formulář, uvedla Jana Mikulčíková. Nedobré tóny do skladby systému vzdělávání pro zaměstnance přidávají i kontroly státních dohledových orgánů, které jsou podle zkušeností zaměstnavatelů často až přehnaně detailní. Nezřídka pak kontroly vedou k citelným finančním Přehnaná administrativa, spojená s citelnými postihy za nedodržování předpisů, brání zaměstnavatelům ve větším zapojení do vzdělávacích aktivit. postihům kvůli záležitostem, které se zdají být zaměstnavatelům malicherné. Bez ohledu na to však takové momenty odrazují firmy od dalších aktivit. Ze zjištění regionálních zástupců SP ČR vyplývají i další nepříjemná zjištění. Například při konfrontaci firemních investic do vzdělávacích programů pro lidi a tím, jaké znalosti zaměstnanci získají, mohou často nabýt dojmu, že dotace na podporu znalostí nebyly utraceny v souladu s dobrými mravy. STANE SE... Bezplatné akce připravené regionálními zastoupeními SP ČR LISTOPAD PROSINEC 2011 Jak se stát rovnocenným partnerem managementu vám napoví seminář 15. listopadu v Olomouci. Jak funguje firma - finanční toky a operace pro laiky přiblíží seminář 15. listopadu v Opatovicích nad Labem. Evropská legislativa REACH v praxi průmyslových podniků se představí na semináři 22. listopadu v Přerově. Internet jako komunikační nástroj a prostředek sociálního dialogu uvede seminář 24. listopadu v Jablonci nad Nisou. Na zaměstnanecké benefity z pohledů daní se zaměří seminář 25. listopadu v Mostě. Problematiku DPH ve vztahu k zahraničí si vezme pod lupu seminář 25. listopadu v Milevsku. SEMINÁŘE, KULATÉ STOLY Jak úspěšně prosazovat změny v organizaci se dozvíte na semináři 28. listopadu v Olomouci. Chystané změny v zákoníku práce můžete prodiskutovat na kulatém stole 29. listopadu v Brně. Profil absolventa očekávání versus realita je tématem kulatého stolu 30. listopadu v Liberci. Jak to bude s DPH v roce 2012, vám ujasní seminář 2. prosince v Ostravě. Roční zúčtování daně z příjmů fyzických osob ze závislé činnosti za rok 2011 uvede seminář 6. prosince v Olomouci. Změny v zákoníku práce nastíní kulatý stůl 8. prosince v Plzni. Zákon na ochranu osobních údajů a kamerové systémy přiblíží seminář 13. prosince v Českých Budějovicích. -og- Podrobnosti o výše uvedených i dalších akcích naleznete v Kalendáři akcí na nebo 2\n3 SEZNAMTE SE... KATEŘINA BUDÍNKOVÁ FOTO: ARCHIV SP ČR REGIONÁLNÍ MANAŽERKA SVAZU PRŮMYSLU A DOPRAVY ČR PRO STŘEDOČESKÝ KRAJ R TIP NA NÁVŠTĚVU STŘEDOČESKÉHO KRAJE Kutná Hora s areálem cisterciáckého sedleckého kláštera byla zatím jako jediné místo ze Středních Čech zapsána na seznam světového dědictví UNESCO. Vyhlášené území zahrnuje městskou památkovou ou rezervaci Kutná Hora a katedrálu Nanebevze- tí Panny Marie v předměstí Sedlec. Kutná Hora je středověké královské město, jehož prosperita a výstavnost byly podmíněny bohatstvím stříbrných dolů. Zlatá éra města se shodovala s dobou rozmachu dolování stříbra a ve středověku byla Kutná Hora druhým nejdůležitějším městem českého království hned po Praze. Vrcholně gotický kostel sv. Barbory katedrálního typu je jedním z pokladů pozdně středověké architektury, stejně jako gotický cisterciácký chrám v Sedlci, invenčně opravený na počátku 18. století Janem Blažejem Santinim v duchu jedinečného českého stavebního slohu barokní gotiky. Mezi další památky patří kostel sv. Jakuba, jehož věž je jednou z hlavních dominant města, bývalá mincovna Vlašský dvůr, kostel Matky Boží na Náměti, Kamenný dům a kamenná kašna. egionální zastoupení Svazu průmyslu a dopravy ČR pro Středočeský kraj vede již více než rok a půl Kateřina Budínková. Její pražská kancelář je kontaktním místem pro více než 100 firem. Jednou z nejvýznamnějších činností, které pobočka zajišťuje, je pořádání odborných seminářů a kulatých stolů v rámci projektu Udržitelnost sociálního dialogu, který je zaměřen zejména na vzdělávání zaměstnanců členských firem. Od začátku projektu uspořádalo regionální zastoupení více než 30 odborných seminářů a 6 kulatých stolů. Obsah se soustředil hlavně na řešení problémů, které členské firmy trápí, mezi nejčastější témata patří pracovně-právní problematika, ekonomické záležitosti a problematika obchodního práva, ale také zdokonalování takzvaných měkkých dovedností. Na přípravě vzdělávacích akcí spolupracujeme nejčastěji s odborníky v daných oblastech, jako třeba se zástupci Inspektorátu práce, Právnické fakulty Univerzity Karlovy nebo Okresní správy sociálního zabezpečení, vysvětlila Kateřina Budínková. Regionální zastoupení se také aktivně podílí na činnosti Rady hospodářské a sociální dohody Středočeského kraje. Regionální tripartita vznikla na podzim 2009 a má 21 členů složených ze zástupců zaměstnavatelů, odborů a krajského úřadu. Na jednáních nyní řeší aktuální problémy dopravní infrastruktury a obslužnosti, školství, zdravotnictví, nezaměstnanosti a podpory podnikání. Všemi těmito činnostmi v regionu se Svaz průmyslu a dopravy ČR snaží svým členům přiblížit, poskytnout poradenství a pomoc, doplnila Kateřina Budínková. STŘEDOČESKÝ KRAJ Velikostí, počtem obcí i obyvatel patří Středočeský kraj mezi největší regiony ČR. A jeho poloha významně ovlivňuje i ekonomickou charakteristiku. Úzká vazba s hlavním městem a hustá dopravní síť činí polohu kraje mimořádně výhodnou. Kraj je pro Prahu významným zdrojem pracovních sil, doplňuje pražský průmysl, zásobuje Prahu potravinami a poskytuje rekreační potenciál. Naopak zřejmá nevyváženost vztahu Prahy metropole celorepublikového významu a středních Čech periferie Prahy, je pro kraj nevýhodou, která region limituje v rozvoji. Střední Čechy lze charakterizovat jako průmyslově zemědělský region. Stěžejními průmyslovými odvětvími jsou strojírenství, chemie a potravinářství. V průmyslu má dominantní postavení automobilka ŠKODA AUTO Mladá Boleslav, na kterou je napojena řada subdodavatelů. V roce 2005 zahájila v regionu výrobu další významná automobilová značka TPCA Czech v Kolíně. V kraji působí i řada strojírenských, chemických, potravinářských, polygrafických, keramických a sklářských společností. Ústup ze slávy zaznamenaly dříve tradiční obory: těžba uhlí, ocelářství a kožedělný průmysl. Ve srovnání s odvětvovou strukturou zaměstnanosti v ČR je v kraji nadprůměrně zastoupena průmyslová výroba a zemědělství, naopak podíl stavebnictví a služeb na celkové zaměstnanosti je nižší, oblast služeb však vykazuje v posledních letech progresivní růst. Míra nezaměstnanosti ve Středočeském kraji je dlouhodobě jedna z nejnižších v republice. Existují zde ale výrazné rozdíly ve struktuře nezaměstnanosti. V regionu nicméně stále přibývá nových podnikatelských subjektů. KRAJ MÁ NEJEN PRŮMYSL, ALE I PAMÁTKY Na území Středočeského kraje se nachází množství významných historicky cenných památek a několik chráněných krajinných oblastí. Největší koncentraci památek nabízí Kutná Hora, nejproslulejšími hrady jsou Karlštejn a Točník na Berounsku, Křivoklát na Rakovnicku, Český Šternberk na Benešovsku a Kokořín na Mělnicku. Mezi významné zámky patří Konopiště, Žleby, Dobříš, Lány, Nelahozeves nebo mělnický zámek. Nejcennější přírodní oblast kraje představuje CHKO Křivoklátsko, která figuruje na seznamu biosférických rezervací, mezi další významné oblasti patří CHKO Kokořínsko, Český kras, Český ráj a Blaník. K oblíbeným místům patří Hornické muzeum Příbram, Škoda auto Muzeum v Mladé Boleslavi, Památník Bedřicha Smetany a nesmíme zapomenout ani na Památník Lidice. KONTAKT Regionální zastoupení SP ČR pro Středočeský kraj Kateřina Budínková Plzeňská 3217/16, Praha 5 Tel:\n4 REGIONÁLNÍ KALEIDOSKOP ROZHOVOR S... TOMÁŠ HRUDA KDYŽ CHCEME MÍT VYSOKOU ŽIVOTNÍ ÚROVEŇ, MUSÍME VYTVÁŘET KVALITNÍ VĚDU A VÝZKUM C esta k lepším znalostem může vést přes integraci oborů, jejich propojování a přímou aplikaci vědeckých výstupů v průmyslových oborech. Podle Tomáše Hrudy, výkonného ředitele CEITEC (Středoevropský technologický institut), se o takový výsledek snaží právě CEITEC. FOTO: DEPOSITPHOTOS Jaké jsou největší přínosy institucí, jako je CEI- TEC, pro systém zvyšování znalostí a dovedností zaměstnanců v ČR? Ambicí CEITECu je stát se skutečným centrem excelence na evropské úrovni, a to nejen podle názvu, ale především na základě kvality jednotlivých výstupů. Institut je založen na integraci oborů v oblasti věd o živé přírodě a pokročilých materiálů a technologií, v jejichž propojení vidíme velký potenciál přímé aplikace vědeckých výstupů, zvláště v průmyslových oborech a medicíně. Mělo by být podobných institucí v tuzemsku víc? Určitě ano. Pokud má mít země vysokou životní úroveň, musí vytvářet kvalitní vědu a výzkum. Pokud nechceme být středně zaostalou zemí na okraji EU, nemáme jinou možnost. CEITEC je jedním z center, které by tento aspekt mělo v horizontu 5 10 let pomoci výrazně zlepšit. Daří se naplňovat cíle CEITECu? Cíle se nám daří plnit postupně od chvíle, kdy byl projekt schválen a získal od ministerstva školství devadesát devět bodů a obsadil tak první místo mezi velkými projekty v první prioritní ose. CEITEC se také stal prvním finálně schváleným projektem centra vědecké excelence v ČR. Nyní stojíme před hlavním cílem CEITECu, a to jsou praktické kroky k vybudování významného evropského centra vědy a vzdělanosti se špičkovým zázemím a podmínkami pro nejlepší vědecké pracovníky. Funguje podle Vás v tuzemsku zapojení firem do vzdělávacího systému i přes instituce, jako je CE- ITEC, dobře? Situace není zdaleka tak špatná, jak se obecně prezentuje. Největším problémem je kvalita výstupů výzkumných institucí, která je v mnoha případech velmi špatná, tudíž pro firmy fakticky nezajímavá. V momentě, kdy budou vědecké výstupy využitelné v praxi na skutečně přední světové úrovni, lze očekávat, že vzroste i skutečný zájem je využívat a investovat do nich. Ale konkrétně zkušenosti CEITECu jsou dobré, v současnosti již máme přísliby spolupráce od více než 200 firem a připravujeme společné projekty v celkové hodnotě 1,6 miliard korun. Kvalita výstupů výzkumných institucí zůstává stále problematická. Co považujete opravdu za největší úspěch CEI- TECu? K našim největším úspěchům patří sestavení Mezinárodní vědecké rady z řad špičkových a výhradně zahraničních vědeckých expertů. Mezi její členy patří například prof. Wolfgang Knoll, vědecký ředitel AIT nebo prof. Dirk Inzé, vědecký ředitel VIB. Všechny výzkumné programy, resp. výzkumné skupiny účastnící se projektu, budou pravidelně procházet nezávislým hodnocením vědecké excelence, jejíž kritéria a provedení budou plně v kompetenci Mezinárodní vědecké rady. FOTO: ARCHIV SP ČR Mění se požadavky na firmy, potažmo jejich zaměstnance, když chtějí pracovat v projektech, jaké nabízí třeba CEITEC? Dnes už je poznání možné aplikovat víceoborově, zářným příkladem jsou nanotechnologie, které se aplikují od medicíny až po technologické obory. Logicky je možné výzkum aplikovat hlavně v těch oborech, které jsou schopny inovaci komerčně využít a prodat, což jsou u nás schopny v největším měřítku strojírenské a elektrotechnické obory. V případě Brna je to konkrétně elektronová mikroskopie, která je jedním z mála příkladů, kdy se ČR v rámci mezinárodního srovnání dostala přímo na technologickou špičku. Jak se mohou na výsledcích vzdělávacích center podílet regiony a firmy? CEITEC je otevřený spolupráci, a to jak na regionální, tak nadregionální úrovni. Pro externí subjekty bude zajímavé špičkové přístrojové vybavení, které bude sdružováno do funkčních celků, tzv. sdílených laboratoří (core facilities). Předpokládáme, že budou využívány nejen partnery projektu, ale i externími subjekty (zahraniční vědci, domácí i zahraniční firmy). CEITEC bude také disponovat špičkovými odborníky, kteří nabídnou své služby i komerční sféře. Věříme, že v horizontu několika let budou díky CEITE- Cu vznikat technologické clustery inovativních firem, které budou mít pozitivní dopad na celý region. 