Zvláštní pojistné podmínky pro pojištění věci (majetku) - PDF\nDownload "Zvláštní pojistné podmínky pro pojištění věci (majetku)"\n1 Zvláštní pojistné podmínky pro pojištění věci (majetku) ZPP P-700/14 OBSAH ČÁST 1. OBECNÁ USTANOVENÍ... 1 Článek 1 Předmět pojištění... 1 Článek 2 Rozsah pojištění... 1 Článek 3 Výluky z pojištění... 1 Článek 4 Místo pojištění... 2 Článek 5 Povinnosti pojištěného a důsledky porušení povinností... 2 Článek 6 Pojistná hodnota... 2 Článek 7 Pojistné plnění... 2 Článek 8 Výklad pojmů... 3 ČÁST 2. VYJMENOVANÁ POJISTNÁ NEBEZPEČÍ... 5 Článek 9 Pojistná nebezpečí... 5 Článek 10 Limit pojistného plnění... 5 Článek 11 Pojistná událost... 5 ČÁST 3. POJIŠTĚNÍ PROTI VŠEM NEBEZPEČÍM KROMĚ VYLOUČENÝCH... 5 Článek 12 Pojistná nebezpečí... 5 Článek 13 Pojistná událost... 5 Článek 14 Výluky z pojištění... 5 ČÁST 1. OBECNÁ USTANOVENÍ Článek 1 Předmět pojištění 1) Pojištěnou věcí mohou být pouze movité předměty nebo nemovité objekty nebo jejich soubory, které mají hmotnou podstatu. Pojištěná věc musí být uvedena v pojistné smlouvě. 2) Pojištění se vztahuje na pojištěné věci, které jsou ve vlastnictví nebo spoluvlastnictví pojištěného určeného v pojistné smlouvě (vlastní věci). 3) Na věci, které nejsou ve vlastnictví ani spoluvlastnictví pojištěného určeného v pojistné smlouvě (cizí věci), se pojištění vztahuje pouze tehdy, je-li v pojistné smlouvě výslovně sjednáno pojištění cizích věcí. Pojištění cizích věcí lze sjednat pouze pro: a) cizí nemovité objekty, b) cizí movité předměty, které pojištěný oprávněně užívá (dále jen cizí předměty užívané ), c) cizí movité předměty, které pojištěný převzal při poskytování služby na základě smlouvy, objednávky nebo zakázkového listu (dále jen cizí předměty převzaté ). 4) Pouze je-li tak výslovně ujednáno, vztahuje se pojištění také na následující věci: a) zásoby, b) finanční prostředky, c) cenné předměty, d) věci umělecké, historické nebo sběratelské hodnoty, e) dokumentaci, f) mobilní elektronická zařízení. 5) Pouze je-li tak ujednáno, vztahuje se pojištění také na živá zvířata, avšak pouze v pojištění dle části 2. V takovém případě se pro účely tohoto pojištění považují za movité předměty. 6) Pojištění se nevztahuje na: a) práva a jiné předměty právních vztahů, která nemají hmotnou podstatu, b) motorová a přípojná vozidla s přidělenou registrační značkou (státní poznávací značkou), s výjimkou mobilních strojů, c) plavidla a letadla, d) kolejová vozidla, e) vzorky, názorné modely, prototypy, f) pozemky, a to i pokud jsou součástí jednotky (na pojištěné budovy a ostatní stavby, které jsou podle zákona součástí pozemku, se však pojištění vztahuje), g) porosty, povrchové a podzemí vody, ložiska nerostů, jeskyně, a to ani v případě, jsou-li součástí souboru pojištěných věcí uvedených v odst. 1) až 4). Článek 2 Rozsah pojištění V pojistné smlouvě lze sjednat pojištění v rozsahu: a) proti vyjmenovaným pojistným nebezpečím (část 2.) nebo b) proti vyjmenovaným pojistným nebezpečím (část 2.) a proti všem nebezpečím kromě vyloučených (část 3.). Článek 3 Výluky z pojištění 1) Z pojištění nevzniká právo na plnění pojistitele za škody způsobené na: a) ostatních stavbách na vodních tocích, b) zásobách sena nebo slámy stejně jako na budovách a ostatních stavbách, v nichž jsou zásoby sena nebo slámy uloženy, pojištění se rovněž nevztahuje na movité předměty uložené v budovách nebo ostatních stavbách, v nichž je současně uloženo seno nebo sláma, c) věcech umístěných v podzemí v souvislosti s důlní, těžební nebo stavební činností, d) vytěžených i nevytěžených zásobách surovin uložených v dolech nebo přírodních podzemních zásobnících, e) fotovoltaických elektrárnách, a i pokud jde o příslušenství a stavební součásti budovy nebo ostatní stavby, a to ani v případě, jsou-li součástí souboru pojištěných věcí uvedených v čl. 1 odst. 1) až 4). 2) Z pojištění dále nevzniká právo na plnění pojistitele za škody způsobené: a) loupeží přepravovaných finančních prostředků, cenných předmětů, věcí umělecké, historické nebo sběratelské hodnoty, dokumentace, b) malbami, nástřiky nebo polepením ostatní stavby, c) zpronevěrou, podvodem, zatajením a neoprávněným užíváním pojištěné věci, d) při provádění tlakových zkoušek hasicího zařízení, e) nárazem dopravního prostředku do pojištěné věci, pokud byl tento dopravní prostředek v době nárazu řízen nebo provozován pojistníkem nebo pojištěným, f) na pojištěné věci během její přepravy (ať už jako nákladu nebo po vlastní ose), g) v důsledku kybernetických nebezpečí. 3) Pojištění nemovitého objektu se nevztahuje na stroj nebo jiné upevněné zařízení, které je podle zákona součástí nemovitého objektu, s výjimkou strojů a jiných upevněných zařízení, které slouží provozu tohoto nemovitého objektu. 4) Z pojištění sjednaného proti vodovodním nebezpečím nevzniká právo na plnění 1\n2 pojistitele za škody způsobené zpětným vystoupnutím kapaliny z odpadního potrubí, které bylo způsobeno zahlcením venkovní kanalizace v důsledku atmosférických srážek, povodně nebo záplavy. 5) Na pojištění se mohou vztahovat ještě další výluky uvedené v pojistné smlouvě, jiných ustanoveních těchto pojistných podmínek, jiných pojistných podmínkách vztahujících se ke sjednanému pojištění nebo vyplývající z právních předpisů. Článek 4 Místo pojištění Místem pojištění je místo uvedené v pojistné smlouvě. Článek 5 Povinnosti pojištěného a důsledky porušení povinností 1) Pojištěný je zejména povinen: a) u budov pojištěných proti vodovodním nebezpečím zajistit pravidelnou kontrolu hasicích zařízení a zabezpečit vodovodní a hasicí zařízení proti jejich zamrznutí, b) zásoby a cizí předměty převzaté pojištěné proti povodni nebo záplavě nebo vodovodním nebezpečím a umístěné v podlažích, kde je podlaha pod úrovní okolního terénu, uložit na pevný podklad o výšce min. 15 cm nad úrovní podlahy, c) mít v provozuschopném stavu požární techniku, věcné prostředky požární ochrany a požárně bezpečnostní zařízení v rozsahu vyplývajícím z obecně závazných právních předpisů nebo pojistné smlouvy a v tomto stavu je udržovat; přičemž současně nesmí dojít ke snížení úrovně protipožárního zabezpečení oproti stavu v době uzavření pojistné smlouvy. 2) Zásoby musí být uskladněny s ohledem na jejich rozměry, povahu a odolnost proti fyzikálním a chemickým vlivům takovým způsobem, aby možnost jejich poškození nebo zničení byla minimalizována a bylo možné jejich stav průběžně kontrolovat. Zásoby musí být uskladněny např. tak, aby byly chráněny před povětrnostními vlivy (zastřešení) a bylo možné je přemístit v případě ohrožení jakýmkoliv pojistným nebezpečím z rozsahu sdružený živel. Zásoby s omezenou dobou skladovatelnosti jsou předmětem pojištění pouze po dobu minimální trvanlivosti stanovené jejich výrobcem. Škoda vzniklá na zásobách po uplynutí doby minimální trvanlivosti pojistnou událostí není. 3) Mělo-li porušení povinností uvedených v odst. 1) až 2) podstatný vliv na vznik pojistné události, její průběh nebo na zvětšení rozsahu jejích následků, je pojistitel oprávněn snížit pojistné plnění úměrně tomu, jaký vliv mělo toto porušení na rozsah jeho povinnosti plnit. 4) Pojištěný je dále povinen pojištěné věci uložit a zabezpečit podle jejich charakteru a hodnoty tak, aby toto zabezpečení minimálně odpovídalo předepsanému způsobu zabezpečení vyplývajícímu z pojistných podmínek upravujících způsoby zabezpečení. 5) Je-li požadovaný způsob zabezpečení stanoven ve vazbě na horní hranici pojistného plnění, pojištěný porušil povinnost vyplývající z odst. 4) a porušení této povinnosti mělo podstatný vliv na vznik pojistné události, její průběh nebo na zvětšení rozsahu jejích následků, poskytne pojistitel plnění z takové pojistné události pouze do výše limitu pojistného plnění, který by dle pojistných podmínek upravujících způsoby zabezpečení odpovídal skutečnému způsobu zabezpečení pojištěných věcí v době vzniku pojistné události. 6) Nejsou-li v době vzniku škodné události splněny minimální požadavky na způsoby zabezpečení pojištěných věcí, je pojistitel oprávněn snížit pojistné plnění úměrně tomu, jaký vliv měla tato skutečnost na vznik škodné události, její průběh, nebo na zvětšení rozsahu jejích následků. 7) Další povinnosti pojištěného a sankce za porušení povinností mohou vyplývat z ustanovení pojistné smlouvy, jiných pojistných podmínek vztahujících se ke sjednanému pojištění a právních předpisů. Článek 6 Pojistná hodnota 1) Pojistnou hodnotou pojištěné věci je její nová cena (pojištění na novou cenu), není-li ujednáno jinak. 2) Pojistnou hodnotou cizích předmětů převzatých je jejich časová cena (pojištění na časovou cenu). 3) Pojistnou hodnotou zásob a cenných předmětů je částka, která odpovídá nákladům na nové vyrobení nebo pořízení stejných nebo srovnatelných zásob nebo cenných předmětů v daném čase a na daném místě. 4) Pojistnou hodnotou věcí umělecké, historické nebo sběratelské hodnoty je jejich obvyklá cena (pojištění na obvyklou cenu). Článek 7 Pojistné plnění 1) Byla-li pojištěná věc zničena, odcizena nebo ztracena, vzniká oprávněné osobě právo, není-li ujednáno jinak, aby jí pojistitel vyplatil: a) z pojištění na novou cenu částku odpovídající přiměřeným nákladům na znovupořízení stejné nebo srovnatelné nové věci sníženou o cenu využitelných zbytků, b) z pojištění na časovou cenu částku odpovídající přiměřeným nákladům na znovupořízení stejné nebo srovnatelné nové věci sníženou o částku odpovídající stupni opotřebení nebo jiného znehodnocení s přihlédnutím k případnému zhodnocení z doby bezprostředně před vznikem pojistné události a sníženou o cenu využitelných zbytků, c) z pojištění na obvyklou cenu částku, která by byla dosažena při prodeji stejné nebo srovnatelné věci v době bezprostředně před vznikem pojistné události v obvyklém obchodním styku na daném místě sníženou o cenu využitelných zbytků. 2) Byla-li pojištěná věc poškozena, vzniká oprávněné osobě právo, není-li ujednáno jinak, aby ji pojistitel vyplatil: a) z pojištění na novou cenu částku odpovídající přiměřeným nákladům na opravu poškozené věci sníženou o cenu využitelných zbytků nahrazovaných částí, b) z pojištění na časovou cenu částku odpovídající přiměřeným nákladům na opravu poškozené věci sníženou o částku odpovídající stupni opotřebení nebo jiného znehodnocení s přihlédnutím k případnému zhodnocení nahrazovaných částí z doby bezprostředně před vznikem pojistné události a sníženou o cenu využitelných zbytků nahrazovaných částí, c) z pojištění na obvyklou cenu částku odpovídající přiměřeným nákladům na opravu poškozené věci sníženou o částku odpovídající stupni opotřebení nebo jiného znehodnocení s přihlédnutím k případnému zhodnocení nahrazovaných částí z doby bezprostředně před vznikem pojistné události a sníženou o cenu využitelných zbytků nahrazovaných částí. Plnění pojistitele vypočtené podle odst. 2) však současně nesmí převýšit částku stanovenou podle odst. 1). 3) Byl-li poškozen, zničen nebo odcizen pojištěný movitý předmět, pro který bylo sjednáno pojištění na novou cenu, a její opotřebení nebo jiné znehodnocení s přihlédnutím k případnému zhodnocení přesáhlo v době bezprostředně před vznikem pojistné události 70 %, vyplatí pojistitel plnění pouze do výše časové ceny, kterou měla pojištěná věc v době bezprostředně před vznikem pojistné události. 4) Byla-li budova nebo ostatní stavba pojištěna na novou cenu a oprávněná osoba neprokáže, že poškozený nebo zničený nemovitý objekt opravila nebo znovupořídila nebo že tak činí, je pojistitel povinen poskytnout plnění v časové ceně. Zbývající část pojistného plnění se stane splatnou teprve poté, kdy oprávněná osoba prokáže, že: a) pojištěný nemovitý objekt opravila, případně znovupořídila; b) činí kroky směřující k opravě nebo znovupořízení poškozeného nebo zničeného nemovitého objektu. V případě uvedeném v písm. b) se zbývající část pojistného plnění stává splatnou postupně v rozsahu nákladů prokazatelně vynaložených na opravu nebo znovupořízení nemovitého objektu, nedohodne-li se pojistitel s oprávněnou osobou jinak. V odůvodněných případech může pojistitel oprávněné osobě poskytnout na její žádost přiměřenou zálohu. Pokud oprávněná osoba do tří let po vzniku pojistné události neprokáže, že poškozený nebo zničený nemovitý objekt opravila nebo znovupořídila, pojistitel není povinen poskytnout zbývající část pojistného plnění přesahující časovou cenu, nedohodne-li se s oprávněnou osobou jinak. Nový nemovitý objekt musí být znovupořízen v místě pojištění ke stejnému účelu, nedohodne-li se oprávněná osoba s pojistitelem jinak. 