4\n5 PŘEHLED REGIONÁLNÍHO ČERPÁNÍ PENĚZ V RÁMCI PROJEKTU ŠKOLENÍ JE ŠANCE PROJEKT ŠKOLENÍ JE ŠANCE JE PODPOROU FIREM, KTERÉ ČELÍ NEPŘÍZNIVÉ EKONOMICKÉ SITUACI A JE ZAMĚŘEN NA VZDĚLÁVACÍ KURZY PRO ZAMĚSTNANCE. SPRAVUJE HO MINISTERSTVO PRÁCE A SOCIÁLNÍCH VĚCÍ ČR. Regionální projekty Počet projektů částka v Kč Jihočeský kraj ,00 Jihomoravský kraj ,53 Karlovarský kraj ,00 Královéhradecký kraj ,00 Liberecký kraj ,95 Moravskoslezský kraj ,86 Olomoucký kraj ,13 Pardubický kraj ,69 Plzeňský kraj ,16 Středočeský kraj ,73 Ústecký kraj ,70 Vysočina ,18 Zlínský kraj ,47 celkem ,40 Nadregionální projekty obsahující region počet zapojených krajů celková částka v Kč za všechny projekty Jihočeský 2 až ,00 Jihomoravský 2 až ,80 Karlovarský kraj 2 až ,00 Královéhradecký kraj 2 až ,00 Liberecký kraj 2 až ,48 Moravskoslezský kraj 2 až ,00 Olomoucký kraj 2 až ,89 Pardubický kraj 2 až ,61 Plzeňský kraj 2 až ,58 Středočeský kraj 2 až ,61 Ústecký kraj 2 až ,12 Vysočina 2 až ,00 Zlínský kraj 2 až ,02 celkem ,11 Pramen: Ministerstvo práce a sociálních věcí ČR, 2009 Pramen: Ministerstvo práce a sociálních věcí ČR, 2009 Na výzvu Školení je šance, která proběhla v roce 2009, bylo alokováno 1,8 mld. Kč. Tato alokace byla vzhledem k enormnímu zájmu ze strany podnikatelů navýšena na 4,5 mld. Kč. Mezi příjemci jsou stejnoměrně zastoupeny malé, střední i velké podniky. Z hlediska vzdělávacích aktivit v rámci podpořených projektových žádostí dominují měkké dovednosti komunikační a prezentační dovednosti, obchodní dovednosti, jazykové a IT dovednosti a dále odborné vzdělávání v rámci profese. Většina zaměstnavatelů využívá možnosti náhrady mzdových nákladů pro zaměstnance po dobu jejich účasti na školení. Průměrná délka realizace projektu je 24 měsíců, průměrná výše podpory na jeden projekt je cca 4,5 mil. Kč a průměrný počet podpořených zaměstnanců v rámci jednoho projektu je 130 osob. STANE SE... DALŠÍ AKCE V REGIONECH Tipy na několik zajímavých akcí v regionech LISTOPAD PROSINEC 2011 Festival nejen animovaného filmu v Plzni Podzimní část festivalu Animánie už 6. rokem nabízí projekce animovaných filmů, stejně jako možnost nahlédnout a vyzkoušet si vlastní animační práci prostřednictvím dílen a workshopů. Festival proběhne listopadu. Více na Řemeslníci v Hostinném Do Hostinného v Královéhradeckém kraji se 17. listopadu už po šesté sjedou řemeslníci z měst, obcí a vísek z celých Čech i Moravy. Autoři přivezou textilní hračky, kapsáře, aranžmá z přírodních materiálů, podmalbu na skle, šperky a bižuterii, svíčky, batiku, malbou zdobený textil, keramiku drátovanou a další výrobky. Více na Otevřené sklepy na Znojemsku Pár dnů po otevření lahví letošního Svatomartinského vína uvítají návštěvníky ve dnech 19. a 20. listopadu sklepy v samotném Znojmě a obcích Dobšice, Šaldorf, Šatov a Chvalovice a nabídnou setkání s vinaři a první debaty o letošní úrodě. Více na Ekologie v Uherském Hradišti Festival filmů Týká se to také tebe, zaměřených na ekologii, doprovázený diskuzemi, semináři, výstavou a fotosoutěží, hostí slovácká metropole Uherské Hradiště od 21. do 27. listopadu. Více na Vzdělání a řemeslo v Českých Budějovicích Již 17. ročník veletrhu zaměřeného na prezentaci školství všech úrovní, ukázky odborného výcviku a soutěží, zařízení pro speciální školy, nadace, fondy, stipendia, učební pomůcky a učebnice, vybavení škol a potřeby pro děti, otevře své brány od 23. do 25. listopadu na českobudějovickém výstavišti. Více na Učeň, středoškolák, vysokoškolák v Ostravě Nevíte kam na školu? A co teprve po škole? Přijďte si vybrat školu na Výstaviště Černá louka v Ostravě 2. a 3. prosince. Představí se zde řada učilišť, středních škol, vyšších odborných, vysokých, ale i konzervatoří nebo jazykových škol. Společně s výstavou probíhá i veletrh pracovních příležitostí PRO JOB. Více na -og- 5\n6 REGIONÁLNÍ KALEIDOSKOP HODNOCENÍ PŘÍNOSU PROJEKTŮ, FINANCOVANÝCH Z EU, PRO ČLENSKÉ FIRMY SP ČR Kraj Regionální manažer Zjištění Karlovarský a Ústecký kraj Liberecký, Královéhradecký a Pardubický kraj Jihomoravský kraj a Kraj Vysočina Moravskoslezský kraj Olomoucký a Zlínský kraj Plzeňský a Jihočeský kraj Středočeský kraj Václav Pavelek Markéta Heroutová Ilona Staňková Petr Holica Jana Mikulčíková Michal Lehký Kateřina Budínková Zaměstnavatelům v regionu se obecně vzdělávací projekty líbí, kritizují však to, že na peníze z EU, které financují většinu z nich, dosáhnou jen velké firmy. Hodně zaměstnavatelů ve větší účasti odrazuje nejen byrokratická zátěž pro vyřizování projektů, ale v mnoha případech i nekoncepčnost v nastavení podmínek pro přidělení dotace. Firmám se líbí projekt Udržitelnost sociálního dialogu, kde se zaměstnavatelé mohou podílet na přípravě školení a vybírat tematické vyznění vzdělávacích akcí. Firmy hodnotí možnosti dotací všeobecně spíše kladně. Velký ohlas zaznamenaly především všechny projekty "Vzdělávejte se!", které umožnily podporu přímou a rychlou v oblastech, kde to je a bylo opravdu potřeba. Problémy firmy zaznamenávají především v rychlosti vyřízení žádostí na financování projektů. Stává se, že projekt je podán a realizace se musí posunovat nikoliv v řádu měsíců, ale i v řádu let poté jsou již aktuální podmínky pro realizaci daného projektu ve firmě zcela jiné a často se rozhodne o jeho nerealizování. Nepříjemná je také vysoká administrativní náročnost, která stojí firmu další náklady. Zaměstnavatelé se aktivně podílejí na využívání vzdělávacích aktivit. Považují tyto aktivity za přínosné nejen kvůli inovacím, zlepšování spolupráce se školami, ale i kvůli zvyšování a posilování dlouhodobé konkurenceschopnosti a zvyšování technických a užitných hodnot výrobků a technologií. Vzdělávání zaměstnanců podle názoru firem totiž vede k zvyšování vnitřní efektivity podniků. Nedostatky podle firem pořád vládnou v délce schvalovacích a vyhodnocovacích procesů podaných žádostí a v proplacení schválených projektů. Vzhledem k ekonomické charakteristice kraje hodnotí většina zaměstnavatelů nejlépe odborné vzdělávací semináře a výměnu zkušeností na odborných fórech. Do vzdělávání putuje v rámci projektů z ESF nejvíce peněz a většina firem zatím neplánuje omezit výdaje na vzdělávání lidí. Kritice ovšem neušla často vysoká administrativní náročnost pro získání dotačních titulů a nastavení parametrů řady projektů. I když zaměstnavatelé v regionech podporu zaměstnanců vzdělávacími projekty většinou kvitují, neznamená to, že by převažovaly klady. Firmy si totiž stěžují nejen na velkou administrativní zátěž při žádostech o podporu vlastních projektů, ale často i na neúměrné náklady, vyvolané nutností najmout si firmu, která žádosti o přidělení dotací umí zpracovat. Výtkám neušel ani často dlouhý časový interval od podání žádosti, po její schválení, až po realizaci projektu. Řada firem dokázala ale využít dotace z fondů EU na zdokonalení školicích pomůcek, učeben i techniky. Hodně firem se ale bojí, že kvůli dopadům další ekonomické krize, bude muset výdaje na vzdělávání zaměstnanců výrazně omezit. Vrásky na čele přidělává i stále rostoucí administrativa vzdělávacích projektů, kdy firmy mají dojem, že správně vyplněný papír je důležitější než dobře proškolení zaměstnanci. Zaměstnavatelé by k většímu zapojení lidí do vzdělávacích projektů potřebovali omezit byrokracii a zrychlit proplácení projektů. Přesto se v obou regionech snaží zaměstnavatelé měkkých projektů maximálně zúčastnit. Nejvíce využívané jsou dotace na vzdělávání zaměstnanců z dotačního programu Evropského sociálního fondu Školení je šance. I ve středních Čechách putuje největší část peněz, kterou firmy čerpají z Evropského sociálního fondu, na vzdělávání zaměstnanců, hlavně ve velkých firmách. Některé projekty jsou podle mínění zaměstnavatelů kvůli nastavení parametrů projektů pro řadu českých společností nepoužitelné. Se vzdělávacími projekty jsou vesměs dobré zkušenosti a firmy je hodnotí příznivě. Jako největší problém při realizaci projektů uvedli zaměstnavatelé administrativní náročnost, která často nedovolí další realizaci projektů. Mezi nejzajímavější a nejúspěšnější realizované projekty v kraji patří projekt firemní školky společnosti Linet. 6\n7 OTÁZKA PRO... IVETA MUSILOVÁ FOTO: ARCHIV SP ČR PROJEKTOVÁ A PR MANAŽERKA SVAZU SLÉVÁREN ČR CO BY SE MĚLO ODSTRANIT PŘI ORGANIZOVÁNÍ PROJEKTŮ? Rozhodně administrativní náročnost, především u vzdělávacích projektů a investičních projektů z Operačního programu podnikání a inovace (OPPI). Myslím, že také překáží dlouhý interval od podání žádosti až k proplacení projektu. U Operačního programu Životního prostředí zaměstnavatelům vadí příliš velká orientace na města a obce, program se už moc neorientuje na podniky, i když firmy mohou žádat o dotace a žádají, tak tím, že jich není moc, je vše hodně nastaveno právě na státní instituce. Pro řízení programů by také neškodila větší decentralizace, zaměstnavatelé řízení z centra, tedy z Prahy, příliš nechválí. JAK SE NA TO DÍVÁ SP ČR NEJEN VZDĚLÁVACÍ PROJEKTY, ALE I FUNGUJÍCÍ SYSTÉM VZDĚLÁVÁNÍ ZMĚNÍ TRH PRÁCE S vaz průmyslu a dopravy ČR zastává názor, že nejen vzdělávací projekty, ale i systém celoživotního učení, pomůže řešit nedostatky ve fungování trhu práce. Pokud bude systém celoživotního učení fungovat, mohou zaměstnavatelé podporou změn kvalifikace lidí jen získat. Dlouhodobě totiž nejvíce vyhledávanými pracovníky, kterých se na trhu nedostává, jsou zaměstnanci v technických oborech, a to zejména v kvalifikačním stupni 3, tedy vyučení. Základnami fungujícího systému jsou Národní soustava povolání a Národní soustava kvalifikací. A první ucelené výstupy a výsledky svědčí o tom, že cesta k získání nových, obecně uznatelných kvalifikací, pomocí dalšího vzdělávání se zdá být správná. Z pohledu SP ČR jsou za důležité považovány indikátory vyjadřující úspěšnost systému tedy počet vykonaných zkoušek a počet udělených autorizací ke schváleným dílčím kvalifikacím na vzorku zaměstnanců státních institucí, převážně ministerstev. Více informací naleznete na případně na Podrobnosti o Národní soustavě povolání se dozvíte na POČET DÍLČÍCH KVALIFIKACÍ SPADAJÍCÍ POD JEDNOTLIVÉ AUTORIZUJÍCÍ ORGÁNY 7/2011 