5) Vznikla-li pojistná událost na zásobách nebo cenných předmětech, vyplatí pojistitel v případě: a) poškození částku odpovídající přiměřeným nákladům na jejich opravu nebo úpravu sníženou o cenu využitelných zbytků nahrazovaných částí, b) znehodnocení částku odpovídající rozdílu mezi jejich pojistnou hodnotou v době bezprostředně před vznikem pojistné události a obvyklou cenou po znehodnocení, c) zničení nebo ztráty částku odpovídající přiměřeným nákladům na jejich nové vyrobení nebo pořízení sníženou o cenu využitelných zbytků. Pojistitel vyplatí nižší z uvedených částek. Plnění pojistitele stanovené podle tohoto odstavce nepřevýší částku, kterou by oprávněná osoba obdržela při prodeji zásob nebo cenných předmětů v době bezprostředně před vznikem pojistné události v obvyklém obchodním styku na daném místě. 6) Bylo-li odcizeno mobilní elektronické zařízení z motorového vozidla, vzniká 2\n3 pojištěnému právo na plnění pouze v případě, pokud jsou současně splněny následující podmínky: a) motorové vozidlo, z něhož bylo zařízení odcizeno, bylo uzamčeno, mělo uzavřená okna a mělo pevnou střechu, b) odcizené zařízení bylo v době vzniku škody umístěno v zavazadlovém prostoru a nebylo zvnějšku viditelné, nebo bylo umístěno v uzamčené příruční schránce vozidla, c) škoda vznikla prokazatelně v době od 6.00 do hod.; ustanovení tohoto písmene neplatí, pokud bylo motorové vozidlo odstaveno v uzamčené garáži nebo na hlídaném parkovišti. Oprávněná osoba se na pojistném plnění podílí spoluúčastí ve výši 25 % z pojistného plnění, minimálně však spoluúčastí sjednanou v pojistné smlouvě. 7) Vznikla-li pojistná událost na ceninách, vyplatí pojistitel částku odpovídající přiměřeným nákladům na jejich pořízení, nejvýše však částku, kterou by oprávněná osoba obdržela při jejich prodeji v době bezprostředně před vznikem pojistné události v obvyklém obchodním styku na daném místě. 8) Pokud byly poškozeny, zničeny, odcizeny nebo ztraceny pojištěné vkladní a šekové knížky, platební karty a jiné obdobné dokumenty a cenné papíry, vyplatí pojistitel částku odpovídající přiměřeným nákladům na zamezení jejich zneužití, jejich umoření nebo nahrazení, jestliže je oprávněná osoba vynaložila. Pokud byly uvedené věci zneužity, vyplatí pojistitel také částku, o kterou se majetek oprávněné osoby tímto zneužitím snížil. Pojistitel však neuhradí ušlé úroky a ostatní ušlé výnosy. 9) Vznikla-li pojistná událost na věci umělecké, historické nebo sběratelské hodnoty, vyplatí pojistitel v případě: a) poškození částku odpovídající přiměřeným nákladům na jejich uvedení do původního stavu, b) znehodnocení částku odpovídající rozdílu mezi obvyklou cenou v době bezprostředně před vznikem pojistné události a obvyklou cenou po pojistné události, c) zničení nebo ztráty částku odpovídající obvykle ceně věci v době bezprostředně před vznikem pojistné události. Plnění pojistitele stanovené podle písm. a) však nepřevýší částku vypočtenou podle písm. c). 10) Pokud byla poškozena, zničena, odcizena nebo ztracena pojištěná dokumentace, vyplatí pojistitel částku odpovídající přiměřeným nákladům na její opravu nebo znovupořízení, jestliže je oprávněná osoba vynaložila. Od této částky se odečte cena využitelných zbytků. Pokud oprávněná osoba výše uvedené náklady nevynaložila, vyplatí pojistitel částku odpovídající hodnotě materiálu. 11) Vznikla-li pojistná událost na věci pojištěné na cenu určenou jinak než dle čl. 6 (jiná cena), řídí se plnění pojistitele příslušnými ustanoveními pojistné smlouvy. Není-li ujednáno jinak, nesmí plnění pojistitele přesáhnout částku odpovídající přiměřeným nákladům na znovupořízení věci sníženou o cenu využitelných zbytků. 12) Došlo-li k poškození nebo zničení budov nebo ostatních staveb, nebude při stanovení výše pojistného plnění brán zřetel na případnou ztrátu jejich umělecké, historické nebo sběratelské hodnoty. 13) Došlo-li k poškození, zničení, odcizení nebo ke ztrátě jednotlivých pojištěných věcí tvořících celek (např. soubor, sbírka), nebude při stanovení výše pojistného plnění brán zřetel na znehodnocení celku, ale pouze na poškození, zničení nebo ztrátu jednotlivých pojištěných věcí. 14) V případě pojistné události vzniklé současně z téže příčiny na více pojištěných věcech v jednom místě pojištění se od celkové výše pojistného plnění z jedné pojistné události odečítá pouze ta spoluúčast, která je nejvyšší ze všech spoluúčastí sjednaných (vypočtených) pro každou pojištěnou věc postiženou takovou pojistnou událostí. To neplatí, je-li pro oprávněnou osobu výhodnější odečtení spoluúčastí sjednaných pro jednotlivé pojištěné věci postižené pojistnou událostí samostatně. Článek 8 Výklad pojmů Pro účely pojištění podle těchto zvláštních pojistných podmínek platí tento výklad pojmů: 1) Za budovy se považují nemovité objekty spojené se zemí pevným základem, které jsou převážně uzavřeny obvodovými stěnami a střešními konstrukcemi a které jsou určeny k tomu, aby chránily lidi nebo věci před působením vnějších vlivů. 2) Za cenné předměty se považují: a) drahé kovy, perly a drahokamy a předměty z nich vyrobené, b) drobné luxusní předměty, jejichž hodnota přesahuje Kč za jeden kus (hodinky, plnicí pera, brýle apod.); za cenné předměty se nepovažuje elektronika. 3) Dokumentací se rozumí: a) písemnosti, plány, obchodní knihy a obdobná dokumentace, kartotéky, výkresy, b) nosiče dat a záznamy na nich uložené, užívané pro vlastni potřebu pojištěného. 4) Za finanční prostředky se považují: a) peníze, tj. platné tuzemské i cizozemské bankovky a mince, b) ceniny, tj. poštovní známky, kolky, losy, jízdenky a kupony MHD, dobíjecí kupony do mobilních telefonů, dálniční známky, stravenky apod., c) platební karty a jiné obdobné dokumenty, cenné papíry, vkladní a šekové knížky. 5) Za jednotku se považuje byt nebo nebytový prostor, s nímž je neoddělitelně spojen podíl na společných částech domu. Pro účely tohoto pojištění se za součást jednotky nepovažuje podíl na pozemku a věcných právech. 6) Za elektrickou poruchu se pro účely tohoto pojištění rozumí poškození nebo zničení pojištěné věci zkratem či jiným působením elektrického proudu (např. přepětím, vadou izolace, koronou, výbojem, obloukem, přeskokem). Za uvedenou poruchu se považuje také ztráta funkce a funkčních parametrů elektronických prvků a elektrotechnických součástek. 7) Za kapalinu unikající z vodovodních zařízení se považuje voda, topná, klimatizační a hasicí média. 8) Krupobitím se rozumí pád kousků ledu vytvořených v atmosféře. 9) Krádeží s překonáním překážky se rozumí krádež, u které jsou příslušným orgánem veřejné moci nebo na základě znaleckého posudku zjištěny stopy prokazující, že se pachatel zmocnil pojištěné věci některým dále uvedeným způsobem: a) do místa, ve kterém byla věc uložena, se dostal tak, že jej prokazatelně zpřístupnil nástroji, které nejsou určeny k jeho řádnému otevírání, b) v místě, ve kterém byla věc uložena, se prokazatelně skryl a po jeho uzamčení se věci zmocnil, c) místo, ve kterém byla věc uložena, otevřel klíčem nebo obdobným prostředkem, jehož se neoprávněně zmocnil krádeží nebo loupeží. 10) V případě pojištění mobilních strojů uložených mimo uzavřený prostor nebo oplocené prostranství se za krádež s překonáním překážky považují případy, kdy se pachatel zmocnil pojištěného mobilního stroje, jeho části nebo jeho příslušenství překonáním příslušného předepsaného způsobu zabezpečení uvedeného v pojistných podmínkách upravujících způsoby zabezpečení. 11) V případě pojištění nemovitých objektů se za krádež s překonáním překážky považují případy, kdy se pachatel zmocnil pojištěné věci překonáním jejího konstrukčního upevnění. Konstrukčním upevněním se rozumí obtížně rozebíratelné nebo nerozebíratelné pevné spojení pojištěné věci se stavbou. Za nerozebíratelné je považováno takové spojení, kdy pojištěnou věc nelze odcizit bez jeho destrukčního narušení. Za obtížně rozebíratelné je považováno pouze takové spojení, k jehož rozebrání je nutno použít minimálně ručního nářadí, nejedná-li se o běžně používaná spojení, jejichž konstrukci nelze ovlivnit (např. zavěšení dveří či oken na pantech). 12) Letadlem se rozumí zařízení schopné vyvozovat síly nesoucí jej v atmosféře (včetně např. horkovzdušného balónu, vzducholodě). 13) Loupeží se rozumí zmocnění se věci za použití násilí nebo pohrůžky bezprostředního násilí proti pojištěnému, jeho zaměstnanci nebo jiné osobě jimi pověřené. 14) Za movité předměty se považují věci, které lze přenést z místa na místo bez porušení jejich podstaty a které zároveň nejsou nemovitými objekty ve smyslu těchto pojistných podmínek. 15) Za nemovité objekty se považují budovy, ostatní stavby a jednotky včetně k nim příslušejících stavebních součástí a příslušenství. Za nemovité objekty se považují také stavební součásti a příslušenství budov a ostatních staveb, pokud jsou pojištěny jako samostatný předmět pojištění. 16) Za mobilní elektronické zařízení se považuje takové elektronické zařízení, které je určeno převážně pro práci v terénu a je buď přenosné, nebo pevně instalované ve vozidle. 17) Za mobilní stroj se považuje pracovní stroj samojízdný, pracovní stroj přípojný, zemědělský a lesnický traktor a jeho přípojné vozidlo. 3\n4 18) Neoprávněným užíváním pojištěné věci se rozumí neoprávněné zmocnění se pojištěné věci v úmyslu ji přechodně užívat. 19) Za ostatní stavby se považují nemovité objekty, které jsou zpravidla nezastřešené nebo nejsou převážně uzavřeny obvodovými stěnami a střešními konstrukcemi (např. oplocení, studny, zpevněné plochy, komunikace, inženýrské sítě, septiky, podzemní stavby bez samostatného účelového určení, mosty). 20) Ostatními stavbami na vodních tocích se rozumí mosty, propustky, lávky, hráze, nádrže a jiné ostatní stavby, které tvoří konstrukci průtočného profilu toku nebo do tohoto profilu zasahují. 21) Pádem stromů, stožárů nebo jiných předmětů se rozumí takový pohyb tělesa, který má znaky pádu způsobeného zemskou gravitací. 22) Porostem se rozumí rostlinstvo vzešlé na pozemku. 23) Poškozením věci se rozumí takové poškození, které lze odstranit opravou, přičemž náklady na tuto opravu nepřevýší částku odpovídající nákladům na znovupořízení stejné nebo srovnatelné věci. 24) Povodní se rozumí přechodné výrazné zvýšeni hladiny vodních toků nebo jiných povrchových vod, při kterém voda již zaplavuje místo pojištění mimo koryto vodního toku. Povodní je i stav, kdy voda z určitého území nemůže dočasně přirozeným způsobem odtékat nebo její odtok je nedostatečný, případně je zaplavováno území při soustředěném odtoku srážkových vod. 25) Požárem se rozumí oheň, který vznikl mimo určené ohniště nebo který určené ohniště opustil a který se vlastní silou rozšířil nebo byl pachatelem úmyslně rozšířen. Požárem není působení užitkového ohně a jeho tepla, žhnutí a doutnání s omezeným přístupem vzduchu ani působení tepla při zkratu v elektrickém vedení nebo zařízení, pokud se hoření vzniklé zkratem dále nerozšířilo. 26) Provozuschopný stav je takový stav věci, kdy je tato věc schopna plnit určené funkce a je-li u této věci vyžadován zkušební provoz, je věc v provozuschopném stavu, pokud zkušební provoz byl úspěšně ukončen a věc dosahuje hodnot parametrů v mezích stanovených technickou dokumentací. Věc je považována za provozuschopnou i tehdy, jestliže je v odstávce, je rozebraná z důvodu čištění nebo opravy, je sestavována po provedeném čištění nebo opravě nebo je ve zkušebním provozu po odstávce, opravě či čištění apod. 27) Průvodními jevy požáru se rozumí teplo a zplodiny hoření vznikající při požáru a dále působení hasební látky použité při zásahu proti požáru. 28) Přiměřenými náklady se rozumí náklady, které jsou obvyklé v době vzniku pojistné události v daném místě, pokud byly vynaloženy účelně. Za přiměřené náklady se nepovažují příplatky za práci přesčas, expresní příplatky, příplatky za letecké dodávky apod. 29) Přirozeným opotřebením je pozvolný proces spotřeby stroje, způsobený jeho používáním během provozu nebo jinými aktivními vnějšími vlivy dlouhodobějšího charakteru (např. trvalým působením chemických, teplotních, mechanických a elektrických vlivů). Projevuje se především postupným snižováním hodnot parametrů stanovených výrobcem pro daný stroj. 