MMR MZE MPO MV MŠMT MD POČTY ZKOUŠEK DÍLČÍCH KVALIFIKACÍ Poznámka: Sledovaná data jsou od spuštění projektu NSK a NSP, tedy od ledna 2009, MMR Ministerstvo pro místní rozvoj ČR, MZE Ministerstvo zemědělství ČR, MPO Ministerstvo průmyslu a obchodu ČR, MV Ministerstvo vnitra ČR, MŠMT Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy ČR, MD Ministerstvo dopravy ČR čas I.09 II.09 III.09 IV.09 V.09 VI.09 VII.09 VIII.09 IX.09 X.09 XI.09 XII.09 I.10 II.10 III.10 IV.10 V.10 VI.10 VII.10 VIII.10 IX.10 X.10 XI.10 XII.10 I.11 II.11 III.11 IV.11 V.11 VI.11 VII.11 7\n8 ŠETŘENÍ A VÝZKUM DAŇOVĚ ZVÝHODNĚNÉ BENIFITY PRO ZAMĚSTNANCE: VEDE VZDĚLÁVÁNÍ A PENZIJNÍ PŘIPOJIŠTĚNÍ V zdělávání je pro zaměstnavatele stále na prvním místě v žebříčku daňově zvýhodněných pracovních benefitů. Druhým nejčastějším benefitem jsou výdaje na penzijní připojištění a žebříček uzavírají výdaje za stravenky. Vyplývá to z průzkumu, který během letoška zpracovala finanční skupina ING ve spolupráci se Svazem průmyslu a dopravy ČR (SP ČR). Data také ukazují, že zaměstnavatelé, pokud se jejich ekonomická situace zhorší, krátí nejvíce výdaje právě na vzdělávání a stravenky. Z průzkumu, ve kterém odpovídalo 112 společností z České republiky, vyplývá, že vzdělávání je i letos nejdynamičtěji rostoucím pracovním benefitem očekávaný nárůst v poskytování tohoto benefitu zaměstnancům Daňově zvýhodněné zaměstnanecké benefity Podíl Vzdělávání 78% Penzijní připojištění 71% Stravenky 68% Životní pojištění 54% Očkování proti chřipce 28% Příspěvek na dovolenou 24% Příspěvek na cestování do zaměstnání 20% Daňově nezvýhodněné zaměstnanecké benefity Podíl Mobilní telefon 84% Služební automobil 80% Pitný režim 79% Vzdělávání 70% Věcné dary / Jednorázové odměny 64% 13. plat 37% Zaměstnanecké půjčky 32% Sport 32% Zdraví (vitamíny, rehabilitace, atd.) 31% Kultura 28% Příspěvek na dovolenou 18% Flexi poukázky 13% Vzdělávání je stále na prvním místě v žebříčku daňově zvýhodněných pracovních benefitů. slibuje 11 procent oslovených společností. Faktem sice je, že kvůli obavám ze snižování objemu zakázek může statistika doznat změn, na popularitě nejoblíbenějších pracovních benefitů to ale podle průzkumníků nebude mít výrazný vliv. Pracovní benefity přitom nabízí svým zaměstnancům většina oslovených společností (98 procent). A podobný výsledek zaznamenaly i daňově nezvýhodněné benefity. Podporu vzdělávání svým zaměstnancům poskytuje 78 % firem. Nejvíce poskytovaným daňově nezvýhodněným benefitem jsou pak výdaje za mobilní telefony, které svým zaměstnancům poskytuje 84 % firem. Z průzkumu ING a SP ČR dále vyplývá, že 40 % společností nad daňově uznatelné benefity poskytuje svým zaměstnancům i další motivační benefity. Zaměstnavatelé přitom říkají, že většina daňově nezvýhodněných benefitů má stagnující tendenci, zejména pokud jde o benefity finanční. Jediný výraznější nárůst ze všech známých daňově uznatelných benefitů je možné očekávat u vzdělávání, které bude poskytovat o 4 procenta společností více. Z průzkumu SP ČR a ING ovšem také vyplývá, že zaměstnavatelé, u kterých se zhoršila ekonomická situace, plánují častěji zrušení nebo snížení poskytování daňově zvýhodněných zaměstnaneckých benefitů, než ostatní společnosti. Dvacet procent firem se zhoršující se ekonomickou situací třeba plánuje snížení nebo zrušení výdajů na vzdělávání, 10 procent pak u stravenek. Výzkumu se zúčastnily společnosti ze všech krajů v České republice. Z Prahy bylo 20 % společností, z Čech 42 % a Moravy 38 %. Mezi respondenty dominovala skupina firem ze zpracovatelského průmyslu s 55 % zastoupením, stavebnictví (10 %) a společností provozujících obchod, opravy apod. (11 %). Byly zastoupeny všechny velikosti firem podle počtu PETR POKORNÝ, zaměstnanců nad 250 zaměstnanců 42 %, zaměstnanců 29 % a do 49 zaměstnanců 30 %. Máte hlad po dalších informacích? Navštivte: Chcete pravidelně dostávat tento bulletin do své ové schránky? Objednejte si ho na adrese : Regionální kaleidoskop měsíčník přinášející informace z dění v regionech ČR Vydavatel: Svaz průmyslu a dopravy České republiky, Freyova 948/11, Praha 9 Šéfredaktor: Pavel Daniel Redakční rada: Alice Čechová, Ondřej Gbelec, Růžena Hejná, Milan Mostýn Kontakt: Grafická úprava, sazba a tisk: Ottova tiskárna, s.r.o. Náklad: 2100 ks Evidenční číslo: MK ČR E Uzávěrka vydání: Tento bulletin je vydáván v rámci projektu Udržitelnost sociálního dialogu, který je spolufinancován z Evropského sociálního fondu a státního rozpočtu ČR. 8\nEmployee Benefits 2009\nEmployee Benefits 2009 Jak krize ovlivňuje zaměstnanecké výhody Jan Šíbal, ředitel Employee Benefits ING 28. května 2009 www.ing.cz POJIŠŤOVNICTVÍ - BANKOVNICTVÍ - SPRÁVA AKTIV Výzkum zaměstnanecké výhody


Motýlkový dort | pazitka.cz\nMotýlkový dort zpět\nIngredience na pomerančový korpus:\nžloutek 4 ks cukr 130 g pomerančový džus 12 lžic\nolej 6 lžic polohrubá mouka 300 g prášek do pečiva 1 ks\nvanilkový cukr 1 ks pomerančové aroma pár kapek oranžová potravinářská barva pár kapek\nbílky ušlehané v pevný sníh 4 ks\nvoda 10 lžic polohrubá mouka 140 g prášek do pečiva 2 ks\nKrém bílý a čokoládový:\nmáslo 60 g hladká mouka 60 g mléko 250 ml\nmáslo 400 g cukr 200 g kakao 80 g\nrozpuštěná čokoláda 100 g\nžloutek 4 ks, cukr 130 g, pomerančový džus 12 lžic, olej 6 lžic, polohrubá mouka 300 g, prášek do pečiva 1 ks, vanilkový cukr 1 ks, pomerančové aroma pár kapek, oranžová potravinářská barva pár kapek, bílky ušlehané v pevný sníh 4 ks, žloutek 6 ks, cukr 200 g, kakao 60 g, voda 10 lžic, polohrubá mouka 140 g, prášek do pečiva 2 ks, bílek 6 ks, máslo 60 g, hladká mouka 60 g, mléko 250 ml, máslo 400 g, cukr 200 g, kakao 80 g, rozpuštěná čokoláda 100 g\nVyšleháme si pěnu ze žloutků a cukru, přidáme pomerančovou šťávu, olej, mouku s práškem do pečiva, kůru, aroma a můžeme přidat i potravinářskou barvu. Vymícháme si těsto a na závěr opatrně vmícháme tuhý sníh ušlehaný z bílků. Pečeme v předehřáté troubě na 180 °C „do růžova“.\nKrémy bílý a čokoládový:\nZ másla a mouky uděláme světlou jíšku, přidáme mléko, uvaříme kaši a necháme vychladnout.\nČokoládový krém uděláme tak, že do zbylých 2/3 bílého krému přidáme kakao a rozpuštěnou čokoládu, kterou máme výše v ingrediencích.\nVyšleháme si máslo s cukrem a přidáme vychladlou kaši. Do misky odebereme cca 1/3 bílého krému, který bude sloužit na potření celého dortu (pod potahovou hmotu používám bílý krém, čokoládový by prosvítal).\nPrvní den si upečeme korpusy (forma o průměru 26cm), vychladíme ho a přes noc necháme přikrytý fólií.\nDruhý den si korpus pomerančový i tmavý 2x prořízneme, takže vzniknou celkem 3 patra z každého korpusu.\nPak si rozdělíme korpusy tak, aby byl jeden základní dort (první patro) světlý pomerančový korpus, uprostřed tmavý korpus a nahoře zase pomerančový. Druhý základ na dort tedy bude tmavý korpus, uprostřed pomerančový a nahoře tmavý. Druhé patro si ořízneme do průměru, který chceme (tak aby byl menší než první patro). Každý korpus můžeme potřít marmeládou, ale hlavně je slepíme čokoládovým krémem. Patra dortu nedáváme na sebe! M8me tedy první patro zvlášť a druhé patro také zvlášť na talíři. Korpusy celé potřeme bílým krémem, uhladíme a necháme do večera zatuhnout v lednici.\nTeď již jen potáhneme potahovací hmotou Smartflex Velvet mandlová příchuť (já jsem použila základní bílou barvu). Nyní přichází ta chvíle, kdy přeneseme potažené druhé patro na první a vznikne nám dvoupatrový dort.\nNakonec dort ozdobíme jedlým papírem, v tomto případě je přilepený růžičkový papír dekor gelem a motýlci jsou vystřižení a uprostřed štětečkem přilepení také gelem.


český fotbal Archivy - #kopejzaknihu\n5 února, 2021 05 min Čtení\nUplynulo jen pár měsíců od konce aktivní kariéry Milana Baroše a ostravský útočník už vyrukoval mezi čtenáře se svojí biografií s názvem Opravdová legenda. Rekapituluje v ní skvělou kariéru, v níž prošel anglickou, francouzskou či tureckou ligou a stal se druhým nejlepším střelcem české reprezentace v historii. Na knize se podíleli hned čtyři tvůrci…\nJosef Bican: přerod v celebritu i odmítnutí říše\n27 ledna, 2021 03 min Čtení\nKolik dal vlastně legendární Josef Bican za svoji kariéru branek? Jednu z odpovědí na tuto otázku přináší útočníkova biografie, kterou sportovní novinář Josef Pondělík nazval Pět tisíc gólů. Soutěžní, přátelské, reprezentační, klubové, dorostenecké, neoficiální… čert aby se v tom vyznal. Mravenčí práce s dolováním a ověřováním dat v poslední verzi přisoudila Bicanovi 821 soutěžních…


Házenkář Dukly Brabec nesmí sedm měsíců hrát - Sport.cz\n19. listopadu 2008 13:15 - PRAHA\nHázenkář Dukly Praha Petr Brabec má na sedm měsíců zastavenou činnost za úder do obličeje rozehrávače Prešova Petera Tumidalského, který skončil zlomenou lícní kostí slovenského hráče. Trest, podle kterého už by si do konce sezony neměl zahrát, mu udělila disciplinární komise Českého svazu házené (ČSH).\nSvaz dostal podnět od delegáta zápasu, který poukázal na nepotrestání některých hrubých zákroků. "Na základě videa jsme věc předali disciplinární komisi a ta rozhodla, jak rozhodla. Navíc Prešov podal na Brabce trestní oznámení," řekl ČTK generální sekretář ČSH Stanislav Svoboda.\nTumidalský si na klubovém webu stěžuje, že při přechodu do protiútoku dostal úder pěstí přímo do tváře. Brabec se však brání a jeho slova popírá. "Narazil do mě hlavou, ani jsem nedostal žlutou kartu," oponuje.\nPauza doufá v návrat Brabce do play-off\nHráč takových kvalit mu prý bude hodně chybět, takže plánuje doplnění týmu. Nevzdává se ani naděje, že Brabec ještě do aktuálního ročníku nejvyšší soutěže zasáhne. "Je možné, že Brabec závěr sezóny, tedy především zápasy play-off, stihne. Po odpykání poloviny trestu může požádat o prominutí jeho zbytku," poznamenal.\nPro Duklu je to v této sezóně již druhý velký trest. Nedávno byl klub potrestán odečtením dvou bodů po skončení základní části za to, že Daniel Rangl ve dvou zápasech nastoupil s propadlou registrací. Proti tomuto verdiktu se Dukla odvolala.\n"Prostě jsme si toho nevšimli, stejně jako delegáti zápasu, kteří registrační průkazy kontrolují. Ani Karviná, ani Jičín protest nepodaly, upozornili jsme na to sami. Trest dostal funkcionáři celku a klub pokutu, což považuji za adekvátní, ale odečet bodů by znehodnotil celou soutěž," řekl k tomuto případu Pauza.\nV této souvislosti poukázal na situaci při letošním evropském šampionátu v Norsku, kdy se svaz provinil obdobným způsobem. Tehdy v českém dresu nastoupil neoprávněně proti Slovinsku Martin Prachař, který nebyl uveden na širší soupisce týmu. Výsledek zápasu se neměnil, jen hráč nemohl dále na ME hrát.\nVe věku 93 let zemřel Pete Newell, slavný basketbalový trenér a člen Síně slávy. Jako kouč přivedl v roce 1959 k prestižnímu titulu univerzitních šampiónů tým Berkeley, o rok později v Římě získal s muži zlato na OH.\nFlorbalistky FBC Ostrava postoupily po výhře nad FBS Olomouc 8:4 do semifinále Poháru ČFbU. Doplnily tam obhájkyně triumfy Děkanku Praha, SSK Future a 1. SC SSK Vítkovice.