30) Přímým úderem blesku se rozumí přímé a bezprostřední působení energie blesku nebo teploty jeho výboje na věci. Škoda vzniklá přímým úderem blesku musí byt zjistitelná podle viditelných destrukčních účinků na věci nebo na budově, v níž byla věc v době pojistné události uložena. Přímým úderem blesku není dočasné přepětí v elektrorozvodné nebo komunikační síti, k němuž došlo v důsledku působení blesku na tato vedení. 31) Za příslušenství budovy nebo ostatní stavby se považují věci, které jsou určeny k tomu, aby byly s budovou nebo ostatní stavbou trvale užívány, a jsou k budově nebo ostatní stavbě zpravidla odmontovatelně připojeny (např. dřevěné obklady stěn, antény, EZS, EPS). Za příslušenství budovy ani ostatní stavby se nepovažují jiné budovy nebo ostatní stavby. Příslušenstvím budovy nebo ostatní stavby nejsou ani venkovní zařízení, která nejsou k budově nebo ostatní stavbě připojena. 32) Sesedáním půdy se rozumí klesání zemského povrhu směrem do středu země v důsledku působení přírodních sil nebo lidské činnosti. Sesedáním se dále rozumí pokles rovinatého terénu nebo změny základových poměrů nemovitých objektů, např. promrzáním, sesycháním, podmáčením půdy bez porušení rovnováhy svahu. 33) Sesouváním nebo zřícením lavin se rozumí jev, kdy se masa sněhu nebo ledu náhle uvede do pohybu a řítí se do údolí. 34) Sesouváním půdy, zřícením skal nebo zemin se rozumí pohyb hornin z vyšších poloh svahu do nižších, ke kterému dochází působením přírodních sil nebo lidské činnosti při porušení podmínek rovnováhy svahu. Sesouváním půdy není klesání zemského povrchu do centra Země v důsledku působení přírodních sil nebo lidské činnosti. Za sesouvání půdy se dále nepovažuje pokles rovinatého terénu nebo změny základových poměrů nemovitých objektů, např. promrzáním, sesycháním, podmáčením půdy bez porušení rovnováhy svahu. 35) Za stavební součásti se považují věci, které náleží k budově nebo ostatní stavbě podle její povahy a nemohou být odděleny, aniž se tím budova nebo ostatní stavba znehodnotí. Zpravidla jde o věci, které jsou k budově nebo ostatní stavbě pevně připojeny (např. okna, dveře, příčky, instalace, obklady, podlahy, malby stěn, tapety). 36) Za stavební součásti a příslušenství budov nebo ostatních staveb pojišťované jako samostatný předmět pojištění se považují stavební součásti a příslušenství budovy nebo ostatní stavby zřízené pojištěným určeným v pojistné smlouvě na vlastní náklad na cizí budově nebo ostatní stavbě. 37) Taveninou se stává jakákoli hmotná substance, která je při běžných teplotách v tuhém stavu a působením tepla přechází do stavu tekutého (např. sklo, kovy, litina, ocel, čedič). 38) Tíhou sněhu nebo námrazy se rozumí destruktivní působení jejich nadměrné hmotnosti na konstrukce budov. Za nadměrnou se považuje taková tíha sněhu nebo námrazy, která se v dané oblasti místa pojištění běžně nevyskytuje. Za škody způsobené tíhou sněhu nebo námrazy se nepovažuje působení rozpínavosti ledu a prosakovaní tajícího sněhu nebo ledu. 39) Škodou vzniklou v důsledku kybernetických nebezpečí se rozumí škoda způsobená: a) užíváním, zneužitím nebo selháním internetu, kterékoli vnitřní nebo soukromé sítě, internetové stránky, internetové adresy nebo podobného zařízení či služby, b) jakýmikoli daty nebo jinými informacemi umístěnými na internetové stránce nebo podobném zařízení, c) projevem jakéhokoli počítačového viru nebo obdobného programu, d) jakýmkoli elektronickým přenosem dat nebo jiných informací, e) jakýmkoli porušením, zničením, zkreslením, zborcením, narušením, vymazáním nebo jinou ztrátou či poškozením dat, programového vybavení, programovacího souboru či souboru instrukcí jakéhokoli druhu, f) ztrátou možnosti využívání dat nebo omezením funkčnosti dat, kódování, programů, programového vybavení jakéhokoli počítače či počítačového systému nebo jiného zařízení závislého na jakémkoli mikročipu nebo vestavěném logickém obvodu, včetně výpadku činnosti na straně pojištěného. 40) Za věci umělecké, historické nebo sběratelské hodnoty se považují: a) věci umělecké hodnoty (obrazy, grafická a sochařská díla, výrobky ze skla, keramiky a porcelánu, ručně vázané koberce, gobelíny apod.), jejichž hodnota není dána pouze výrobními náklady, ale i uměleckou kvalitou a autorem díla, b) věci historické hodnoty, tj. věci, jejichž hodnota je dána tím, že mají vztah k historii, historické osobě či události apod., c) starožitnosti, tj. věci zpravidla starší než 100 let, které mají taktéž uměleckou hodnotu, případně charakter unikátu, d) sbírky. Pokud je věc umělecké, historické nebo sběratelské hodnoty současně cenným předmětem, musí být uložena a zabezpečena tak, aby toto zabezpečení minimálně odpovídalo předepsanému způsobu zabezpečení cenných předmětů vyplývajícímu z pojistných podmínek upravujících způsoby zabezpečení. 41) Vichřicí se rozumí dynamické působení hmoty vzduchu, která se pohybuje rychlostí 20,8 m/s a vyšší. Za škodu způsobenou vichřicí se dále považují i škody způsobené vržením jiného předmětu vichřicí na věc. 42) Za vlastní movité zařízení a vybavení se považují movité předměty s výjimkou zásob, finančních prostředků, cenných předmětů, věcí umělecké, historické nebo sběratelské hodnoty, dokumentace, cizích předmětů převzatých a cizích předmětů užívaných. 43) Vodovodním zařízením se rozumí: a) potrubí pro přívod, rozvod a odvod vody včetně armatur a zařízení na ně připojených, b) rozvody topných a klimatizačních systémů včetně těles a zařízení na ně připojených. Za vodovodní zařízení se nepovažují střešní žlaby a vnější dešťové svody. 44) Za vnitřní mechanickou poruchu se pro účely tohoto pojištění považuje poškození nebo zničení stroje a strojního zařízení (např. motorů, převodovek, čerpadel, kompresorů, přístrojů, kotlů, ohřívačů, výměníků, nádob, trubek, 4\n5 rour) lomem, trhlinou, deformací, zadřením, uvolněním, netěsností, ucpáním, vytavením, ztrátou funkčních parametrů, nastalé uvnitř těchto strojů a strojních zařízení. Za uvedenou poruchu se považuje také porucha mechanické části pojištěné věci způsobená bezprostředním následkem vady materiálu, chybné konstrukce nebo výroby a mechanická porucha části pojištěné věci způsobená bezprostředním následkem přetlaku, či podtlaku plynů, par nebo kapalin. 45) Výbuchem se rozumí náhlý ničivý projev tlakové síly spočívající v rozpínavosti plynů nebo par. Výbuchem se dále rozumí prudké vyrovnání tlaku (imploze). Výbuchem není aerodynamický třesk nebo výbuch ve spalovacím prostoru spalovacího motoru a jiných zařízení, ve kterých se energie výbuchu cílevědomě využívá. 46) Záplavou se rozumí vytvoření souvislé vodní plochy, která po určitou dobu stojí nebo proudí v místě pojištění. 47) Zábrannými prostředky se rozumí mechanické i elektronické prostředky sloužící k ochraně pojištěné věci před krádeží, loupeží nebo vandalismem (zámky, mříže, rolety, schránky a trezory včetně jejich uzamykacích systémů, čidla, hlásiče, bezpečnostní zavazadla pro přepravu peněz a cenin apod.) Za zábranný prostředek se nepovažují vozidla, kterými je pojištěná věc přepravována. 48) Zásobami se rozumí materiál, zboží, nedokončená výroba (kromě nedokončené stavební výroby), polotovary, dokončené výrobky. Za zásoby se nepovažují cizí věci, finanční prostředky, cenné předměty, věci umělecké, historické nebo sběratelské hodnoty a dokumentace. 49) Zatajením věci se rozumí přivlastnění si věci, která se dostala do moci pachatele nálezem, omylem nebo jinak bez svolení pojištěného. 50) Zemětřesením se rozumí otřesy zemského povrchu vyvolané pohyby zemské kůry, dosahující intenzity alespoň 6. stupně mezinárodni stupnice MSK - 64, udávající makroseizmické účinky zemětřesení, a to v místě pojištění (nikoli v epicentru). 51) Znehodnocením věci se rozumí takové poškození, které není možné odstranit opravou, přičemž věc lze i nadále používat k původnímu nebo podobnému účelu. 52) Zničením věci se rozumí takové poškození, které není možné odstranit opravou, přičemž věc již nelze dále používat k původnímu nebo podobnému účelu. Za zničení se považuje i takové poškození, které lze sice odstranit opravou, ale náklady na tuto opravu by přesáhly částku odpovídající nákladům na znovupořízení dané věci. 53) Ztrátou věci se rozumí stav, kdy osoba oprávněná s touto věcí disponovat pozbyla nezávisle na své vůli možnost s ní disponovat. ČÁST 2. VYJMENOVANÁ POJISTNÁ NEBEZPEČÍ Článek 9 Pojistná nebezpečí 1) Pojištění se vztahuje na poškození nebo zničení pojištěné věci: a) požárním nebezpečím, tj. i) požárem a jeho průvodními jevy, ii) výbuchem, iii) přímým úderem blesku, iv) nárazem nebo zřícením letadla, jeho částí nebo jeho nákladu, v) aerodynamickým třeskem při přeletu nadzvukového letadla, b) nárazem nebo pádem, tj. nárazem dopravního prostředku (vyjma letadel), jeho částí nebo jeho nákladu do pojištěné věci, pádem stromů, stožárů nebo jiných předmětů, nejsou-li součásti poškozené věci nebo nejsou-li součásti téhož souboru jako poškozená věc, c) kouřem, tj. působením kouře, který v důsledku náhlé a nahodilé události unikl z technického zařízení v místě pojištění. Pojištění se nevztahuje na škody vzniklé dlouhodobým působením kouře unikajícího v důsledku poškozeného nebo nedokonale fungujícího odtahového zařízení. Pojištění se rovněž nevztahuje na škody vzniklé působením agresivních plynů, d) povodní nebo záplavou, e) vichřicí nebo krupobitím, f) sesuvem, tj. sesouváním půdy, zřícením skal nebo zemin, sesouváním nebo zřícením lavin, g) zemětřesením, h) tíhou sněhu nebo námrazy, toto pojištění se sjednává pouze pro škody na pojištěných budovách, i) vodovodním nebezpečím, tj. kapalinou unikající z vodovodních zařízení a mediem vytékajícím v důsledku náhlého a nahodilého poškození nebo poruchy hasicích zařízení. Jde-li o pojištění budovy, pojištění se dále vztahuje na poškození nebo zničení: i) potrubí nebo topných těles vodovodních zařízení včetně armatur, došlo-li k němu přetlakem nebo zamrznutím kapaliny v nich, ii) kotlů, nádrži a výměníkových stanic vytápěcích systémů, došlo-li k němu zamrznutím kapaliny v nich., dále jen sdružený živel. 2) Pojištění se také vztahuje na odcizení pojištěné věci: a) krádeží, při které pachatel prokazatelně překonal překážky chránící pojištěnou věc před odcizením (dále jen krádež s překonáním překážky ), b) loupeží, pokud bylo šetřeno policií, bez ohledu na to, zda byl pachatel zjištěn. 3) Pojištění se dále vztahuje na úmyslné poškození nebo úmyslné zničení pojištěné věci (dále jen vandalismus ), pokud bylo šetřeno policií, bez ohledu na to, zda byl pachatel zjištěn. 4) Pojištění podle odst. 2) se vztahuje i na poškození nebo zničení zábranných prostředků určených k ochraně pojištěné věci před odcizením, pokud bylo způsobeno jednáním pachatele směřujícím k odcizení pojištěné věci, které bylo šetřeno policií, bez ohledu na to, zda byl pachatel zjištěn. Článek 10 Limit pojistného plnění Pojištění pro případ odcizení a vandalismu se sjednává na první riziko s limitem pojistného plnění uvedeným v pojistné smlouvě. Článek 11 Pojistná událost 1) Pojistnou událostí je poškození, zničení nebo odcizení pojištěné věci zapříčiněné některým z pojistných nebezpečí uvedených v pojistné smlouvě, které působilo na pojištěnou věc v době trvaní pojištění a v místě pojištění. 2) Pojistnou událostí je i poškození nebo zničení zábranných prostředků podle čl. 9 odst. 4), jehož příčina nastala v době trvání pojištění a v místě pojištění. 3) Pojistnou událostí je i poškození, zničení nebo ztráta pojištěné věci, k nimž došlo v přímé souvislosti s poškozením nebo zničením pojištěné věci působením některého z pojistných nebezpečí uvedených v čl. 9 odst. 1), proti kterému byla věc pojištěna. Předpokladem vzniku práva na plnění z pojištění je skutečnost, že toto pojistné nebezpečí působilo v době trvání pojištění. ČÁST 3. POJIŠTĚNÍ PROTI VŠEM NEBEZPEČÍM KROMĚ VYLOUČENÝCH Článek 12 Pojistná nebezpečí Pojištění se vztahuje na náhlé poškození nebo zničení pojištěné věci nahodilou událostí, která není z pojištění vyloučena. Článek 13 Pojistná událost Pojistnou událostí je poškození nebo zničení pojištěné věci zapříčiněné pojistným nebezpečím uvedeným v čl. 12, které působilo na pojištěnou věc v době trvání pojištění a v místě pojištění, a které omezuje nebo vylučuje jeho funkčnost, s nímž je spojena povinnost pojistitele poskytnout pojistné plnění. Článek 14 Výluky z pojištění 1) Z pojištění dále nevzniká právo na plnění pojistitele za škody vzniklé: a) z pojistných nebezpečí uvedených v čl. 9, b) větrem, otřesy zemského povrchu, c) přetlakem nebo zamrznutím kapalin, d) následkem vady, kterou měla věc v době vzniku jejího pojištění a která byla nebo s přihlédnutím ke všem okolnostem mohla být známa pojistníkovi nebo pojištěnému, e) v důsledku chyby projektové dokumentace, vadného materiálu nebo vadného provedení prací na budově nebo ostatní stavbě, f) na věcech, které nebyly při sjednání jejich pojištění v provozuschopném stavu, g) poškozením nebo zničením staveb sesedáním půdy nebo změnami výše hladiny podzemní vody, h) nadměrnou vlhkostí, suchem nebo vyschnutím, přímým dlouhodobým vlivem biologických, chemických a tepelných procesů včetně znečištění, zaprášení, odpaření, zakalení, vlivu smogu, změny barvy a chuti, hmotnosti, vůně, konzistence nebo přirozenou povahou pojištěných věcí apod., i) následkem trvalého vlivu provozu, přirozeného opotřebení, únavou materiálu, j) následkem kavitace, koroze, eroze, oxidace, postupného stárnutí, nedostatečného používání, dlouhodobého skladování, usazování kotelního kamene nebo jiných usazenin, zanesením sazemi, k) výbuchem vzniklým ve spalovacím prostoru spalovacího motoru, v hlavních 5\n6 střelných zbraní a jiných zařízeních, ve kterých se energie výbuchu cíleně užívá, l) taveninou, m) přerušením dodávky plynu, el. energie, selháním topného nebo chladicího zařízení (včetně úmyslného vypojení přívodu energie ze strany dodavatele). Pokud ale poškození nebo zničení pojištěné věci vyplývá z nahodilého poškození nebo zničení energetického, topného nebo chladicího zařízení, které se nachází na místě pojištění a bylo-li toto poškození nebo zničení tohoto zařízení způsobeno jinou událostí, za kterou vzniklo pojištěnému právo na pojistné plnění podle těchto pojistných podmínek, pak se na ně pojištění vztahuje, n) vynaložením nákladů na opravu vadného materiálu, chybné konstrukce nebo vadného provedení prací movitých předmětů. Tato výluka se však vztahuje pouze na bezprostředně vadné části a neplatí pro škody na správně zhotovených bezvadných částech, které vznikly při nehodě v důsledku vady materiálu, chybné konstrukce nebo vadného provedení prací, o) působením hmyzu, zvířat a chorob, p) genovou manipulací, genovou mutací nebo jinými genovými změnami, q) normálními atmosférickými podmínkami, s nimiž je třeba podle ročního období a místních poměrů počítat, r) poškozením nebo zničením, za které je dodavatel nebo jiný smluvní partner odpovědný podle právního předpisu nebo smlouvy, včetně odpovědnosti za vady (záruky), s) v důsledku jakéhokoli porušením duševních majetkových práv (např. ochranné známky, autorského práva, patentu apod.), t) v důsledku jakékoliv stavební nebo montážní činnosti na budově nebo ostatní stavbě. 2) Pojištění se nevztahuje na: a) skla, skleníky, plexiskla či jiné umělé hmoty, b) díly a nástroje, které se vyměňují při změně pracovního úkonu nebo pro opotřebení (např. formy, kokily, matrice, razidla, zápustky, ryté a vzorkové válce, šablony, vrtáky a vrtací hlavy, nože, břity, listy pil, ostatní řezné a lisovací nástroje, pracovní části drtičů, pásy, lana, dráty, pneumatiky, žáruvzdorné vyzdívky apod.), c) akumulátorové baterie, elektrochemické články apod., d) činná média (např. paliva, maziva, chemikálie, filtrační hmoty, chladiva, katalyzátory), e) zvukové, obrazové a datové záznamy, f) předměty na výstavách, g) živá zvířata, h) mikroorganismy, i) skládky, j) zatuhnutí obsahu v zásobnících, pecích, potrubích, výrobních linkách a podobných zařízeních sloužících k uchování nebo přepravě, škody vzniklé v důsledku chyby technologie výrobního procesu nebo vadně provedené práce. 3) Z pojištění dále nevzniká právo na plnění za: a) elektrické, vnitřní mechanické nebo jiné vnitřní poruchy strojů a zařízení, b) poškození nebo zničení pojištěné věci prováděním její opravy, údržby nebo servisu, c) poškození nebo zničení pojištěných věcí přímým účinkem zamrznutí chladicí kapaliny, chybného způsobu mazání, nedostatku maziva či chladicí kapaliny. Pokud ale v důsledku takové poruchy, poškození nebo zničení nastane nehoda, která způsobí vnější poškození nebo zničení pojištěné věci, pak se na následně vzniklé vnější poškození nebo zničení pojištěných věcí pojištění vztahuje. 4) Na pojištění se mohou vztahovat ještě další výluky uvedené v pojistné smlouvě, jiných ustanoveních těchto pojistných podmínek, jiných pojistných podmínkách vztahujících se ke sjednanému pojištění nebo vyplývající z právních předpisů. 6 Vp-119 (01/2014)\nVPP SMP Všeobecné pojistné podmínky - zvláštní část Stavebně - montážní pojištění na všechna rizika


Yves Saint Laurent Opium - parfém, ceny a recenze - Arome.cz\nArome.cz » Parfémy » Parfémy dle značek » Parfémy Yves Saint Laurent » Opium\nmandarinka, bergamot jasmín, konvalinka, karafiát; vanilka, pačuli, ambra\nMilujete orientální vůně? Pak vaší parfémové výbavě jistě vévodí Opium od Yves Saint Laurent. Překvapí vás svou jemností, za kterou stojí květy jasmínu a karafiátu osvěžené kapkou mandarinky. Gró však tvoří pačuli a ambra. Kořeněná vůně pak vyniká svou výdrží.\n(EdT) Potemnělá ulice. Žena v dlouhém zimním plášti. Na chvíli se schovala do vchodu jednoho z okolních domů, aby se ukryla před prvotní citrusově aldehydovou přeháňkou smíšenou s kořením (hřebíček se špetkou pepře). V kapse pláště ukrývá pytlík s kandovaným ovocem.\nDéšť rychle ustal, přesto je ve vzduchu stále cítit vlahá nahořklá zeleň a deštěm nasáklá zemina. Žena se vydává dál. Po chvilce jí přichází v ústrety muž a podává jí santalovou skříňku, která ukrývá karafiát, růži a kvítek lehce živočišného jasmínu, posypané téměř nesladkým skořicovým prachem a nakonec ji halí do hřejivého pryskyřičnatého šálu s ozdobnou tenounkou, téměř neznatelnou vanilkovou nitkou a příjemně drhnoucími vetiverovými třásněmi.\nDnes jsem si po x-letech stříkla vůni Opium toaletní vodu a zpříjemnila si jim den. Úchvatná vůně - držák, která se kolem vás točí docela dlouho(měla jsem pár kapek ve vlasech a na krku). Příjemné santalové dřevo mi dělalo moc dobře v kombinaci s kořením. Cítila jsem i květiny, asi to byla uváděná konvalinka, ale nepoznala bych ji, kdybych složení nečetla. Orientálka, kterou doporučuji spíše na zimní období.\n• Nálepka na testeru novější verze před reformulací (s reliéfem jen na zadní straně flakonu) praví:\nOrientální, kořeněná a smyslná\nMandarinka, jasmín, karafiát, vanilka.\nJá nejvíc cítím santal, nahořkle-nasládlé pryskyřice (vosková myrha a snad terpentýn?) a koření (skořice, hřebíček). Ženské zbraně zastupuje karafiát a stopové množství vanilky a mandarinky.\nTohle Opium je teplé, na troud suché, prosluněné a čistotně působící (díky mýdlovému oblázku), tohle miluju.\nKdyž přemýšlím, jakou konzistenci mi to nejvíc připomíná, tak asi ohlazené exotické dřevo a ten vosk - pevný ale lehký, hladký, voňavý.\nPřestože jsme stejný ročník, objevila jsem ji teprve před pár lety, skoro jsem se ji bála nastříknout, jaká pověst jí předchází, ale na mojí kůži jí vnímám jako intimní, smyslnou přírodní vůni.\nKdybych si měla nechat jen jedinou vůni ze všech, které znám nebo mám, tak by to bylo Opium. Není vlastně vůbec tak líbivá, ta hořkost a kořeněnost je mi někdy trochu protivná, ale ta vůně má takovou hloubku, nebo „koule“, na moje smysly působí magneticky… můžu a chci jí vonět každý den\n• Nálepka na testeru starší verze před reformulací (s reliéfem po celém flakonu, ta, která je v databázi) praví:\nPikantní, orientální, květinová, dřevitá\nHlava: mandarinka, citrón, bergamot\nSrdce: hřebíček, růže, jasmín, myrha\nZáklad: vanilka, pačuli, ambra, benzoin\nSe štěstím jsem zakoupila toto starší Opium a rozdíl je patrný i ve verzích před reformulací/přebalem.\nStarší kousek voní trochu šťavnatěji a o dost balzámověji.\nPři porovnání je tam cítit o kapku víc růže než karafiát, ambra než vanilka, myrha než koření. Hlásí se i ovocně šťavnatá mandarinka + ve staré verzi je víc patrný dřevitý tón, nejspíš santal, ale ne ve formě rozemletého prášku na výrobu tyčinek, ale jako surový špalík dřeva.\nStarší kousek je celkově méně nahořklý pryskyřicí, méně „na troud“ suchý a slunečný a je květinově sladší a těžší. Taky se mi zdá bohatější, hustší až mazlavější/mazlivější (tím balzámem). Nevím, jestli je to kombinace pačuli s hřebíčkem, ale cítím hodně tolu balzám. To v novější verzi vůbec není, takže začínám chápat srovnání Opia (totiž toho starého) s Cinnabarem.\nCelé by se to dalo připodobnit k flakonům. Starší má bohatější zdobení a masivnější hadici. Novější je vzdušnější, křehčí, takové „jednodušší“.\nOpium obecně dělí okolí na dva tábory. Buď se vám líbí nebo vám leze na nervy. Vlastně neznám nikoho, kdo by na ni neměl jasný názor.\nOpium mám mnoho let. Rozdíl mezi klasickou a reformulovanou verzí jsem nenašla, ale pro půvab flakónu samotného používám tu novější. Je to vůně teplá, hřejivá, velmi často se mě někdo zeptá čím voním. V decentním množství si s ní troufám i do kanceláře, kolegyně ji má ráda, ačkoliv na sobě ji nesnese. Opium je nádherná hřejivá vůně skořice, kandovaného ovoce, hřebíčku a pomerančové kůry, jako stvořená na zimní měsíce, přiznám se, že v tropických vedrech na ni chuť nemám, ačkoliv by mi asi vysloveně nevadila.\nPodle ostatních recenzí jsem čekala nějaký dryják, ale překvapilo mě, jak jemné a sladké Opium je. Pravda, vyzkoušela jsem pouze EDT.\nCítím hodně skořice a kandovaného ovoce. Také vonné tyčinky. Cítím i trochu kadidla a v jednu chvíli mi z něj zavoněly konvalinky …\nZatím mám jen vzorek, ale vážně uvažuji o koupi většího balení. Přesně takovou vůni jsem si představovala na zimu. V našem pošmourném počasí si ji nastříkat na pašmínu, zavřít oči, nadechnout se a ocitnout se na procházce orientálním tržištěm, kolem stánků s cukrovinkami a kořením.\nVelmi zralá, mystická, omamná, pikantní a sebejistá vůně, která vyžaduje stejně sebejistou nositelku, která má určitou dávku „drzosti“ mít takový parfém. Opravdu velmi úžasný orientální parfém s vynikající výdrží - pokud jej na sobě nesnesete i tak jej musíte respektovat… Mám zbytek jak původní edp tak novou verzi a nenacházím rozdíl, zdají se mi totožné.\nMilovnice Bright Crystal a DG Light Blue nechť se mu raději vyhnou obloukem.\nTakže musím aktualizovat k verzi 2009\nKonečně jsem se dostala k důkladnému vyzkoušení nové verze Opia 2009 , tedy nejen letmé přičichnutí ale důkladné navonění - což jsem většinou neměla odvahu nebo nebyla příležitost takže až nyní - musím tedy napsat, že reformulované samozřejmě je - YSL koupila firma Loreal takže podle mě reformulovali téměř vše co šlo do přebalu. Takže k novému Opiu ve verzi eau de Parfum musím napsat asi toto - pokud nebudu zaujatá a nazačnu hned vykřikovat, že Opium celé pokazili tak můžu říct, že je zřejmě daleko nositelnější než původní, dalo by se říct, že s nikým kdo je trošku zvyklý na orientálky nepraští, po chvíli se stane pěkně mýdlovou, uhlazenou a navíc i jemnou vůni, určitě vám ji i někdo pochválí - ovšem výdrž proti původnímu Opiu je samozřejmě o něco menší ale ve srovnání s jinými vůněmi prodávanými na trhu si vede stále velmi dobře. Původní Opium mi přišlo spíše jako večerní vůně (naštěstí mám doma zbytky jak edp tak edt - to když dostanu chuť na Opium původní) naproti tomu nové Opium pro mne vůně, kterou sice přizpůsobili trhu ale nešli za hranici dobrého vkusu. Ještě otestuji edt a budu aktualizovat.\nTahle vůně je uchvacující ve své síle.V podstatě je tohle orient od kterého se odvíjejí další orienty, orientálky, orientíky a rádobyorienty. Klobouk dolů…\nTo ovšem nic nemění na tom, že já tuhle vůni nemůžu, přesně stejný odér cítím na rybím trhu, bohužel. Nejspíš je to mou pokožkou. Škoda, je to stejné jako s člověkem který je vám sympatický, ale jenom s povzdálí…\nod 1625 do 2182 Kč\nVlastnosti vůně Yves Saint Laurent Opium\nOpium patří mezi velmi známé a slavné vůně. Bylo představeno v roce 1977, a nejen že se stále prodává, má už i několik variací, např. Opium Eau d'Ete nebo Opium Fleur de Shanghai. Je to orient sestavený ze dřeva a koření, doplněný květinami. Netuším, jestli obsahuje opravdu všechny složky, které uvádím, pochybuji o tom (nepodařilo se mi najít...