Neobyčejná sbírka v srdci Manhattanu – RezidenceOnline.cz\nDesignér William T. Georgis je tvůrcem extravagantního interiéru na Manhattanu. Provedeme vás úžasným prostorem s originálními kousky od Andyho Warhola nebo kontroverzního Damiena Hirsta.\nApartmán, jehož prohlídku vám nabízíme, v sobě skrývá řadu nej. V první řadě je situován v historickém domě z 19. století, který stojí na Manhattanu, okázalé čtvrti New Yorku, kde údajně žijí nejbohatší lidé tohoto kosmopolitního města. Ze střešní terasy je vidět na Empire State Building, nyní nejvyšší budovu metropole.\nSe svými 102 patry se tyčí do výše 381 metrů, spolu s televizní věží je to celkem 443,2 m. Byla vystavěna v roce 1931 a ve své době byla nejvyšší budovou světa. Sjedete-li výtahem, máte to jen několik desítek metrů na Pátou avenue s kouzelnou katedrálou sv. Patrika z konce 19. století, jež se vyjímá uprostřed husté zástavby výškových budov.\nNachází se zde přibližně 40 divadel, která udávají tón kulturnímu dění po celém světě.\nMajitel apartmánu čekal několik let, než se mu poštěstilo najít místo svých snů. Ze střešní terasy má Manhattan jako na dlani, jeho dominanty se zdají být na dosah ruky. Proto výběr architekta a designéra v jedné osobě velmi zvažoval.\nJeho cílem bylo zachovat genia loci místa a zároveň získat prostor pro odpočinek a setkávání s přáteli v době, kdy pobývá v New Yorku. Volba padla ne náhodou na Williama T.\nGeorgise, který se již šestým rokem drží mezi stovkou nejúspěšnějších architektů Ameriky. Při navrhování interiéru se snaží sladit architektonický návrh s účelem, kterému bude interiér sloužit. Citlivě naslouchá svým klientům, ale zároveň si ponechává prostor pro vlastní realizaci.\nJeho design je založený na respektování tradice a neortodoxním použití materiálů, zároveň ale umocňuje architektonický kontext a podtrhuje autorův vlastní názor. „Architekti se často zastaví na určité úrovni stylizace. Myslím, že je smysluplné navrhovat interiér až do posledního detailu,“ říká William T.\nByla by škoda nevyužít příležitost k této svůdné vzájemnosti.\nV případě luxusního bytu na Manhattanu William T. Georgis umocňuje architektonický styl expresivní aplikací umělecké sbírky moderního umění. Pracuje se stylovým nábytkem, exotickými doplňky a klasickými dekorativními materiály. Jeho přemýšlivý eklekticismus vychází ze znalosti umění, architektury a dekorací.\nHlavním motivem je magie života, které se ve svých dílech dotýkají skutečné hvězdy výtvarného umění, jako jsou Andy Warhol, Damien Hirst nebo Richard Serra.\nKaždý z prostorů se nese v jiném duchu, nábytek, dekorace, struktury a barevnost umocňují designové působení celku. Knihovna s původním mahagonovým táflováním stěn si zachovává ráz interiéru 19. století. Světlo prostupující vysokými okny tlumí jemné mušelínové závěsy, s atmosférou tajemného šerosvitu souzní kontroverzní dílo Damiena Hirsta.\nvýstavou v Saatchi Gallery v Londýně, na které poprvé vystavoval žraloka naloženého v nádrži s formaldehydem.\nV dalších místnostech se jakoby rozjasní, stěny pojednané bílou barvou odrážejí popartové kreace Andyho Warhola. Sbírka jeho portrétů zdobí rozlehlou hernu, které dominuje stůl na biliár. Autor, původem z východního Slovenska, se v průběhu 60. let minulého století se vypracoval z tvůrce inzerátů v jednoho z nejproslulejších amerických umělců.\nMaloval produkty hromadné spotřeby, jako například plechovky Campbellovy polévky, také se věnoval tvorbě portrétů osobností pop kultury, kterými byli například Marilyn Monroe, Elvis Presley nebo Elizabeth Taylor. Tato díla prostupují celým apartmánem, vedle herny zdobí také rozlehlou halu. V průhledu vyniká jídelna s kruhovým leštěným stolem.\nSchodišťové zrcadlo vyplňuje objekt sestavený z krabic s Campbellovou polévkou, vděčným tématem popartového mága. Každý z koutů v rozlehlém bytě má jinou atmosféru, stylový nábytek střídají moderní kousky, doplňky, konzolové stolky, lustry a zrcadla v sobě ale nesou pečeť 19. století, ve kterém byl dům postaven.\nText: Alena Kodlová, Foto: Gerber GMC


Pokání / Atonement (2007) | ČSFD.cz\nKomentáře uživatelů k filmu (1 241)\nSilný milostný příběh na pozadí druhé světové, kterému nepřálo štěstí, kvůli falešnému obvinění ze znásilnění. Konec mě definitivně emocionálně odzbrojil a celý film ve mě zanechal velmi silný dojem, což se u mě zas tak často nestává. Keira Knightley a James McAvoy zahráli více než přesvědčivě a jen potvrzují, že jsou obrovskými přísliby do budoucnosti. Joe Wright se po Pýše a předsudku definitivně zařadil mezi nejlepší režiséry současnosti a nemůžu se dočkat jeho dalšího film The Soloist. Při absenci nominace Amerického gangstera držím palce Pokání, aby získal sošku nejen pro nejlepší film (opět nechápu nominace pánů z Akademie, kde je nominace pro Wrightovu režii???).......(28.1.2008)\nUž jsem si tak sumíroval, který film byl letos nejlepší, která režie mě nejvíc zaujala atd. A pak přijde těsně před koncem roku tohle ! ... Silný, mistrovsky budovaný příběh, skvělé herecké výkony a hlavně úžasný výkon na režisérské stoličce. Miluju, když na svou kreativitu režisér strhne pozornost tímhle způsobem, vrcholícím nezapomenutelným, pětiminutovým ! souvislým záběrem apokalypptického vojenského ležení na francouzské pláži .... Velmi silný zážitek, který si bezpochyby zopakuji i na velkém plátnu ...(30.12.2007)\nSofistikovanejšie napísaný a zostrihaný TITANIC.(4.2.2008)\nOscar 1: Hudba + 6 nominací: Nejlepší film, Herečka VR - Saoirse Ronan, Kamera, Výprava, Kostýmy, Scénář . . . . . . . . . . . Zlatý Lev - výběr(3.9.2007)\nOpět nádhera, Joe Wrighte, 2:0 pro tebe. Poslední třetina sice působí ZDÁNLIVĚ poněkud kostrbatým, nesourodým dojmem (zejména vkládáním Brionyních životních momentů), ale záverečné rozhřešení tomu dá smysl a emočně člověka rozseká, přestože náhlé zasazení do současnosti působí poněkud rušivě. Díky bohu za Joe Wrighta, který do kin vrátil svým způsobem vyprávění jakousi starosvětskou krásu a eleganci, s emocemi, které vyvolávají příjemné mrazení v zádech. Velmi mě překvapil James McAvoy, který od doby nesympatického floutka v ´Last King of Scotland´ prodělal osobnostní proměnu až v zde charismatického mladíka, kterému jsem věřil každé gesto a Keira Knightley? Přes její lehce anorektický typus mám pro ní slabost, film od filmu herecky roste a její tvář zde vyzařovala noblesní krásu hvězdy stříbrného plátna předválečné éry. Hlavní hudební motiv mi pak pořád zní hlavou a vyhánět ho z ní určitě nebudu :o)(26.12.2007)\nMyšlenka, která se mi při vzpomínce na zhlédnutí Pokání vybavuje jako první, zní: "Vanessa Redgrave je Paní Herečka." Není to myšlenka právě férová, neboť ona věhlasná dáma, jakkoliv je všeho toho obdivu hodna, de facto jen sklízí plody práce, kterou předcházející dvě hodiny reálného času odváděli jiní. Těmi jinými jsou samozřejmě ostatní herci v čele s Jamesem McAvoyem, jehož mladické nadšení, bouřící emoce i pozdější zatvrzelost nejsou míň než úžasně přesvědčivě zahrané. Poklona patří i Keiře Knightley, které to kromě všestranného hereckého projevu (až na ty slzy, ty jí pořád moc nevěřím:)) ještě neskutečně sluší - s tou výhradou, že pět až deset kilo navrch by jí opravdu prospělo. Jestliže slečně Cecilii přináležela poklona, pak před Briony - jak tou ztvárněnou Saoirse Ronan, tak i tou, kterou zahrála Romola Garai - se patří pokleknout a udeřit čelem o zem, protože to jak za mimochodem neskutečně pod kůži se zarývajícího a do hudebního doprovodu výtečně zakomponovaného zvuku psacího stroje s doširoka otevřenýma očima vstřebává svět kolem i uvnitř sebe (a taky ho fatálně ovlivňuje), je něco jen těžko popsatelného. Absolutně nepopsatelné je potom to, co režisér spolu s kameramanem a skladatelem stvořili na pláži v Dunkerque - tam nejen že mi běhal mráz po zádech, ale skutečně mi spadla čelist. Joe Wright se tentokrát opravdu utrhl ze řetězu a formální stránce svého díla dal místy takové grády, že by se za ně nestyděli ani Queeni. O hudbě už zmínka padla, ale teď se hodí říct, že i ona činí Pokání přitažlivějším, a to tak že značně, a že Dario Marianelli v mých očích (respektive uších) nad očekávání zabodoval, protože z jeho předchozích prací jsem si nezapamatoval ničehož nic, a on si najednou vyrukuje s tak mazáckou kompozicí a s tak silným hlavním tématem. Víc už nemám co bych dodal. Snad jen, že o případné stovce se rozhodnu, až Atonement uvidím znovu - (možná) zatím dávám 90%. PS: Tak po druhém pokusu to přece jen plná stovka nebude, i když poslední desetiminutovka se mnou zase zamávala. A vlastně nejenom ta...(29.7.2008)\nÚchvatné z hlediska propracované struktury, pečlivé kompozice záběrů, které jsou dokonale podepřeny famózním soundtrackem. ALE, celé to působí ve snaze o co nejrozsáhlejší ódu roztříštěným dojmem, neboť se až tolik skáče, že po chvilce jeden lehce váhá nad tím, zda se viděné odehrává před anebo po tom, co viděl před chvilkou. Vztah hlavních hrdinů, jakkoli jsou protagonisté věrohodní ve svém nasazení, je až příliš zkratkovitě podán a než se člověk rozkouká, už je z toho náhle osudová láska. Blafák na konci je vynikající, přesto mám ale pocit, že to běžný divák ani omylem tak nedocení jako někdo, kdo se věnuje psaní (nebo k tomu má alespoň sklony). Joe Wright překvapil tím, jak moc si dovoluje být progresivní, aniž by se mu citlivé téma rozpadlo pod rukama. Nadchl silnými momenty a nepřerušenými střihy a zaujal drzou dějovou komplikovaností. Pachuť z přílišné roztříštěnosti se však nevytrácí ani pod tou závěrečnou slzou, která padla. Ale nepochybuji, že právě kvůli ní se mnozí odhodlají k plnému hodnocení…(30.1.2008)\nI gave them their happiness. Vzhledem ke vzdálenosti vytyčeného cíle nebývale svižná procházka rozlehlým venkovským sídlem, přilehlou zahradou, válkou zmítanou Francií a rušným Londýnem. Osvěžující ponoření do kašny, ve své dravosti něžná milostná scéna nebo dunkirkská plážová odysea jsou možná jenom formálními výstřelky, ale formálními výstřelky tak dokonalými, že budete svůj tep těžko přesvědčovat, aby se nezrychloval. Kýč nekýč. A nebyla to žádná z postav, která mě přiměla mlčky sedět a tiše doufat, nýbrž vypravěč. Po těch dvou hodinách jsem měl pocit, že jej znám dost dobře, abych si troufnul mu tykat. Takže - skvělá práce, Joe! 85% Zajímavé komentáře: Marigold, Nathalie, castor, Torrance, Martyr, TomBar, Kvico(6.2.2008)\nČlověk podvědomě čeká dávku kýče a taky že jej dostane. Jenže pokud není cynik, musí jej celá ta obrazová i příběhová nádhera smést. Joe Wright se zbavil svého jediného nedostatku – zmatek v postavách, a předkládá uvědomělou a distingovanou podívanou, jež má tak obrovské srdce, až divákovi emoce chvílemi nestíhají a směs smíchu i smutku zanechává jeden z nejromantičtějších zážitků v novodobé kinematografii. A závěrem snad jenom podotýkám fakt, že z Keiřiny sladké tvářičky konečně vyrostla charakterní herečka a Joe Wright je aktuálním talentem č. 1 celé ostrovní tvorby – za ten fantastický steadycam na pláži by mu jistě smeknul i samotný Brian De Palma.