Hřebíček a skořice – znáte jejich léčivé účinky? - Zdravotní rádce\nKoření, které máme každý běžně v kuchyni a standardně jej přidáváme do jídel, má kromě senzorických charakteristik (chuť vůně), jimiž vylepšují konečný výsledek vaření, také účinky na zdraví organismu. Kurkuma obsažená v kari koření napomáhá trávení a léčbě zánětů, kmín zmírňuje plynatost, bobkový list má zase pozitivní vliv na napětí ve svalech a kostech. Přidávání různých druhů koření do pokrmů tak může výrazně prospívat také našemu zdraví. Mezi klasická koření jsou řazeny také nasládlé typy, jimž dominují hřebíček a skořice, jejichž příjemné aroma si zejména v zimních měsících můžeme vychutnávat také v horkých nápojích, jako jsou svařené víno, punč či obyčejný ovocný čaj. Víte, jakým způsobem pozitivně působí na organismus?\nHřebíček proti zánětům a na zuby\nKoření známé jako hřebíček pochází původně z Indie (Molucké ostrovy), ale rozšířil se velmi rychle také na další území Asie a poté byl dovezen do Evropy a Jižní Ameriky. Toto nenápadné koření se získává sušením poupat hřebíčkovce kořenného a má své charakteristické postavení také v čínské medicíně, pro jeho antibakteriální, antiseptické, analgetické a anestetické účinky. Nejčastěji se využíval pro čištění ústní dutiny, a to pouhým žvýkáním kousků koření. Při žvýkání a mísení se slinami se z hřebíčku uvolňují účinné látky, které pomáhají dezinfikovat ústa a zmírňují rozvoj bakteriálních a virových kmenů, které napadají dásně a sklovinu – jako takový je tedy výbornou prevencí zubního kazu, ale také paradontózy.\nKde všude lze hřebíček použít\nHřebíček se může zpracovávat do formy tinktury (máčení ve vysokoprocentním alkoholu), oleje, odvaru nebo vody (vyluhovaný hřebíček). Každá z těchto forem má pak jinou aplikaci a účinky:\ntinktura – aplikuje se především jako kloktadlo (nahrazuje žvýkání koření) nebo dezinfekce ran (je možné ji použít také na rány hnisající)\nolej – uplatňuje se především při bolestech svalů a kloubů a pomáhá také při bolestech hlavy a migréně, velmi pozitivní účinky má na vyhlazování vrásek či proti akné\nodvar – nebo čaj (případně kombinace s ovocným či bylinkovým čajem) je vhodná při zánětech horních cest dýchacích (lze také inhalovat), nachlazení a respiračních obtížích, případně při problematickém trávení a bolestech břicha\nvoda – či výluh z hřebíčku se používá jako účinný repelent\nU hřebíčku je ovšem potřeba dbát na správné dávkování – vysoký obsah účinných látek může být pro tělo škodlivý. Pokud chcete hřebíček více zařadit do svého jídelníčku nebo jej používat v některé z uvedených forem, pamatujte na to, že má anestetické účinky a zvýšená konzumace či inhalace může nepříznivě ovlivnit kvalitu sliznic. Zvýšená konzumace se nedoporučuje těhotným a kojícím ženám či menším dětem.\nSkořice jako superpotravina\nVedle hřebíčku je jedním z nejpoužívanějších sladkých orientálních koření také skořice. Jedná se o sloupanou a vysušenou kůru skořicovníku a původně pochází ze Srí Lanky. V současné době jsou k dostání dva druhy – skořice cejlonská a skořice čínská (Cassia). účinky obou se liší především vlivem technologie zpracování – u čínské skořice se sloupává celá kůry, která má obecně menší obsah žádoucích látek, zatímco cejlonskou tvoří sbalky jemné horní vrstvy s vyššími kvalitativními vlastnostmi. V běžných obchodech u nás je dostupná především čínská verze, i tato se však vyznačuje pozitivními účinky na organismus.\nÚčinky a použití skořice\nSkořice působí především protizánětlivě, ale pro tělo je prospěšná také vysokým obsahem antioxidantů, jež působí proti volným radikálům v našem environmentu, jež mají za následek stárnutí a také rozvoj nemocí. Ideální je skořici kombinovat s medem (například v čaji), její účinky se zvyšují také v kombinaci s hřebíčkem. Koriandrem, kmínem, zázvorem nebo muškátovým oříškem. Obvykle se skořice používá ve formě prášku nebo výluhu k přímé konzumaci jako ochucovadlo horkých nápojů nebo jídel. Příznivé účinky můžete zaznamenat pravidelnou konzumací, která by však neměla přesáhnout množství asi poloviny kávové lžičky denně. Skořice působí zejména:\njako podpora nervového systému a funkcí mozku\nna snižování krevního tlaku odbouráváním cholesterolu, a tedy i jako prevence nemocí srdce a kardiovaskulárního systému (prevence trombózy)\npro posílení imunitního systému a při chřipce či nachlazení\njako účinný prostředek proti infekcím, plísním a bakteriím\nna trávicí soustavu – podporuje funkci střev\nna pleť, kožní infekce, strie a celulitidu\nzmírňuje rakovinné bujení některých typů onkologických onemocnění (trávicí trakt, kosti)\njako prevence a léčba urologických problémů\nRubriky Jídlo, doplňky a vitaminy Štítky koření Navigace příspěvků


Ekonomické hry a fie ení otázek a pfiíkladû - PDF\nEkonomické hry a fie ení otázek a pfiíkladû\nDownload "Ekonomické hry a fie ení otázek a pfiíkladû"\n1 Dana Pospíchalová Robert Holman Ekonomické hry a fie ení otázek a pfiíkladû Úvod do ekonomie BECKOVY EKONOMICKÉ UâEBNICE Y 0 x = mnoïství y = cena nabídka poptávka X\n3 Poznámka pro učitele Ekonomické hry byly sepsány za spolupráce s Foundation for Teaching Economics, Kalifornie, USA. Naši učitelé se s některými hrami již mohli seznámit na Letní škole ekonomie, kterou každoročně pořádá pražský Liberální institut. Cílem těchto her je zaujmout žáky i učitele a ukázat, že naše chování, často intuitivní a instinktivní, potvrzuje platnost teoretických poznatků ekonomie. Studium ekonomie nás může vést k tomu, abychom o svém chování více přemýšleli a pozorovali dění kolem sebe. Teoretické poznatky nám mohou pomoci lépe odhadovat budoucnost a lépe se rozhodovat jak v osobním životě, tak ve své profesi. Nepochybně přichází doba, kdy studenti budou ochotni sledovat jen takové dění, jehož budou součástí. Nebudou ochotni akceptovat poučky, o jejichž pravdivosti se sami nepřesvědčí. Budou si chtít vytvářet vlastní názory, budou chtít diskutovat, argumentovat, obhajovat své postoje. Musíme jim k tomu dát prostor. Role učitele bude přitom důležitá. Musíme je naučit poslouchat názory druhých, přemýšlet nad nimi a akceptovat je, jen pokud se mohou přesvědčit o jejich správnosti, vhodně argumentovat a efektivně komunikovat. Ekonomické hry nevyřeší vše, ale mohou zásadně změnit charakter vyučovacích hodin. Určitě narazíte na studenty, pro které je hra utrpením (zase se musím zvedat z místa), něčím ponižujícím (jsem přece dospělý), něčím, co zdržuje (je přece jednodušší naučit se definice a u tabule je zopakovat). Zpravidla určitou dobu trvá jak učitelům, tak žákům, než si na tento způsob práce zvyknou a najdou v něm zalíbení. Také je důležité vycítit vhodnou dobu, kdy je třída i učitel připraven (roční tematický plán vám zpravidla nepomůže). Nikdy nehrajte hry, když sami nemáte chuť si hrát a cítíte, že ani ve třídě není vhodná atmosféra. Nehrajte hru, dokud si sami důkladně neprostudujete látku, kterou má hra potvrdit, a dokud si nepromyslíte závěry, ke kterým chcete dojít. Nikdy nemůžete úplně předvídat, jak se hra bude vyvíjet, je však důležité, abyste vždycky uměli vhodně zareagovat. Dospějete k poznatku, že všichni se pořád učíme, a to je na učení to nejkrásnější. Doufáme, že se o tom přesvědčíte i Vy, a přejeme Vám k tomu hodně radosti i úspěchů. Praha, červen 2001 Dana Pospíchalová a Robert Holman\n4 Řešení otázek a příkladů II\n5 Ekonomické hry 1 Racionální chování Odpověď na otázku 1. Péče o zahradu přináší výnosy a vyžaduje náklady. Racionální člověk pečuje o zahradu jen do té míry, dokud mu zahrada přináší alespoň takový mezní výnos, jaké má mezní náklady. Je-li zahrada pro paní Alici zálibou, měla by porovnávat přírůstek radosti, kterou jí zahrada přináší, s přírůstkem nákladů příležitosti (jako je zejména obětovaný čas). Jakmile je již přírůstek radosti menší než přírůstek nákladů příležitosti, měla by se raději věnovat jiným věcem. HRA 1. JAKÉ JSOU NAŠE POTŘEBY A JAK JE USPOKOJUJEME? Cíl výuky: Vést žáky k zamyšlení nad rozmanitostí a neomezeností potřeb lidí, nad tím, co mají lidé společného při uspokojování potřeb, nad hodnotovým systémem jednotlivce i společnosti. Požadovaný čas: 20 minut 1 vyučovací hodina (záleží na komunikativnosti a kreativitě žáků i učitele). Pomůcky: list papíru, psací potřeby. Postup: Řekněte žákům: V roce 1997 postihla Moravu povodeň. Představte si, že jste v situaci, kdy vás v noci sou sedé probudí, křičí, že se blíží velká voda a že máte 5 minut na to, abyste opustili svůj dům, jinak vám hrozí utopení. 1. Co uděláte, co si vezmete s sebou? Odpovězte okamžitě, bez rozmýšlení. (Nejčastější odpovědi: doklady, peníze, psa, vzbudím rodiče a sourozence. Proč?) 2. Co si sbalíte, když budete mít na opuštění domova 2 hodiny? Napište na papír seznam, máte na to 3 minuty. (Vy - zvěte několik žáků, aby přečetli svůj seznam, a můžete diskutovat, co mají seznamy společného a čím se liší.) 3. Jak se zachováte, když budete vědět, že máte na evakuaci nejméně 12 hodin času? Pokračujte v seznamu, máte na to dalších 5 minut. (Opět vyzvěte několik žáků, aby přečetli své seznamy.) 4. Jaké závěry bychom mohli vyvodit z vašich odpovědí? 5. Platí, že čím více máte času, tím více potřeb chcete uspokojit? 6. Které potřeby jsou zbytné a které nezbytné? Je to individuální? 7. Mají lidé něco společného při uspokojování potřeb? (Maslowova pyramida) 8. Odpovídá vaše zjištění tomu, co víte o potřebách z minulých ročníků? 1\n6 Řešení otázek a příkladů 2 Tržní systém HRA 1. JAK ROZDĚLOVAT OMEZENÉ ZDROJE? Cíl výuky: Poukázat na problém rozdělování omezených zdrojů, vést žáky k zamyšlení nad výhodami i nevýhodami jednotlivých způsobů rozdělování, zdůraznit úlohu ceny. Požadovaný čas: 20 minut 1 vyučovací hodina. Pomůcky: 1 tričko (nebo jiný atraktivní, nedělitelný předmět), list papíru pro skupinu asi 5 žáků, psací potřeby. Postup: Vyzvěte žáky, aby vám pomohli vyřešit problém rozdělování. 1. Mám jedno tričko. Kdo ho chce? (Předpokládám, že většina.) 2. Jak mám rozhodnout, komu ho dát? Jaká kritéria mohu při rozdělování použít? Napište způsoby rozdělování na tabuli. (Loterie, kdo ho nejvíc potřebuje, kdo je nejstarší, kdo nejdál doskočí, kdo má nejlepší prospěch, kdo zaplatí nejvíc, roztrhat ho na kousky, budeme si ho půjčovat...) 3. Rozdělte se na skupiny (asi po 5 studentech). Každá skupina si zvolí jeden způsob a napíše všechny výhody a nevýhody tohoto způsobu rozdělování. 4. Přečtěte výsledky práce skupin. Který způsob se vám zdál nejvýhodnější a proč? 5. Napište, co by se ve společnosti změnilo, kdyby se váš způsob rozdělování začal všeobecně používat při rozdělování potravin, vzdělání, lékařské péče? (Můžete dát za domácí úkol.) 6. Na závěr se zeptejte žáků, jakým způsobem tedy rozdělíme tričko (blíží se konec hodiny). Pravděpodobně zvolí loterii. (Je to rychlé, každý má naději, že vyhraje.) Řekněte, že si myslíte číslo v intervalu 1 50 (můžete ho napsat na zadní stranu tabule), ať napíší na papír, jaké číslo máte na mysli. Kdo uhádne nebo kdo bude nejblíže vašemu číslu, vyhrává. (Tričko mu skutečně dejte, jinak ztrácíte důvěru žáků a budete je těžko motivovat k dalším hrám.) HRA 2. NA PŘEŽITÍ Cíl výuky: Uvést žáky do základních problémů každé ekonomiky jak uspokojit neomezené potřeby pomocí omezených zdrojů, odpovědět na základní otázky: Co vyrábět? Jak vyrábět? Jak rozdělovat? Požadovaný čas: 1 vyučovací hodina. Pomůcky: 3 listy papíru, psací potřeby, odměna pro nejlepší skupinu (sáček bonbonů, žvýkačky). Postup: Vybídněte žáky, aby si představili, že jsou se svými spolužáky na lyžařském zájezdu ve slovenských horách. Najednou nastala sněhová kalamita, chata je odříznutá od okolního světa, nefunguje telefon, není elektřina, zásoby jsou omezené a nevíte, jak dlouho tato situace potrvá. Rozdělte žáky na 3 skupiny a vyzvěte je, aby každá skupina vypracovala svůj plán na přežití. 2\n7 Ekonomické hry 1. Jaké otázky budete řešit? (Nakreslete jednoduchý plánek chaty, seznam předmětů, které máte v chatě k dispozici, seznam věcí, které jste si přivezli s sebou. Vypracujte plán na přežití 20 min a každá skupina jej bude stručně prezentovat 10 min.) 2. V závěru se zeptejte žáků: a) Použili jste dělbu práce, specializaci a kooperaci? b) Používali jste cenu k efektivní alokaci zdrojů? c) Proč? Jste malá nebo velká skupina, jednoduchý nebo složitý systém? d) Vznikaly ve vaší skupině problémy při rozdělování zdrojů? e) Vznikaly by problémy při rozdělování výsledků činností (statků a služeb)? f) Dohodli jste se nakonec? Co vám pomohlo? 3. Nakonec můžete odměnit nejlepší plán na přežití. HRA 3. MALÉ A VELKÉ SKUPINY, JEDNODUCHÉ A SLOŽITÉ SYSTÉMY Cíl výuky: Vést žáky k zamyšlení nad vývojem společnosti, nad důležitostí a produktivností směnných vztahů, objasnit rozdíly ve fungování malých a velkých skupin. Požadovaný čas: minut. Pomůcky: list papíru se zadáním, psací potřeby, tabule pro kontrolu výpočtů. Postup: Rozdejte žákům listy s následujícím zadáním, pokládejte jim následující otázky, porovnávejte odpovědi, vyzývejte žáky, aby svá tvrzení podpořili přesvědčivými argumenty, aby využívali svých zkušeností, případně zkušeností svých známých. Někdy je příklad doprovázen bouřlivou diskusí, třída nedospěje k jednoznačnému závěru. Důležité je, že se žáci zamyslí nad problémem a učí diskutovat. Učitel by měl být moderátorem diskuse. 100 rybářů pracujících 8 hodin denně naloví kg ryb. Rozdělí se rovným dílem, to znamená, že na každého připadne 100 kg ryb. 1. Další den jeden z nich zvýší produktivitu o 50 %. Kolik ryb bude naloveno? (Produktivita ostatních je stejná.) Kolik ryb dostane každý rybář, bude-li se rozdělovat opět stejným dílem? 2. Co se stane, když jeden z rybářů bude pracovat jen 4 hodiny, jeho denní produktivita se sníží o 50 %? Kolik ryb bude celkově chyceno a kolik připadne na jednoho rybáře? 3. Který případ (1. nebo 2.) bude častější ve skupině 10 lidí? Proč? (Pravděpodobně případ 1., skupina si uhlídá, aby všichni pracovali stejně, jedinec bude chtít vyniknout a ostatní si ho budou vážit a možná je bude motivovat k vyšší produktivitě, zlepší se uspokojování potřeb každého člena o 0,5 kg ryb.) 4. Který případ bude častější ve skupině o lidech? Ve skupině, která čítá milion lidí? (Pravděpodobně případ 2., ulejvák se lépe skryje, pokles produktivity skupiny se odrazí jen nepatrně ve snížení podílu, který připadne na jednotlivce, velká skupina bude daleko snadněji tolerovat nečestné chování, většina členů skupiny nebude mít informace, skupina bude lhostejná a zřejmě stále více členů bude následovat ulejváka.) 5. Bude marxistické heslo Každý podle svých schopností, každému podle jeho potřeb použitelné pro rozdělování i ve velkých skupinách? Proč? 6. Umožňuje trh kooperaci nekonečného počtu lidí? Je třeba zvláštního dozoru nad chováním jednotlivců? 3\n8 Řešení otázek a příkladů 3 Směna a bohatství Odpověď na otázku 1. Pavel a Honza se mohou specializovat na pizzy a hamburgery podle zákona komparativních výhod a navzájem si je směňovat (obdobně jako se Pavel a Sylva specializovali na pizzy a saláty). To, že si pizzy a hamburgery konkurují, není vůbec podstatné. Podstatné jsou odlišné schopnosti Pavla a Honzy při výrobě těchto statků. Pokud se odlišují v hamburgerové a pizzové produktivitě, je to základ pro jejich specializaci a směnu. Odpověď na otázku 2. a) Vláda subvencuje export, protože chce vytvořit pracovní místa v exportních odvětvích. b) Nevyplácí. Každý export nakonec vyvolá odpovídající import. Vyvážíme proto abychom dováželi. Smyslem zahraničního obchodu není hromadit zahraniční měny, ale vyměňovat domácí zboží za zahraniční zboží podle zákona komparativních výhod. To se děje i bez státních exportních subvencí. HRA 1. PROČ LIDÉ OBCHODUJÍ? Cíl výuky: Dokázat, že dobrovolná směna zvyšuje uspokojení těch, kteří se jí zúčastní. Čím méně omezujeme obchodování, čím větší svobodu mají lidé při obchodování, tím je větší naděje, že uspokojí své potřeby způsobem, který jim individuálně nejlépe vyhovuje. Při směně je třeba dodržovat určitá pravidla: respektovat vlastnická práva, dodržovat smlouvy, zajistit volný vstup na trhy. Požadovaný čas: 1 vyučovací hodina. Pomůcky: velký počet malých, snadno směnitelných předmětů čokoládové tyčinky, balené bonbony, žvýkač ky, lízátka, ořechy, jablka, tužky, pohlednice, záložky do knihy (můžete požádat žáky, aby přinesli z domu věci, které už nechtějí; předměty můžete zaměnit mezi třídami, dosáhnete větší pestrosti a překvapení), pro každého žáka připravte papírový sáček a vložte do něj předměty tak, aby žáci byli motivováni ke směně (např. sáček s ořechy, sáček s jedním druhem cukroví, sáček s hračkami atd.), vytvořte skupiny sáčků (asi po 5 kusech) a označte je barevnými symboly. Postup: 1. Napište na tabuli otázku: Proč lidé obchodují? Průběžně zapisujte pravděpodobné odpovědi žáků: chtějí uspokojit své potřeby, získat, co jim chybí, vydělat, chtějí nějakou změnu, chtějí zažít legraci, atd. 2. Řekněte žákům, že si zkusíte ověřit jejich tvrzení. 3. Rozdělte žákům namátkově papírové sáčky s předměty a vyzvěte je, aby dodržovali vaše pokyny. Obsah sáčků je jejich vlastnictví, ale mohou se zúčastnit směny. 4. V 1. hře se smí podívat na obsah sáčku, nesmí ale předměty ukazovat sousedům. Zeptejte se žáků, jak jsou spokojeni (v rozmezí 1 5, 1 velmi málo, 5 úplně) a výsledky odpovědí všech žáků zaznamenejte na tabuli. 4. Např: 5 žáků je spokojeno velmi málo: 5 x 1 = 15 6 žáků hodnotí spokojenost 2: 6 x 2 = 12 7 žáků hodnotí spokojenost 3: 7 x 3 = 21 8 žáků je spokojeno na 4: 8 x 4 = 32 4 žáci jsou naprosto spokojeni: 4 x 5 = 20 Skupina je spokojena (součet): 90 4\n9 Ekonomické hry 5. Ve 2. hře vyzvěte žáky, aby vyložili předměty před sebe na lavici a podívali se, co mají ostatní. Zdůrazněte pravidla, která je nutno při směně dodržovat (respektovat vlastnická práva, dodržovat smlouvy, volný přístup na trhy). Zeptejte se žáků, jak jsou spokojeni nyní, a sumarizujte výsledky na tabuli. (Spokojenost zpravidla poklesne působí závist.) 6. Ve 3. hře vyzvěte žáky, aby směňovali předměty v rámci skupiny označené barevnými symboly na sáčku, po skončení výměny se jich znovu zeptejte, jak jsou spokojeni nyní, a výsledky sumarizujte na tabuli. Spokojenost se pravděpo dobně zvýší. 7. Ve 4. hře dovolte žákům, aby obchodovali bez jakéhokoliv omezení, a znovu se jich zeptejte, jak jsou spokojeni nyní. Spokojenost třídy opět vzroste. 8. Rozeberte se žáky výsledky simulace obchodu. Zeptejte se: a) Kolik z vás obchodovalo? b) S jakými předměty jste obchodovali? c) Které předměty byly nejoblíbenější a které nejméně oblíbené? (Užitečnost a vzácnost.) d) Proč jste obchodovali? e) Zvýšila se vaše spokojenost a proč? f) Potvrdily se cíle, které jsme hrou sledovali? g) Podobala se simulace obchodování ve skutečném světě? HRA 2. OBCHOD A SPECIALIZACE Cíl výuky: Dokázat, že směna zvětšuje naše bohatství, dokonce i bez zvýšení výroby. Její význam je rovněž v tom, že umožňuje zvýšení výroby tím, že dovoluje výrobcům, aby se specializovali. Objasnit pojmy absolutní výhoda a komparativní výhoda. Požadovaný čas: 2 vyučovací hodiny. Pomůcky: 1 sada karet označujících farmáře (např. zelené), 1 sada karet označujících krejčí (např. červené), 1 sada karet označujících stavitele (např. modré), spínací špendlíky pro upevnění karet na oděvy pro snadnou identifikaci profese, Záznam o obchodování (včetně pokynů) 1 pro žáka. Postup: 1. První hodinu řekněte žákům: Rozdělte se na tři stejně velké skupiny. První skupina budou farmáři a budou vyrábět potraviny, druhá skupina budou krejčí a budou vyrábět oděvy, třetí skupina budou stavitelé a budou vyrábět stavby. Každý z vás je ale také spotřebitel a ke svému životu potřebuje jak potraviny, tak oděvy a stavby. Máte možnost vyrábět všechny tři produkty, ale vaše produktivita při výrobě každého z nich bude nízká vyrobíte 100 jednotek potravin, 100 jednotek oděvů a 100 jednotek staveb. To vám sice umožní přežít, ale vaše bohatství se nezvětší. Pokud se budete specializovat na váš produkt (např. farmář na potraviny), jste schopni vyrobit 600 jednotek. K přežití potřebujete 100 jednotek potravin, 100 jednotek oděvů a 100 jednotek staveb to znamená, že musíte obchodovat s ostatními. Když budete úspěšní na trhu, vaše bohatství se zvětší, pokud neuspějete a nezajistíte si nutné produkty, vypadáváte ze hry. Zahrajte si několik kol, do každého kola nastupujte se stejnými podmínkami a v každém kole si vypočítejte svůj zisk. Např. Petr je farmář, rozhodl se specializovat, vyrobil 600 jednotek potravin. Aby uspokojil své potřeby, vyměnil s Evou 100 jednotek potravin za 100 jednotek oděvů, s Karlem vyměnil 150 jednotek potravin za 100 jednotek staveb. Na konci kola má uspokojeny své potřeby (100 jednotek každého produktu) a navíc mu zůstalo 250 jednotek. a) Co se stane, když se nikdo nebude chtít specializovat? (Vlastně nic, všichni přežijí, ale nikdo nezbohatne.) b) Je důležité chtít dosáhnout víc, než je nutné k pouhému přežívání? (Ano naše potřeby jsou přece neomezené.) c) Chtějí to všichni? (Ne někteří žáci se rozhodli nespecializovat. Možná proto, že se chtěli vyhnout závislosti na druhých.) d) Jsou také všichni stejně bohatí? (Ne úspěch na trhu závisí na mnoha faktorech.) e) Mají všichni stejné podmínky při výrobě produktů? (Ne.) 5\n10 Řešení otázek a příkladů V naší hře jste se náhodně rozdělili na tři skupiny výrobců. V reálném životě se asi budete specializovat podle toho, v čem jste lepší než vaši kamarádi, neboli podle toho, v čem máte absolutní výhodu. f) Na čem závisí to, že jste nejlepší písař na vaší škole? [Může to být talent, píle (kolik hodin denně cvičíte), vaše ambice (chcete být světovým mistrem v psaní na stroji), závisí to také na tom, jestli stroj máte (a máte možnost cvičit), jak je kvalitní, jestli máte podmínky v rodině (nemáte jiné povinnosti), atd.] g) Vidíte, že faktorů ovlivňujících specializaci je spousta. Co má ještě vliv na specializaci firem a zemí? (Vybavenost výrobními faktory a přírodní podmínky.) 