(23.1.2008)\nO Pokání mi řekli, že je to film, který jako mlaďas asi pobrat moc chtít nebudu, ale já jsem se na něj chystal jako na film roku a taky jsem ho tak bral. Nakonec jsem ale sledoval drama, které se odehrávalo mezi dvěma válkama a absolutně jsem pochopil to, co mi o něm řikali. Nedokázalo mě to tak urvat, ale abych se přiznal, taky jsem se na něj dlouho připravoval. Hezké na tom všem jsou ty obrázky války, to pozadí příběhu, to mě teda dokázalo dostat, ale samotný příběh pro mě přišel příliš vážný, až možná přehnaný, ale o tom to také právě všecko je. Vážné a přehnané a abych pravdu řekl, nic pro mě. Každopádně chápu proč je Pokání tak velkolepým filmem. Dokáže chytnou, dokáže zaujmout a nakonec dokáže rozbrečet, a když film dokáže rozbrečet, tak je to zaručený fakt, že tenhle film je prostě pecka. Jen na pět hvězd u mě rozhodně nevyhrál.(7.8.2008)\nRomantické filmy rozhodně nepatří k těm, které bych nějak vyhledával, ale občasné nahlédnutí do žánrů, jež mi nejsou blízké, nezavrhuji. Takže jsem se dnes odhodlal ke zhlédnutí nejlépe hodnocené romance roku 2007, tedy Pokání. A výsledek je ten, že většinu stopáže jsem se nudil, byl jsem rozmrzelý a těšil se, až to skončí. Režie je špičková, film obsahuje spoustu nádherných záběrů, ale na mne to prostě nijak neúčinkovalo. No a potom příběh skočil do přítomnosti, přišel závěr a ten mě rozsekal. Takže veškerá rozladěnost je náhle tatam a já můžu říct, že nelituju, že jsem si tento snímek pustil. 70%(24.8.2008)\n7/10... Skvelý McAvoy a bravúrne filmové remeslo (kamera, strih, hudba a zvuk). A potentovaný scenár, ktorý sa po sľubnom rozbehu (úvodné dejstvo až po štvorročný skok je vynikajúce nielen formou, ale aj obsahom, napätie a emócie z plátna doslova tryskajú) zvyšných cca 70 minút už len bezradne potáca, potkýna, blúdi a snaží sa to zamaskovať nejakou "nehollywoodskou nedoslovnosťou". Emócie sa postupne vytrácajú, prichádza chlad a nuda. Príbeh o "nikdy nepovedaných a nedoriešených veciach" nemožno komponovať tak, že príbeh nedopovieme a nedoriešime. Rozprávanie tety v televíznom štúdiu je len maličkou, z prsta vycucanou náplasťou, ktorá je pôsobivá len preto, že je nám ľúto tých sympatických postáv, ale skutočná katarzia to rozhodne nie je. A tak celý scenár zostáva len nemastnou-neslanou (len občas pikantnou) omáčkou okolo dvoch jednoduchých myšlienok: 1, klamať sa nemá; 2, keď chcete pretiahnuť Keiru Knightley, nepíšte jej slabošské ospravedlňujúce dopisy, ale chlapsky úprimne vyjadrite túžbu po jej sladkej vlhkej kundičke. Na "oscarový film" (dúfam, že ho nakoniec nedostane) trochu málo. Dobre, Wright je rozhodne dobrý režisér, ale napríklad blúdenie plážou plnou vojakov na jeden záber je čistý onanizmus, samoúčelný a z hľadiska príbehu načisto zbytočný. Dal by som mu natočiť nejaký čistý hollywoodsky popcorn, trebárs Transformers 2 alebo Harry Potter 7, tam by sa jeho zručnosť komponovať krásny audiovizuál bez obsahu dokonale uplatnila.(2.2.2008)\nPo zhlédnutí tohoto filmového nádherna jsem se zcela zhypnotyzován sílou příběhu a dokonalého souladu obrazu s hudbou zvednul ze sedačky a ráno se probudil ve své posteli. Co se dělo se mnou mezi tím, nedokážu popsat. Tak silně do mě snad ještě žádný "zamilovaný " film nevstoupil.(7.2.2008)\nPříliš přeceněná romance, která nevyvolává tolik emocí jak si myslí, ale spíše velké rozčarování. Snímek mi připomněl divadelní hru mající tři dějiství. První je o rozvratu vztahu sluhy a dcery bohaté rodiny, který zapříčiní její hloupá a naivní sestra, která však moc dobře ví, co dělá. Tato část je skvělá až přímo úžasná, hlavně její hudba, která nemá naprostou chybu a dokazuje čeho je dnes hudební skladatel schopný. Obsahuje výborné herecké výkony, hlavně mladičké dívenky, která změní osudy několika lidem. Celé vizuální pojetí v první části nepřekáží a dobarvuje umělý svět bohatých. Druhá část je o dopadu rozvratu jedné lásky. Technicky skvěle zvládnuté, konečně režisér představuje i několik nádherných záběrů a jeden dlouhý bez jediného střihu. Tento moment už trochu nudí svou "neoriginalitou", ale přesto je kvalitně vytvořen a potěší. Bohužel tato část je nudná a nic se v ní prakticky neděje kromě hledání odpuštění. Poslední díl je už sám o sobě malý vtip. Do snímku se moc nehodí a celý film podle mě sráží. Nechci a nebudu spoilerovat, ale překvapí vás to je jisté, ale možné i zarmoutí jako mě. James McAvoy je skvělý jak jen může být, Keira Knightley mi není tak příjemná jako v jejím předchozím snímku Pýcha a předsudek a na závěr je tu milé překvapení, Saoirse Ronan, která je naprosto skvělá a strká všechny ostatní do své maličké kapsičky na boku šatiček. Pokání je velký film, barevný a technicky krásně zvládnutý, ale prázdný a to hlavně vzhledem k pocitům, které ve mě nevyvolává příběh (od polovičky snímku) a ani postavy. Nepřesvědčivé postavy, které nejsou pravděpodobně chybou herců, ale scénáře a režie, vedle divného závěru ve mě nechávají průměrný pocit z nevydařené šance jak se stát filmem roku. PS: je mi jasné, že se najdou všichni Ti poeticky a citově naladění, kteří na tento film nenechají dopustit, přeji jím to, ale podle mě hodně ztrácí na objektivnosti, protože tento film není dokonalý a je dost přeceněný. Doufám, že mu brzy dám druhou šanci, nejlépe v kině, a přesvědčím se zda mám pravdu či první shlédnutí na mém malém monitoru bylo pouze mým nepochopením autora. "Omluva, ať je sebekrásnější a obsáhlejší, nikdy nevrátí čas."(31.12.2007)\n║Rozpočet $30miliónov║Tržby USA $50,927,067║Tržby Celosvetovo $128,457,093▐ Tržby za predaj DVD v USA $15,209,836 //počet predaných kusov 949,666║ Takže čo tomuto filmu asi chýba najviac? Lepšie vykreslenie hlavných postáv, je to tak strašne útržkové, že takmer nevieme čo sú tí ľudia zač... Námet je fajn prešpikovaný, vizuál takmer bez chyby, hudba neopočúvaná,... ale ako celok to až na také chválospevy nie je, film nemá až takú hlbokú citovú formu akú by mohol mať a potenciál na to mal obrovský len asi sám režisér Joe Wright trošku precenil svoje schopnosti. Nominácie na ceny hercov ako James McAvoy a Keira Knightly sú irelevantne premrštené, na tom priestore čo vo filme mali nie je to až taká kompabilita výkonov. /70%/(29.3.2008)\nScénář: Christopher Hampton .. Když jsem před dvěma lety odcházel nadmíru spokojen z kina z filmu Pride & Prejudice, tak jsem si k milované herecké hvězdě Keira Knightley přidal jméno ještě jedno, tehdy úplně nové - režisér Joe Wright. Jeho nový projekt, dokonce se zmíněnou herečkou, se tak automaticky ihned po anoncování zařadil mezi mé vůbec nejočekávanější. Pravda, čekání bylo dlouhé (několikrát odsunutá česká premiéra mne donutila vzít těsně před koncem roku za vděk s projekcí jen na vlastním domácím kině - doplněnou po premiéře i o klasickou kino projekci), ale čeho jsem se na jeho konci dočkal se jen stěží popisuje. Emocionální koncentrát té nejlepší současné (evropské) filmařiny, vizuální lavina nádherně nasnímaných scén, citlivě skládaná kresba příběhu (místy může působit seřazení jistých scén podivně, ale po skončení vám nezůstane jediná z nich neobjasněná a všechny mají v ději své pevné místo), prostě stěžejní filmový zážitek roku 2007 a že takových letos mnoho nebylo. Keira Knightley předvádí opět svůj osobitý herecký koncert a jen podtrhuje zaslouženou první příčku v oblibě. Tyto role jsou pro ní jako stvořené, dámy z vyšších/staroanglických kruhů zvládá bravurně. Prostoru sice nemá tolik, protože v příběhu vystupuje jen na několika místech, ale každé políčko zaručeně rozjasní ještě o něco více než to dělá pan režisér. Její herecký partner, James McAvoy, na tom naštěstí není o nic hůře a s Saoirse Ronan / Romola Garai dotváří stěžejní trojúhelník postav. Atonement se rozprostírá pomalu, stejně jako když údery psacího stroje zaplňují prázdný list papíru, ale v okamžiku, kdy stroj utichne a všechny stránky se spojí v celek tak silně působí. Kde končí možnosti příběhu o lásce, tam nastupuje um filmařského tvůrce a kde končí oku lahodící obrazy nastupuje úchvatný hudební doprovod Dario Marianelli. A přestože není Atonement po celou dobu bezchybné, na konci ten blahý pocit dokonalosti přesto nejspíš mít budete. 90%.(27.12.2007)\nKategorie uvěřitelnosti byla pro mě vlastně klíčovou. „Pokání“ obsahuje scény, které bych bez mrknutí oka označil za strhující. Těch několik minut válečných výjevů patří k tomu nejlepšímu a filmařsky nejvybranějšímu, co jsem k tématu viděl. Bez jediného výstřelu, s neobyčejnou váhou na výpovědní sílu obrazů, bez přikrašlování, bez patetických slov, které by člověk dozajista našel v produkci americké... Vybroušenou formou dokáže zkrátka film zaujmout a vtáhnout do děje, nabídnout prvotřídní vizuální požitek z vyprávění. Dovede vzbudit sympatie díky dobře zahraným postavám. Jediným a zásadním selháním Wrightova melodramatu je tak z mého pohledu příběh, který svou schematičností dusil všechno civilní a doslova mě tlačil před sebou, znemožňoval mi plně vstoupit do děje, ztotožnit se s ním, soucítit. V závěru, který vše vygraduje do tragického crescenda, už jsem na film hleděl pouze s nezúčastněností pozorovatele, který odmítá nabízenou katarzi. Bezesporu silný moment, ve kterém se ukáže, že jediným skutečným pokáním Briony je setrvávající přesvědčení o očistné síle fabulace, jsem prožil spíše hlavou než srdcem. Z mého pohledu nejvíce utrpěl Wrightův snímek mnohomluvností a zbytečným brnkáním na city tam, kde stačilo nechat film mluvit svými specifickými prostředky a ne mu diktovat vysokou míru literárnosti a sladkobolných frází (jakkoli je mi sympatické, že se tyto fráze hlásí více ke klasické anglické literatuře než k hollywoodské tradici). Samozřejmě, je to jen můj osobní problém, ale myslím si, že pár nezasažených se nás asi najde. A nebude to náhoda. [6.5/10](3.2.2008)\nJoe Wright opět bere dech. Po fantastické adaptaci Pýchy a předsudku si vyšlápnul na horu plnou emocí a křivd. Pokání není pohodové čtení na nedělní odpoledne, ale Wright nejen mistrně manipuluje s divákem, ale zároveň mu dokáže v hlavě střídavě rozsvěcet a zhasínat žárovku optimismu. To všechno za asistence magického soundtracku, úžasné kamery a do jednoho bezchybných herců. Nebýt malého zakuckání ve střední části, bylo by to za deset a já bych musel stavět pomník. Takhle jen vynáším do nebes, protože až uvidíte vedle sebe dvě nejvýraznější scény filmu - vyznání lásky v knihovně a šestiminutový nepřerušovaný pochod po plážích u Dunkirku, pochopíte, že na tom Wrightovi něco je... umí natáčet technicky brilantní, skvěle odehrané a neuvěřitelně silné filmy, které ve vás probudí krajní odstíny smutku i radosti. Bez kompromisů a na maximum. Filmové čítanky už čekají, vy nemusíte. Meet Joe Wright. (90%)(12.10.2007)\nFor all its BEAUTY... .