2. Druhou hodinu můžete navázat: Zjistili jsme, že směna zvyšuje bohatství a že je dobré se specializovat na to, pro co máme nejlepší předpoklady. Ale co když je někdo ve všem lepší než já? Má potom specializace a směna smysl pro něj a hlavně pro mě? Pokračujme v naší hře. Nyní se rozdělte na dvě stejné skupiny, jedna budou kvalifikovaní dělníci a druhá nekvalifikovaní dělníci. Kvalifikovaní dělníci mohou vyrobit kteroukoliv skupinu výrobků v jednom kole: 400 jednotek potravin, 400 jednotek staveb, 100 jednotek potravin a 300 jednotek staveb. Nekvalifikovaní dělníci mohou vyrobit v jednom kole jednu z těchto skupin výrobků: 300 jednotek potravin, 100 jednotek staveb, 75 jednotek potravin a 75 jednotek staveb. Vidíte, že kvalifikovaní dělníci mají absolutní výhodu ve výrobě potravin i ve stavbách. Myslíte, že budou kvalifikovaní ochotni obchodovat s nekvalifikovanými? Bude mít směna smysl pro obě skupiny? 3. Zkusme třetí možnost. Dejme tomu, že je v každé skupině 10 studentů. Potom kvalifikovaní dělníci vyrobí 10 x 100 = 1000 jednotek potravin a 10 x 300 = 3000 jednotek staveb. Nekvalifikovaní dělníci vyrobí 10 x 75 = 750 jednotek potravin a 10 x 75 = 750 jednotek staveb. Celkem je vyrobeno = 1750 jednotek potravin a = 3750 jednotek staveb, úhrnem 5500 jednotek produktů. Nyní proveďme specializaci. Všichni kvalifikovaní dělníci budou vyrábět stavby, to znamená, že vyrobí 10 x 400 = = 4000 jednotek staveb. Všichni nekvalifikovaní budou vyrábět potraviny, tudíž vyrobí 10 x 300 = 3000 jednotek potravin. Celková výroba bude = 7000 jednotek, tedy více než před specializací. Kdyby všichni kvalifikovaní dělníci vyráběli potraviny, vyrobilo by se 10 x 400 = 4000 jednotek potravin, a kdyby všichni nekvalifikovaní dělníci vyráběli stavby, vyrobilo by se 10 x 100 = 1000 jednotek staveb. Celková výroba by byla = 5000 jednotek, tedy nejmenší z předešlých. Víme, že kvalifikovaní dělníci mají absolutní výhodu ve výrobě potravin i ve stavbách, jsou absolutně lepší. Kvalifikovaní dělníci jsou ale relativně lepší ve stavbách a nekvalifikovaní dělníci ve výrobě potravin. Proč? Aby kvalifikovaní dělníci vyrobili 100 jednotek potravin, museli by se vzdát 100 jednotek staveb (srovnej druhou a třetí možnost z úvodního zadání). Aby nekvalifikovaní dělníci získali 75 jednotek potravin, museli by se vzdát 25 jednotek stavby. Náklady obětované příležitosti jedné jednotky stavby kvalifikovaného dělníka byla jedna jednotka potravin, ale nekvalifikovaného dělníka tři jednotky potravin. Kvalifikovaný dělník má komparativní výhodu při výrobě staveb a nekvalifikovaný při výrobě potravin. (Pro lepší představu je možné nakreslit obrázek znázorňující hranice výrobních možností a náklady obětovaných příležitostí kvalifikovaných a nekvalifikovaných dělníků.) Dále je zajímavé, že specializace na základě komparativní výhody vede ke zvýšení výroby, i když přesouvá výrobu produktu do horších podmínek. Ukažme si to na našem příkladě. Předpokládejme, že obě skupiny budou mezi sebou měnit zboží v poměru 100 jednotek staveb za 200 jednotek potravin. Před specializací Po specializaci Dělníci vyrobí a prodá vyrobí prodá potravin staveb potravin staveb potravin staveb Kvalifikovaní Nekvalifikovaní Celkem\n11 Vidíme, že bylo vyrobeno více potravin i více staveb než před specializací. Kvalifikovaní dělníci mohou spotřebovat více potravin než před specializací a stejné množství staveb. Nekvalifikovaní budou mít k dispozici více potravin i více staveb než před specializací. Obě skupiny využily své výrobní faktory efektivněji a to zvětšilo jejich výrobní kapacitu. Specializace a směna zvětšuje produkční schopnosti sama o sobě, aniž by se musel zvyšovat kapitál, práce nebo jiné výrobní faktory. Specializace a směna na základě komparativních výhod se uplatňuje i v mezinárodním obchodě, a to na stejném principu jako směna mezi vašimi skupinami. Vidíte, že žádná země, ani ta nejzaostalejší, se nemusí obávat, že by byla vyřazena z mezinárodního obchodu jen proto, že není v ničem absolutně lepší. Vždy se najde služba nebo zboží, v němž má komparativní výhodu a které od ní vyspělejší země budou rády dovážet. Je-li ekonomika otevřena mezinárodnímu obchodu, může využívat výhod mezinárodní dělby práce. Tím, že je světový trh větší než domácí, mohou se navzájem najít výrobci, kteří mají velké rozdíly v komparativních výhodách. Ale to vy už vlastně víte ze hry Proč lidé obchodují. Záznam o obchodování Ekonomické hry Pokyny: Jste kvalifikovaný V každém kole to můžete využít a vyrobit 600 jednotek Místo toho však můžete vyrobit 100 jednotek potravin, 100 jednotek staveb a 100 jednotek oděvů. O tom, co budete vyrábět, musíte rozhodnout na začátku každého kola. K přežití potřebujete po 100 jednotkách potravin, oděvů a staveb v každém kole. Pokud nezískáte minimálně 100 jednotek z každé z těchto položek, zemřete. Pokud budete vyrábět jen pro sebe, budete schopni vyrobit dost na pokrytí svých základních potřeb, ale nic vám nezbude. Jako alternativu si můžete zvolit výrobu toho, co vyrábíte nejlépe, a to potom můžete směnit za cokoliv jiného, co budete potřebovat. Můžete využít všechno, co vyrobíte navíc kromě základní potřeby, abyste zvýšili svou životní úroveň. Cílem hry je získat nejvyšší možnou životní úroveň odpovídající vašim schopnostem. Na 1. řádek zaznamenejte svou původní výrobu a na následující řádky své obchody. Příklad: Pokud jste farmář a rozhodnete se vyrábět 600 jednotek potravin, napište 600 do kolonky Potraviny na první řádek. Řekněme, že potom směníte 100 jednotek potravin s Andreou za 100 jednotek stavby. Na 2. řádku ode - čtete 100 od kolonky Potraviny a přidejte 100 ke kolonce Stavby. Řekněme, že potom směníte 150 jednotek potravin za 100 jednotek oděvů s Tomášem. Odečtěte proto 150 od kolonky Potraviny a přičtěte 100 ke kolonce Oděvy. Na závěr každého kola odečtěte 100 od každé kolonky pro vaše základní potřeby. Jestliže je některá kolonka negativní, jste mrtvý a vypadáváte ze hry. Pokud jste zůstal ve hře, určete svůj čistý zisk za kolo sečtením čistého zisku za potraviny, oděvy a stavby. Student s nejvyšším čistým ziskem dosáhne nejvyšší životní úroveň a vyhrává kolo. PŘÍKLAD ZÁZNAMU SMĚNY Transakce Potraviny Stavby 0děvy Čistý zisk 1. Původní výroba Obchod s Andreou Obchod s Tomášem Základní potřeby Čistý zisk = 250 I. kolo 1. Původní výroba 2. Obchod s.. 3. Obchod s 4. Obchod s 5. Základní potřeby 6. Čistý zisk II. kolo atd. 7\n12 Řešení otázek a příkladů 4 Chování spotřebitele, užitečnost a poptávka Odpověď na otázku 1. Záleží na elasticitě tržní poptávky po obilí. Je-li tato poptávka neelastická (což je pravděpodobné), pak pokles úrody povede k takovému zvýšení ceny, že se zvýší výdaje spotřebitelů na výrobky z obilí. Tudíž se zvýší příjmy pěstitelů obilí. Odpověď na otázku 2. a) Každý zákazník oceňuje bundu jinak a je ochoten dát jinou cenu. Když má obchodník na bundě cenu, kupují za tuto cenu i ti, kteří cení bundu více. Ti získají přebytek spotřebitele. Když má obchodník možnost se zákazníky individuálně vyjednávat, může část těchto přebytků získat (záleží na tom, jak obratně kdo smlouvá). b) Pro spotřebitele je výhodné, když má obchodník na zboží ceny, protože takto nejspíše získají přebytek spotřebitele. c) Není to příliš spravedlivé. Obchod je dvoustranná smlouva a každý by měl mít stejné podmínky. Když chceme, aby měl obchodník na zboží cenovky, nutíme jej, aby projevil, za jakou cenu je zboží ochoten prodat. V zájmu spravedlnosti bychom pak stejně dobře mohli nutit zákazníky, aby nosili cedulky s označením, za jakou cenu jsou ochotni zboží kupovat. Odpověď na otázku 3. a) Pavel může mít radost. Pizzy a pivo se ve spotřebě doplňují. Když lidé vidí, že si po pizze mohou dát pivo (nebo před pivem pizzu), je pro ně lákavé dát si obojí. Poptávka po pizzách pravděpodobně vzroste. b) Z toho Pavel moc velkou radost mít nemůže. Pizzy a hamburgery si ve spotřebě konkurují jsou to substituty. Lidé, kteří si dříve dávali Pavlovy pizzy, teď mají větší výběr a někteří dají přednost Honzovým hamburgerům. Poptávka po Pavlových pizzách nejspíše klesne. c) Odpověď není tak jednoznačná. Lidé, kteří chodili na koupaliště i předtím, než tam postavili tobogan, možná teď utratí méně peněz za pizzy, aby si mohli zajezdit na toboganu. Ale zároveň tobogan činí pláž atraktivnější začne tam chodit více lidí. A mnozí z nových návštěvníků si budou kupovat pizzy. Poptávka po Pavlových pizzách se tedy může změnit pod vlivem obou těchto protikladných účinků záleží na tom, který bude silnější. Odpověď na otázku 4. a) Kritická být nemůže. Když ovocnářům leží jablka na skladě, mohou snížit ceny a zásoby vyprodají. Cena jablek není přece fixována. b) Není důvod, aby stát udržoval cenu jablek. Trh jablek podléhá stejným zákonům poptávky a nabídky jako každý jiný trh. Když stát jablka vykoupí, bude je nakonec muset sám prodávat za nízkou cenu. c) Je-li poptávka po jablkách elastická, snížení jejich ceny by zvýšilo výdaje spotřebitelů na jablka, a tak by vzrostly příjmy ovocnářů. Je-li ovšem poptávka neelastická, snížení ceny povede k poklesu jejich příjmů. To ovšem nemůže být kritériem pro rozhodnutí státu vykoupit neprodaná jablka. Proč by měl stát jednat v zájmu výrobců a ne v zájmu spotřebitelů? Je-li úroda vysoká, měla by cena v zájmu spotřebitelů klesnout. Řešení příkladu 1. a) Když se zvýší cena elektřiny, její spotřeba (poptávané množství) klesne. Spotřebitelé elektřiny se posunou podél poptávkové křivky nahoru, jak to vidíte na levém grafu obrázku 4.A. Příjmy elektráren se zvýší tehdy, když je poptávka po elektřině neelastická (což je velmi pravděpodobné). b) Zdražení elektřiny zvýší poptávku po zemním plynu, protože ten je substitutem elektřiny. Některé domácnosti například předělají elektrické topení na plynové. Zvýšení poptávky po plynu znamená, že se křivka poptávky 8\n13 Ekonomické hry posune vpravo vzhůru. Vidíte to na pravém grafu obrázku 4.A. Výdaje na plyn, a tedy i příjmy plynařů se určitě zvýší, protože lidé budou i při nezměněné ceně plynu spotřebovávat více plynu než dříve. cena Trh elektfiiny cena Trh plynu D D D' P 1 P 0 D' D D 0 Q 1 Q 0 mnoïství 0 mnoïství Obr. 4.A Účinek zvýšení ceny elektřiny na trhu elektřiny a na trhu plynu HRA 1. ROZHODOVÁNÍ SPOTŘEBITELE Cíl výuky: Vést žáky k zamyšlení nad chováním spotřebitele, nad základními principy rozhodování na trhu, zdůraznit základní vlastnosti statků užitečnost a vzácnost. Požadovaný čas: minut. Pomůcky: 2 odlišné sáčky bonbonů, např. Bonpari a Hašlerky, tabule a křída. Postup: 1. Řekněte žákům, že máte sáček bonbonů Bonpari a hledáte dobrovolníka, který má tyto bonbony rád a je ochoten zúčastnit se pokusu, jenž má objasnit vlastnosti statků. Pravděpodobně se přihlásí více žáků. Vyberte jednoho z nich, například pomocí losování. (Je důležité vybrat toho, pro koho je Bonpari užitečné a je ochoten zúčastnit se pokusu.) 