(6.12.2007)\nSilně intelektuální zážitek, to bych od apriori romantického filmu věru nečekal. Režisér Joe Wright si ovšem postmoderně pohrál s daným žánrem a nabídl syntézu tradičního britského historického kostýmního dramatu a moderně laděného konceptu artového filmu. Z tohoto tvaru se jakoby logicky ve finále vytratil rozměr velké (tragicky překažené) romantické lásky a romantického činu z jejího překažení vzešlého. Vtip je totiž v pointě celého příběhu - pokání ne coby fyzické podřízení běhu svého života účinné lítosti, ale pouhý intelektuální akt, fabulační složka naračního světa. Nechci spoilerovat, ale (dokonale postmoderní) pointa mne přivedla k úvaze, co vlastně bylo v příběhu reálné a co už jen vyfabulované překvapivou hlavní hrdinkou (samozřejmě při vědomí, že vyfabulované je tu kompletně vše už ve fázi románové předlohy Iana McEwana :-)). Kde je ona hranice, kdy končí prezentovaný příběh a začíná jeho fiktivní část... Joe Wright chytře divákovi již od začátku dává několikrát najevo, že tentokráte je tomu trochu jinak, než jak bývá obvyklé (vracení se v ději, konfrontace úhlů pohledu na tutéž skutečnost) a že si s ním tak trochu pohrává... Rozhodně to není na škodu. Velmi osobitý film a důstojná adaptace výjimečného románu Iana McEwana...(1.6.2009)\nJe s podivem, že v době kdy je filmaři przněna jedna kvalitní kniha za druhou, tak se již řadu let soustavně daří tvůrcům kvalitně adaptovat díla Iana McEwana. Každá z pěti dosavadních adaptací jeho děl se v zásadě povedla a tři dokonce tak, že hodně. A to včetně Pokání, což je McEwanův nikoli nejlepší, ale zřejmě nejznámější román. Joe Wright roste do veliké persony současné kinematografie. Pokud si myslíte, že McAvoy je pouze hejsek se sexy přízvukem, tak vás vyvede z omylu. Tolik silných scén propojených v jeden působivý celek, který funguje na mnoha úrovních se jen tak nevidí. A to, že vás Pokání jen tak mimochodem protáhne všemi odstíny emocionálních pocitů, tak to již je jen třešnička na dortu.(1.1.2008)\n174. nejoblíbenější film


(4) Volební program pro přímou demokracii - Fórum Pirátské strany\nVolební program pro přímou demokracii\nPříspěvek od Vojtech.Pikal » 14 dub 2017, 05:45\nJak už jsem se zmínil jinde, myslím, že by jsme měli mít připravený konkrétní volební program pro oblast přímé demokracie.\nSice to pořádně nespadá pod žádný resort (vnitro, teoreticky), takže v programu je to jen jeden krátký bodík. Přesto je to naše vlajková loď a měli by jsme k tomu mít řádný text.\nMělo by to být realistické, očekávám konkrétní body.\nNához, co by se podlě mě dalo zvládnout:\n[*] Návrh zrušení volební klauzule\n[*] STV na volbu senátorů\n[*] Upřesnění pravomocí prezidenta\n[*] Volební kodex\n[*] Zákon o obecném referendu(se zákonodárnou iniciativou)\nPad na texty: https://pad.pirati.cz/p/primademokracie2017\nMikulas.Peksa, Radek.Holodnak, Ondrej.Cesik, Ivo.Vlasaty, Frantisek.Kopriva, Josef.Spak, Robert.Magni\nPříspěvek od Mikulas.Peksa » 14 dub 2017, 09:57\nMel bych tri myslenky\nKanclersky system - nemecky kancler je volen a odvolavan parlamentem. Volba je konstruktivni, tj. stary kancler odchazi az ve chvili, kdy za nej existuje nahrada. To zajistuje kontinualni fungovani exekutivni moci - nevznikaji dlouhe ustavni krize, kdy zadna skupina neni schopna sestavit v parlamentu vetsinu a z moci prezidenta vladne nikym nevoleny urednicky kabinet v posledni dobe to doslo do uplneho extremu, tj. ze Rusnok vladnul bez ohledu na to, jestli bylo nebo nebylo mozno sestavit parlamentem podporovanou vladu. Zaroven to brani prezidentovi, aby poveril sestavenim vlady nejakeho sveho kamarada - coz je v podstate monarchisticka pravomoc, ktera narusuje rovnou soutez politickych stran, protoze zablokuje nektere varianty tvorby koalic. Pokud si navic Babis diky vztahum se Zemanem timto zpusobem zajisti premierovani, bude to pomerne zhave tema diskuse...\nJsem si vedom, ze nas dlouhodoby program je radikalnejsi ohledne delby moci - tj. oddelit uplne zakonodarnou a vykonnou moc. Nevim, jestli je to pruchozi (proto zminuju vyse zminenou variantu jako mene radikalni mezikrok k rozbiti tech nejhorsich monarchistickych prvku v nasem systemu, co tam zustaly uz od Rakousko-Uherska). Kdybychom ale chteli rovnou vyrazit timto smerem, meli bychom navrhnout primou volbu a odvolani premiera.\nAmnestie referendem - amnestie je strasne silny nastroj a nemel by od nej drzet klice jen jeden clovek. Dava smysl v extremnich situacich, kdy byl soudni system statu dlouhodobe zkorumpovan / zneuzivan k potlacovani politicke opozice. V takove situaci by mel existovat celospolecensky konsensus, ze se to delo a to se da stvrdit jedine referendem.\nNeslucitelnost funkci ministru a poslancu - na sobe jsme si vyzkouseli, ze clenove RP hlasovat v RV nemuseji. Je dobre, ze prijdou a reknou svuj nazor, nebylo dobre, kdyz hlasovali, protoze RV byl pouhym privazkem RP. Nas program kritizuje vztah vlady a parlamentu podobnym zpusobem, takze myslim, ze bychom se do toho meli oprit.\nJsem si vedom, ze posledni bod spada celkem jasne pod "Delbu moci" (kteoru taky mame v programu). Operoval bych prozatim s tim, ze mame 1 bod, ktery se bude jmenovat "Reforma ustavniho poradku" (nebo nejak podobne) a pokud by prilis bobtnal, rozdelil bych ho na "Primou demokracii" a "Delbu moci".\nPavel.Moravec, Lukas.Hejduk, Ondrej.Cesik, Jan.Posvar, Vojtech.Pikal, Vit.Jurasek, Josef.Spak, Robert.Magni\nPříspěvek od Ondrej.Cesik » 18 dub 2017, 21:59\nmě by se z přímé demokracie nejvíc líbilo. A mohlo být taky zajímavé pro volby.\nOdvolatelnost prezidenta - když si ho můžeme zvolit, měli bychom mít možnost prezidenta taky odvolat.\nVetovatelnost zákonů - by měla zamezit přijímání kontroverzních zákonů s velkým dosahem. Příklady takových zákonů jsou dotace na solární panely, církevní restituce, EET a pod. Fungování si představuju, že u přijatého zákona by byla ochranná lhůta dva týdny až měsíc, po který by se mohla sbírat podpora pro vypsání referenda na vetování zákona. Pokud by se nenasbírala dostatečná podpora pro hlasování o vetu. Zákon by nabyl účinnosti. V případě vypsání referenda by se s nabitím účinnosti počkalo na výsledek hlasování.\nObecné referendum - u obecného referenda mě zaujalo, že při hlasování ve Švýcarsku. Se před hlasováním dají dohromady argumenty pro a proti, které se pak pošlou spolu s hlasovacím lístkem. Člověk si pak může udělat vlastní docela ucelený názor, jestli hlasovat pro nebo proti. Ostatně bychom postup mohli vyzkoušet při vnitrostranickém hlasování. Argumenty pro a proti by měli dát dohromady aktivní odpůrci a příznivce návrhu. Vzájemně by se mohli docela pohlídat.\nU zavádění přímé demokracie bych preferoval postupný přístup. A nejdřív prosazovat nezávazné hlasování. Občané by si na přímou demokracii postupně zvykli a vychytalo se nastavení. Politici se podle nich budou beztak dost řídit. A když ne voliči jim to můžou ve volbách spočítat.\nKancléřský systém bych raději nezaváděl a šel rovnou cestou přímé volby starostů/hejtmanů.\nU amnestie bych byl pro možnost ji vetovat. Když by byla ok nemusel bys organizovat referendum a když by byla naprd. Udělal bys referendum o vetování amnestie.\nCelkově má přímá demokracie mojí podporu. Je to dobrej prostředek pro ukočírování politiku.\nTito uživatelé poděkovali autorovi Ondrej.Cesik za příspěvky (celkem 6):\nVaclav.Fortik, Jan.Posvar, Vojtech.Pikal, Mikulas.Peksa, Josef.Spak, Robert.Magni\nPříspěvek od Vojtech.Pikal » 19 dub 2017, 16:05\nKdyž vidím odvolatelnost prezidenta, musím přidat odvolatelnost senátorů.\nIvo.Vlasaty, Mikulas.Peksa, Josef.Spak, Robert.Magni\nPříspěvek od Roman.Kucera » 19 dub 2017, 16:18\nZrušil bych přímou volbu hlavního hygienika a úředníkǔ obecně, to je naprostá fantasmagorie v rozporu se služebním zákonem, EU a zbytkem světa.\nAle nelíbí se mi ani přímá volba hejtmanǔ a starostǔ. Zatímco vztah president - exekutiva může být částečně antagonistický (což u nás je hodně) a zas tak moc to nevadí, protože jejich úloha je jiná, hejtman a starosta jsou součástí většího týmu - Rady a tam stejný rozpor může být na závadu a chod kraje či města paralysovat. Ostatně kdybychom v Mariánkách měli přímo voleného starostu, nemohla by se provést jeho změna, které myslím prospěla všem zúčastněným. Takže si podřezáváme vlastní osvědčenou větev.\nA kromě 5% klausule zrušit d'Hondta a sloučit některé kraje do jednoho obvodu, aby se odstranila nerovnost.\nMartin.Smida, Vit.Jurasek, mapaf\nPříspěvek od Vojtech.Pikal » 20 dub 2017, 14:06\nPřímá volba hlavního hygienika už v programu není. (Resp. ji tam může vidět opravdu jen ten, kdo ji tam chce vidět - https://www.pirati.cz/program/dlouhodob ... emokracie/)\nSamozřejmě, že v případě přímé volby starosty/primátora/hatemana si tento sestavuje radu sám a nepotřebuje pro ni důvěru. Radní pak nemusí být zvolenými zastupitely, naopak se to částečně jeví jako nežádoucí.\nPříspěvek od Tomas.Martinek » 20 dub 2017, 14:11\npřidal bych názor na obecné referendum:\nPoněvadž ve světě sleduji množství referend, které končí často z mého pohledu nešťastně, byl bych rád, aby se v tomto případě připravil návrh takový, který by minimalizovat případná rizika zneužití v případě manipulace lidí. Líbí se mi na příklad přístup norského serveru NRK (viz https://zpravy.aktualne.cz/zahranici/di ... 5900fea04/ ), kde mohou komentovat článek pouze ti, co prokáží, že daný článek četli a mají tak povědomí o daném problému. Stejně tak v referendu by bylo vhodné, aby voliči věděli objektivní informace o čem hlasují.\nNavrhované podmínky obecného referenda:\n1.) Referendum bude platné pouze v případě, že se pro určitou možnost vysloví více než 50 % oprávněných voličů (tedy těch voličů, kteří mají právo volit a nejen těch, kteří volit přijdou). Je to lepší kritérium, než říkat, že referendum je platné, pokud se zúčastní 60 % voličů. Je to vidět například na Krymu, kde lidé proti anexi nešli volit a de facto tak hlasovali proti - v tomto případě pak neví volič jestli je výhodnější volit proti (aby ukázal, že s tím nesouhlasí) nebo nejít volit (aby neriskoval, že bude dostatečná účast, která by učinila referendum platné i v případě, že by pro hlasovalo jen 51 % voličů, což by bylo 31 % oprávněných voličů). Obdobně v případě brexitu, kdy v den hlasování pršelo a mnoho lidí tak k volbám nešlo, volit šli především rozhodnutí voliči, kterých ovšem pro takovou změnu nebylo více než 50 % z oprávněných voličů...\n2.) Výsledky referenda musí potvrdit svým rozhodnutím nadřazený volený orgán (parlament, zastupitelstvo apod.) - v případě brexitu i tak rozhodl ústavní soud, že konečné rozhodnutí je na parlamentu. V případě platného referenda (viz bod 1) by se tak jednalo o doporučení, které sice není závazné, ale bylo by asi z pohledu lidí "nemožné" nedodržet.\nVěřím, že obecná referenda ve větší míře při splnění výše uvedeného jsou možnou dobrou budoucností. Na druhou stranu, dokud nebude volební systém plně elektronizován (tak aby bylo možné volit přes Internet z domu např. pomocí datové schránky - tedy téměř zdarma), považuji referenda za drahou záležitost. Pokud by náklady na celorepublikové referendum měly být vyšší než milion korun, nemyslím si, že by to bylo zatím vhodné řešení.\nPříspěvek od Jakub.Michalek » 24 dub 2017, 18:22\nAhoj, podle mě je nejzajímavější téma přímá volba starostů/primátorů. Stačilo by zpracovat 2 stránkový materiál a udělat k tomu tiskovou zprávu. Mohli bychom to předložit i na pražském zastupitelstvu.\nZdenek.Hrib, Vojtech.Pikal, Robert.Magni\nPříspěvek od Martin.Jiranek » 27 dub 2017, 10:31\nAhoj... mám pár otázek...\n1. Přímá volba starostů, hejtmanů\nMohl bych poprosit o praktický příklad, jak by to fungovalo? Jak by fungovalo jejich zvolení a jejich vládnutí? Nedokážu si to dost dobře představit. Starosta není prezident, který je dost mimo parlament. Ani nemá takové pravomoci, aby mohl vládnout městu bez většiny v zastupitelstvu i když si sám najmenuje radu... Když nad tím tak přemýšlím, tak přímá volba starosty může úspěšně fungovat ve chvíli, kdy zároveň získá i většinu v zastupitelstvu, když ji nezíská, tak se mohou rovnou konat nové volby... Takže to trochu postrádá logiku...\nNavíc opravdu chceme každou chvíli petici nespokojeného občana o odvolání starosty? Nevím, jak v Praze, ale v Trutnově (30 tisíc obyvatel) chodí volit 40 % lidí do městského zastupitelstva. Pokud nebude starosta mnohonásobným vrahem nebo někým, kdo viditelně vykrade městskou kasu, tak je jakákoli petice odsouzená k neúspěchu a navíc se lidé dost pravděpodobně ztrapní (protože Facebook je mocný a zkušenosti s tím, jak se aktivní lidé hodně zklamali přístupem ostatních, máme), protože budou chtít po ostatních lidech, aby se někde podepisovali a pak ještě museli jít k volbám atd...\nProstě zatím fakt nevidím jediný důvod, proč by pro mě ze 3 let zkušeností zastupitele měla být v něčem výhodná přímá volba starosty a možnost jeho odvolání peticí... Ideál chápu, praktičnost v současné situace nevidím...\n2. Přímá volba členů dozorčích rad\nV programu Zdravotnictví jsem našel přímou volbu členů dozorčích a správních rad zdravotních pojišťoven. Opět by mě zajímala praktičnost tohoto postupu. Nedokážu si moc představit, že Franta, který přijde domů z noční, budeme vybírat z různých lidí, které v životě neviděl a o jejichž odbornosti nemá nejmenší ponětí, kdo z nich bude sedět ve správní radě jeho pojišťovny, od které nechce nic víc, než aby měl ošetření zadarmo...\n3. Odvolatelnost prezidenta\nNevím, jak je to nyní přesně, nějaká ta odvolatelnost je již nyní z důvodů velezrady atd... Ale opět, jak v praxi se znalostí toho, jak funguje mediální marketing, naštvanost a únava lidí z politiky... chceme pozitivně odvolávat lidmi zvoleného prezidenta... Petice, 200 tisíc podpisů... pak znova lidi k volbám atd.?\n4. Vetování zákonů\nUž to někde funguje? Reálně to již nějaká země zavedla a už se povedlo nějaký zákon vetovat?\n5. Obecné referendum\n50 % oprávněných voličů pro? Jsme si jistí, že je reálné, mimo referenda o zrušení daní, aby přišlo volit tak vysoké procento lidí? To by se dost často reálně požadovalo, aby přišlo téměř 100 % lidí... Pokud chceme alespoň občas nějaké referendum, tak tahle podmínky by ještě víc jejich využití omezila... v drtivé většině případů znemožnila...\nVšechno, co tu čtu, vyžaduje další chuť lidí chodit volit, podepisovat petice, starat o veřejný život... A dokud (pokud vůbec) nebudeme mít neprůstřelný a neovlivnitelný systém online voleb (jako že zatím nevidím reálné technické řešení, jak mi Roj popisoval možnost ovlivňování voleb telefonem atd) tak celá přímá demokracie, jak ji tady popisujeme, je odsouzena k neúspěchu z důvodů nezájmu často i naštvanosti lidí a časové a finanční náročnosti celé praxe.\nOsobně myslím, že píše Ondřej... velmi pomalu velmi postupně. Osobně vidím daleko větší možnost v zapojení lidí na úrovni měst. Participativní rozpočty atd... prostě daleko víc lidi pálí chodník před jejich domem než nějaký předseda správní rady pojišťovny. Přímou demokracii bych dal do programu jako ideál, kam chceme postupně směrovat, ale určitě bych tam nedával přímé činnosti, které chceme prosadit, jako je přímá volba starosty či představitelů pojišťoven. Podporoval bych přímé referendum o zásadních otázkách a daleko víc bych tlačit na větší participativní rozpočtování měst... třeba povinně 2 % rozpočtu participovat... u obcí o větší velikosti, abychom nedusili starosty obcí 200 obyvatel... tam je participativní rozpočet stejně otázkou setkání v hospodě\nPříspěvek od Zdenek.Hrib » 27 dub 2017, 12:33\nMartin.Jiranek píše: 2. Přímá volba členů dozorčích rad\nDle aktuálního zákona mají pojištěnci volit třetinu rady KAŽDÉ non-VZP pojišťovny. Vyhláška však toto právo pojištěncům vzala, protože reálně ty zástupce pojištěnců volí dnes odbory (podrobně viz zdravotnictvi-f549/program-zdravotnictv ... ml#p487915 ). Díky tomu je vedení pojišťovny velmi vzdálené svým pojištěncům a jejich problémy má na salámu (viz neúhrady léčebného konopí). Obsazování správních rad nyní probíhá tak, že se MZ a MF domluví tak, že oni jim pustí správní radu pojišťovny XY a za to dostane někdo jiný nějakou jinou trafiku.\nPředstava, že by měl Franta zkoumat odbornost kandidátů je podle mě nesprávná. Samozřejmě tak činit může, ale pak si nejspíš Franta navolí do své pojišťovny lékařské lobbisty, kteří budou chtít jeho peníze rozfrcat za drahé hračky. Je nutné si totiž uvědomit obě části navržené zdravotnické reformy v programu pro PSP 2017:\n- Rozšíříme nabídku: Zdravotní pojišťovny (mimo VZP) se budou moct odlišovat rozsahem hrazených služeb a mírou spoluúčasti a příplatku k pojistnému (se zákonným základem a limitem).\n- Umožníme veřejnou kontrolu bez zákulisního politikaření: Zavedeme přímou volbu správních a dozorčích rad zdravotních pojišťoven (mimo VZP) pojištěnci\nTo, za co se utratí společně vybrané peníze je totiž čistě věcí demokratického konsenzu a nikoliv odborného stanoviska. Respektive pokud preferujete odborné stanovisko, tak chcete státní zdravotnictví (NHS) bez zdravotních pojišťoven, ve kterém moudrý Bureš a kulichové rozhodnou, co je pro vás nejlepší. To není liberální řešení. Pokud se někomu nebude líbit demokraticky konsenzus o úhradách přijatý správní radou jeho zdravotní pojišťovny a najde alespoň 100tisíc jemu podobných (minimální počet pojištěnců pro založení pojišťovny dle aktuální legislativy), tak si může založit vlastní pojišťovnu, navolit vlastní správní radu a ta schválí vlastní pojistný plán/rozpočet/úhrady. Správní radou sestavený roční rozpočet (pojistný plán - každý rok vyrovnaný) zdravotní pojišťovny by měla schvalovat z finančního hlediska ČNB, která realizuje dohled i nad nezdravotními pojišťovnami. Nemůže to dělat ministerstvo ani žádný vládní úřad, protože by výsledkem byla akorát šikana pojišťovny s neortodoxním postupem. Změna zdravotní pojišťovny pro pojištěnce by měla být pak o něco složitější než nyní, ale zase ne nerealizovatelná (zhruba asi jako změna životní pojišťovny – změna možná je, ale rozhodně výhodnější se především zamyslet předtím, než tam vlezu).\nPodle mě by bylo optimální kdyby si každá politická strana tady založila svoji zdravotní pojišťovnu a ty volby do správních/dozorčích rad slouží primárně k tomu, aby se udrželo ideologické směřování té pojišťovny. ODS tedy by měla pojišťovnu s vysokou spolúčastí, Zelení budou proplácet homeopatika a posílat laktační poradkyni ke každé šestinedělce, komunisté budou mít nulovou spoluúčast, lidovci nebudou hradit umělé oplodnění. Já bych totiž moc rád viděl, jak by to vypadalo, kdyby každý dostal tuhle přílěžitost předvést občanům tu "svoji zdravotnickou politiku" Pojištěnec který volit nechce má samozřejmě právo k těm volbám nejít, a nebo být prostě u VZP, kde ani tu možnost mít nebude. Stávající non-VZP pojišťovny by asi nebyly vyloženě nuceny konvertovat na tuhle formu, ale mohly by konvertovat na základě rozhodnutí své stávající správní rady.\nTakže je to o tom, umožnit volbu těm co chtějí. A Franta si toho ani nevšimne Není to tedy o tom, že by někdo byl k něčemu nucen. Naopak nechápu, proč by měli Piráti bránit lidem, kteří se chtějí o své zdraví zajímat více, aby si nemohli ZVOLIT vlastní cestu. Ono totiž né všichni lidi chtějí po zdravotní pojišťovně jen to, aby měli ošetření zadarmo To je ostatně důvod toho proč nebyla dosud žádná reforma zdravotnicví provedena - protože lidi/politici se nemůžou dohodnout. Řešením je převést více pravomocí na zdravotní pojišťovny ale ustanovit nad nimi větší demokratickou kontrolu. Je nutné si také uvědomit, že pokud je tady nějaký velký bratr, tak je to především vaše zdravotní pojišťovna. Ta ví kde bydlíte, kde pracujete, kolik berete, kdo je vaše rodina, kde se reálně zdržujete (protože tam chodíte k lékaři), zná vaše diagnózy, zná léky které berete a když chce, tak klidně vleze vašemu lékaři do kartotéky Tyto instituce rozhodně musí být lidem co nejblíže a způsob jak to zařídit, je navržená přímá demokracie.\nNeřeším teď odvolatelnost těch členů správních rad pomocí přímé demokracie, ale spíš počítám s mandátem na určenou dobu (4 roky). Předpokládám, že každá pojišťovna bude mít ty volby jindy, takže je nelze spojovat s jinými volbami. Tyto volby by bylo možné pořešit elektronicky nebo přes CzechPoint.


Tvořivá práce s textem - Svatopluk Mareš, Jana Kotlerová, Helena Průžová — Kniha.cz\nSvatopluk Mareš, Jana Kotlerová, Helena Průžová\nPublikace přináší osvědčené nápady a tipy, jak tvořivě pracovat s textem a oživit tak hodiny českého jazyka a literatury na 2. stupni základních škol a víceletých gymnáziích. Pedagog v knize nalezne čtyři tematické... Více\nPublikace přináší osvědčené nápady a tipy, jak tvořivě pracovat s textem a oživit tak hodiny českého jazyka a literatury na 2. stupni základních škol a víceletých gymnáziích. Pedagog v knize nalezne čtyři tematické celky sestávající z metodiky a materiálů. Žáci a studenti si zábavnou formou vyzkouší například práci s uměleckým i neuměleckým textem, zlepší svou čtenářskou gramotnost a tvůrčí psaní. Publikace představuje praktickou a didakticky propracovanou pomůcku pro výuku českého jazyka a literatury, kterou vyučující využijí každý den.


Zaměřte se na to důležité | Nargila\nMnozí lidé tráví v kancelářích velké množství času. Je tedy jasné, že by kanceláře měly být zařízené tak, aby byl čas strávených v nich co nejpříjemnější. Nejde ale pouze o pohodlí, ale je nutné také hledat určitou rovnováhu mezi pohodlím a praktickou stránkou, která by zaručeně neměla být zanedbávána. Na co si tedy při zařizování kanceláře dát pozor?\nLepší pocit pro lepší pracovní výkony\nKdyž si dáte na zařizování záležet, tak si můžete být jistí tím, že neuděláte chybu. Jednou z nejdůležitějších věcí každé kanceláře je stůl. Ten by měl být dostatečný prostorný, v případě potřeby poskytovat dostatečné množství úložných prostor. Měl by být vhodný k práci, proto není od věci myslet na to, aby výškově vyhovoval tomu, kdo za ním bude pracovat.\nDalším velice důležitým prvkem každé kanceláře je židle. Když už v ní má člověk sedět téměř celý den, měla by být pohodlná a dostatečně praktická, aby poskytovala každému zaměstnanci jenom to nejlepší.\nJe jasné, že je důležité, aby byla kancelář zařízena příjemně a pohodlně, je ale nutné myslet také na to, že se jedná o místnost, u níž hraje velice důležitou roli také praktičnost. Praktická stránka by tedy neměla být podceňována, protože by se jinak mohlo stát, že Vám práce nepůjde tak dobře od ruky. V případě potřeby je tedy nutné pořídit různé skříně či kartotéky, do kterých budete moct ukládat veškeré dokumenty, a v případě potřeby je budete moct opět bez problémů najít.\nNabídka kancelářského nábytku je tedy něčím, co by mohlo zaujmout i Vás. Dejte si tedy na výběru pořádně záležet, rozhodně se Vám to vyplatí.\n← Nehledejte, poraďte se\nTrocha erotiky zajisté neuškodí →


Firemní vánoèní dárky best, best dárky na Vánoce\nMáme opravdu dobré nápady na firemní vánoèní dárky na Vánoce a na vánoèní dárky pro zamìstnance. Naše originální firemní dárky i originální vánoèní blahopøání se rodí z našich dlouholetých zkušeností s firemními pøedmìty k Vánocùm. Pro dobrou firmu a její klienty již dnes opravdu nestaèí jen nìjaké napsané vánoèní pøání k Vánocùm nebo kreslené Vánoce. Chce to nìjaký poøádný dárek nejlépe z èokolády, protože když je dobrá, tak si ty èokoládové pralinky v dárkovém koši bude Váš obchodní partner pamatovat celý rok, klidnì až do pøíštích Vánoc. Prodáváme také moc dobré firemní dárkové bonboniéry z èokolády, máme tipy na dárky na Vánoce. Vìøíme, že Vám hezkým a dobrým dárkem udìláme radost.Prodáváme neodolatelné firemní dárky z èokolády, máme tipy na luxusní best dárky a balíèky na Vánoce.\nVánoèní firemní dárky best, best dárky na Vánoce\nFiremní vánoèní dárky best, dobré nápady na vánoèní best dárky a pøání pro Vaši firmu\nVyberte si to nejlepší. Napøíklad èokoládové vánoèní best dárky, to je dobrý tip na dárky pro zamìstnance, propagaèní a reklamní pøedmìty. Novoroèenky se hodí jako firemní dárek na Vánoce. Máme dobré nápady na vánoèní dárky. Snadno s nimi zrealizujete svoje firemní vánoèní pøání tak zvané novoroèenky. Posloužíme Vám, hledáte-li tipy na reklamní pøedmìty. Dnes jsou stále populárnìjší vánoèní pøání z èokolády místo døívìjších novoroèenek jen z papíru. Nìkdy je ale jako tip na dárek lepší znaèková bonboniéra s belgickými pralinkami. U nás si vždy vyberete originální lahùdkové pralinky jako dárkové pøedmìty pro firmu na Vánoce. Máme také skvìlé nápady na firemní vánoèní dárky a blahopøání pro firmy, na pøání vytvoøíme šikovné dárkové vánoèní balíèky. Firemní vánoèní dárky best, dobrý tip. Balíèek z reklamní èokolády i firemní víno jsou vhodné jako best dárky pro firmy i jako dárky pro klienty a je to dobrá reklama. Objednejte si potisk dárkù. Novoroèenky a firemní PF je vhodné objednat vèas jako novoroèní pøání pro firmy. Reklamní cukrovinky jsou oblíbené jako firemní dárek. Dárkové pøedmìty Praha a reklamní agentury Praha jsou vhodným místem, kde si koupíte tak dobrou vìc, jakou je firemní èokoláda. Stále populárnìjší jsou dárky z èokolády jako tip na firemní vánoèní best dárky, musejí však mít potisk èokolády. Jako dobrá firemní propagace poslouží tøeba i novoroèní pøání firemní tak zvaná firemní Pfka. Nezapomeòte vèas nakoupit dárkové pøedmìty pro Vaše zamìstnance. Vánoèní pøání z èokolády, bonboniéra jako tip na dárek a další originální dárkové pøedmìty, tøeba luxusní èaj pro firmu na Vánoce.\nFiremní vánoèní dárky best, správná volba. Právì firemní originální anglické èaje v podobì vánoèní kolekce jsou hitem každých Vánoc. Naše reklamní kanceláø Vám ráda poslouží. Firemní Pfka, kalendáø s potiskem, firemní víno, firemní diáøe, to vše jako letošní vánoèní dárky pro zákazníky. Mezi originální reklamní pøedmìty a firemní dárky patøí firemní bonboniéry. Firemní bonboniéry jsou úžasné jako propagaèní pøedmìty, jako výborné nápady na vánoèní best dárky. Také víno pro firmu nebo kalendáøe pro firmu, to je dobrá volba, chcete-li originální dárky pro firmu. Luxusní vánoèní pøání jsou nìkdy lepší než kalendáøe pro firmu. Náš e-shop Vám dobøe poslouží k nákupu firemních dárkù, novoroèenek, blahopøání, èokoládových dárkù, firemních bonboniér i èokolády s firemním potiskem. Prodáváme moc dobré firemní dárky z èokolády, máme dobré nápady na best dárky na Vánoce. Firemní kalendáøe jsou dùležitou a nepøehlédnutelnou souèástí firemní prezentace. Jsou to oblíbené reklamní dárkové pøedmìty, které pomáhají pøi budování vztahù s obchodními partnery, s veøejností i vlastními zamìstnanci. Kalendáø je vítaným kompromisem mezi užitnou hodnotou a estetickým zážitkem, je to praktický upomínkový pøedmìt s dlouhodobým pùsobením. Reklamní spoleènost TEREZA Tempo Line, pøední výrobce a distributor firemních kalendáøù i novoroèních dárkù, Vám i letos nabízí operativní spolupráci, krátké dodací lhùty a výhodné ceny. Kalendáøe s rùznými motivy mají lidé rádi. Proto je reklamním kalendáøem s firemním potiskem mùžete potìšit a zároveò udìlat dobrou reklamu své firmì. Vìøíme, že Vám hezkým a dobrým dárkem udìláme radost.


Sticker maker - Create stickers for WAStickerapp - Stahuj.cz\nSticker maker - Create stickers for WAStickerapp 2.2\nSamolepka Maker vám umožní snadno vytvářet vlastní samolepky pro všechny příležitosti !! Vytvořte si osobní samolepky s vlastními fotografiemi z galerie telefonu. Většinu času nemůžete vyjádřit svůj pocit slovy, takže vám samolepky pomohou ukázat váš výraz nejlepším způsobem. Tato snadno použitelná a jednoduchá aplikace pro tvorbu samolepek pro Android ve vaší kapse, vytváří vtipné a samolepky podle situace. Aplikace vlastní nálepky obsahuje velké množství emodži stikerů, které můžete použít při chatování, a můžete si také vytvořit vlastní fotografické nálepky nebo soukromé nálepky přátel nebo nálepky meme. Vytvoření samolepek pro aplikaci WhatsApp je velmi snadné upravovat a vytvářet samolepky na fotografie podle vašeho výběru. Výrobce nálepek pro Whatsapp je jedním z nejlepších samolepek vytvářejících aplikace. S aplikací pro tvorbu nálepek si můžete vybrat libovolnou fotografii z telefonu nebo pořídit fotografii z fotoaparátu telefonu, abyste vytvořili nejlepší nálepku vaší fotografie. Grafika aplikace pro výrobce nálepek je nejlepší se všemi vyřezávanými a oříznutými obrázky. Uživatel může přizpůsobit nálepku nebo obrázek pomocí aplikace pro tvorbu nálepek.\nPřizpůsobte si vytvoření samolepky snadno a rychle. Aplikace Sticker Studio je velmi užitečná aplikace pro ty lidi, kteří hledají nálepku WhatsApp s textem v nich. Vytvořte balíček soukromých samolepek s 30 fotografiemi a můžete přidat tyto denní samolepky do svého Whatssap pro sdílení se svými přáteli a svými oblíbenými lidmi. Udělejte všechno nejlepší k narozeninám, omlouvejte se za nálepku Whatsapp, roztomilé dětské samolepky a islámské samolepky na vaši fotografii. Vytvářejte samolepky Whatsapp s jakýmkoli textem, jakýmkoli jazykem a jakoukoli fotografií. Užijte si wastickerapp s oblíbenými samolepkami a zajistěte si nezapomenutelnou konverzaci. Následující funkce výrobce textových nálepek pro aplikaci Whatsapp:\n💮 Ohromte své přátele, aby si vytvořili jejich fototapetu pomocí vlastní aplikace pro výrobce samolepek\n💮 Můžete si vybrat libovolnou fotografii z telefonu nebo pořídit z kamery telefonu\n💮 Snadné vytváření samolepek s maximálním počtem 30 fotografií\nAplikace pro výrobce nálepek je pro všechny uživatele Android zcela zdarma\nApplication Použití aplikace Meme Generator je velmi jednoduché\n💮 Vytvářejte textové štítky s vlastními barvami a písmy také vytvářejte nálepky na tapety\n💮 Vytvářejte samolepky z fotografií a užívejte si wastckerů pro chitchat\n💮 Odstraňte pozadí snadno a napište jakýkoli text na obrázek pomocí aplikace studio nálepek\n💮 Přidejte milostné samolepky na WhatsApp, vtipné samolepky, smutné samolepky, pánské samolepky a mnoho dalších\n💮 3D obrázek denní nálepky s vysokým rozlišením\nExtensive Rozsáhlá aplikace samolepek má širokou sbírku samolepek\n💮 Vytvořte si vlastní samolepky v ateliéru samolepek a tyto samolepky použijte i pro text\n💮 můžete lépe vytvářet nálepky z fotografií pomocí aplikace pro tvorbu nálepek.\nNyní je nudný způsob, jak poslat svým přátelům Whatsapp nálepky, aby si vytvořili samolepky pro každodenní chitchat, blahopřát svým přátelům k narozeninám nebo jakékoli jiné události a dělat nálepku pro dobré ráno nebo dobrou noc s vaší fotografií je velmi zajímavé. Takže pokud chcete, aby samolepky s vaší volbou soukromé nálepka aplikace je nejlepší aplikace pro vás. Můžete vložit fotografii obličeje a vylepšit tak samolepky s aplikací studio nálepek. Aplikace Wasticker je pro milovníky nálepek velmi zajímavá, protože je také aplikací zdarma pro generátory meme. S aplikací pro tvorbu nálepek si můžete vytvořit nálepky emodži, které můžete použít v chatu a pro zvýšení vzrušující konverzace.\nSouhrnné informace o Sticker maker - Create stickers for WAStickerapp