2. Nabídněte žákovi bonbon, vyčkejte, až jej ochutná, a zeptejte se ho, jak je spokojen, respektive kolik Kč by byl ochoten vám za něj zaplatit. (Například odpoví, že 1 Kč.) 3. Na tabuli naznačte tabulku a postupně nabízejte další bonbony a zapisujte žákovy odpovědi, jak je spokojen. Například vznikne tabulka: Bonpari Přírůstek spokojenosti Celková spokojenost 1 1, 1, 2 0,80 1,80 3 0,40 2,20 4 0,20 2,40 5 0,10 2,50 4. Vysvětlete pojmy celkový užitek a mezní užitek a znázorněte vývoj obou veličin graficky. 5. Nyní vyberte žáka, který má stejně rád Bonpari, ale ještě o něco raději má rád Hašlerky. Nabídněte mu, ať si vybere 1 bonbon. Pravděpodobně zvolí Hašlerku. Co je cenou Hašlerky? Jeden obětovaný bonbon Bonpari. Statky jsou vzácné, nejsou zadarmo. Výběr Hašlerky znamená obětovanou příležitost vzít si Bonpari. 9\n14 Řešení otázek a příkladů 16. Nyní vyzvěte žáka, aby popsal vývoj mezního užitku při konzumaci Hašlerek, a srovnejte ji s tabulkou, popisující prožitky při konzumaci Bonpari. Možná získáte tuto tabulku: Hašlerky Mezní užitek Bonpari Mezní užitek 1 2,00 1 1,00 2 1,50 2 0,80 3 0,50 3 0,40 4 0,30 4 0,20 5 0,20 5 0, Řekněte žákovi, že si může vybrat bonbony v hodnotě 6 Kč. Jak bude probíhat výběr vzhledem k tabulkám mezního užitku? První bonbon bude Hašlerka mezní užitek je 2, což je více než mezní užitek z Bonpari (mezní užitek je 1). Druhý bonbon bude rovněž Hašlerka mezní užitek je 1,5, což je více než mezní užitek z konzumace Bonpari (mezní užitek je 1). Třetí bonbon, který si vybere, bude Bonpari mezní užitek je 1, kdežto mezní užitek třetí Hašlerky je 0,50). Čtvrtý bonbon bude také Bonpari (mezní užitek druhého Bonpari je 0,80, a to je více než mezní užitek třetí Hašlerky 0,50. Pátý bonbon bude zase Hašlerka (0,50 je více než 0,40). Celkem tedy utratil Kč 5,80 respektive dosáhl celkové-ho užitku 5,80 = 2 + 1, ,80 + 0, Požádejte žáky, aby spočítali jeho spokojenost, kdyby si vybral samé Hašlerky (má je přece raději). Odpověď bude: 4,5 = 2 + 1,5 + 0,5 + 0,3 + 0, Jak by byl spokojen, kdyby zvolil samé Bonpari? (2,5 = 1 + 0,80 + 0, ,10) 10. Definujte zákon vyrovnávání mezních užitků. 5 Chování výrobce, náklady a nabídka Odpověď na otázku 1. Když už hra byla vyrobena a ocitla se na pultech, jsou náklady na její výrobu utopenými náklady. Cena takových výrobků pak již závisí jen na poptávce. Kdyby snad poptávka klesla k nule, byli by obchodníci ochotni prodávat takové výrobky i za cenu blížící se nule. Takové hry pak už pochopitelně nejsou dále vyráběny, pouze se doprodávají. Odpověď na otázku 2. Ze strany obchodníků nemusí jít o špatný odhad poptávky. Může jít o promyšlenou obchodní strategii cenovou diskriminaci. Obchodníci intuitivně vědí, že někteří zákazníci jsou ochotni výrobek koupit i za vyšší ceny a jiní jen za nízké ceny. Když nasadí zpočátku vysokou cenu, někteří lidé kupují. Když odbyt začne váznout, obchodník cenu sníží, aby přilákal další kupující, kteří cení výrobek méně. Tímto způsobem se prodávajícím daří odčerpat část přebytku spotřebitele. Odpověď na otázku 3. Fixní náklady jsou náklady na stánek a kuchyňské nádobí a také Markétina obětovaná mzda, kterou by mohla dostávat v jiném zaměstnání. Variabilními náklady jsou suroviny na výrobu palačinek (olej, cukr, mouka aj.) a spotřeba elektřiny. 10\n15 Ekonomické hry Odpověď na otázku 4. a) Měsíční jízdenku si koupíte, pokud očekáváte, že za měsíc pojedete tramvají více než 37krát. b) Když si koupíte měsíční jízdenku, budete mít tendenci jezdit tramvají více, než kdybyste platili za jednotlivé jízdy. Měsíční jízdenka je pro vás fixním nákladem. Kdybyste jezdili na jednotlivé lístky, byly by to variabilní náklady. Řešení příkladu 1. Jde o problém relativní váhy fixních a variabilních nákladů. Které z obou aut je dražší, nelze posoudit pouze podle nájemní ceny. Nájemné je fixní náklad a spotřeba benzinu je variabilní náklad. Z hlediska fixního nákladu je levnější Opel a z hlediska variabilních nákladů je levnější Renault. Záleží tedy na tom, kolik očekáváte, že za měsíc najezdíte kilometrů. Budete řešit následující rovnici: x. 0, = x. 0,06. 30, kde x je počet najetých kilometrů, při kterých je Opel stejně nákladný jako Renault. Řešením rovnice dostanete x = km (vaše náklady by pak byly v každém z obou případů korun). Když tedy očekáváte, že najezdíte s vypůjčeným autem více než km, najmete si raději dražšího Renaulta za korun. Když ale očekáváte, že najezdíte méně než km, najmete si raději levnějšího Opela. Řešení příkladu 2. a) Řešení můžete nalézt porovnáním mezního příjmu a mezních nákladů. Mezní příjem je přírůstek příjmu, získaný vyrobením a prodejem další palačinky. Mezní náklady jsou náklady vynaložené na výrobu další palačinky. Vypočtené mezní veličiny jsou v tabulce. Například mezní příjem ze 41. palačinky je (41 x 32,50) (33 x 40) = 12,50. Množství palačinek Mezní příjem Mezní náklady 40 12, , , , , , , , , , Z porovnání mezního příjmu a mezních nákladů zjišťujeme, že Markéta bude maximalizovat zisk, když bude dělat 46 palačinek. Kdyby totiž dělala ještě 47. palačinku, byl by už její mezní příjem (6,50) menší než mezní náklady (7). b) Při výrobě 46 palačinek bude mít Markéta zisk (46 x 30) 1342 = 38 Kč. 11\n16 Řešení otázek a příkladů Řešení příkladu 3. V tomto příkladě bude profesionální armáda pro zemi levnější. Zjistíme to, když porovnáme náklady na obě armády. Náklady na profesionální armádu jsou ( x ) + ( x ) = 24 mld mld. = 42 mld. Náklady na neprofesionální armádu jsou ( x ) + ( x ) = 20 mld mld. = 44 mld. Chceme-li porovnat ekonomické náklady na obě armády, musíme do nákladů zahrnout také hodnotu obětovaného (nevyrobeného) zboží, které by muži vyrobili, kdyby místo služby v armádě vykonávali svá civilní povolání. Vlády při podobných kalkulacích tyto náklady neberou v úvahu a uvažují pouze ty náklady, které na armádu platí státní rozpočet. Pak mohou dojít k nesprávným výsledkům. V našem příkladě, kdybychom započítali pouze náklady státního rozpočtu, jevila by se profesionální armáda jako dražší (24 mld.) a neprofesionální armáda jako levnější (20 mld.). Avšak posuzujeme-li jejich nákladnost z hlediska úplných ekonomických nákladů, je profesionální armáda (v našem příkladě) levnější alternativou. Řešení příkladu 4. a) Náklady na stavbu dílny jsou utopené náklady, které nelze brát v úvahu. Při výpočtu ročních ekonomických nákladů musíme vzít v úvahu všechny Procházkovy obětované příležitosti, a to jak explicitní, tak implicitní. Do ekonomických nákladů patří opotřebení dílny ( : 10 = ), mzda zaměstnance ( ), spotřeba surovin (5000 x 90 = ), obětovaný úrok z vlastního kapitálu, který má vázaný v zásobách (5 % ze = 5000), obětovaná mzda v jiné příležitosti ( ) a obětovaný čistý nájem ( = = ). Celkové roční ekonomické náklady tedy činí Když tyto náklady porovnáme s ročním příjmem 90 x = , zjišťujeme roční ekonomický zisk Kč. b) Explicitní náklady jsou opotřebení, mzda zaměstnance a spotřeba surovin a materiálu, tedy celkem Kč. Implicitní náklady jsou obětovaný úrok z vlastního kapitálu, obětovaná mzda a obětovaný čistý nájem (z přijatého nájmu musí pan Procházka odečíst opotřebení dílny, které hradí sám). Tedy celkem Kč. Řešení příkladu 5. Řešení ukazuje obrázek 5.A. D je poptávka, MR je mezní příjem a MC jsou mezní náklady (předpokládáme, že jsou konstantní). Firma maximalizuje zisk tam, kde jsou mezní náklady vyrovnány s mezním příjmem. To je při množství Q E a ceně P E. Kã/Q D P E MR MC MC D MR 0 Q E mnoïství Q Obr. 5.A 12\n17 Ekonomické hry 6 Rovnováha trhu Řešení příkladu 1. a) Cena chmelu vzrostla, protože se snížilo jeho množství na trhu. b) Tržby producentů chmelu klesly, jen pokud byla tržní poptávka po chmelu elastická. Pokud byla poptávka neelastická, tržby producentů chmelu vzrostly. c) Situaci znázorňuje obrázek 6.A. Sucho snížilo nabídku, takže se křivka nabídky posunula vlevo. Rovnováha trhu chmele se změnila z E na F při nižším množství a vyšší ceně. Šedé obdélníky znázorňují výdaje kupujících čili také příjmy producentů chmele. cena (Kã/kg) D S' S P F F P E E S' S D Obr. 6.A 0 Q F Q E mnoïství (kg) Řešení příkladu 2. a) Protože chladné počasí způsobilo pokles poptávky, vstupné na koupalištích se snížilo. b) Tržby majitelů koupališť zcela jistě klesly. c) Situaci znázorňuje obrázek 6.B. Chladné počasí snížilo poptávku, takže se křivka poptávky posunula doleva. Rovnováha trhu služeb koupališť se změnila z E na F, při nižším počtu návštěvníků i při nižší ceně (vstupném na koupaliště). Šedé obdélníky znázorňují výdaje návštěvníků čili také příjmy majitelů koupališť. d) Pravděpodobně proto, že zemědělci dokážou vyvinout větší politický tlak než majitelé koupališť. Ministerstvo zemědělství běžně hájí zájmy zemědělců. Majitelé koupališť žádné ministerstvo nemají. 13\n18 Řešení otázek a příkladů vstupné D D' S P E E F P F D D' S 0 Q F Q E poãet náv tûvníkû Obr 6.B Trh služeb koupališť Řešení příkladu 3. a) Řešení ukazuje obrázek 6.C. Snížila se poptávka po hovězím masu křivka poptávky se posunula vlevo. Množství i cena se snížily. b) Řešení ukazuje obrázek 6.D. Vepřové maso je substitutem hovězího masa. Lidé nahrazovali hovězí maso vepřovým, takže poptávka po vepřovém masu se zvýšila křivka poptávky se posunula vpravo. Množství i cena se zvýšily. cena (Kã/kg) D' D S P E E P F F D D' S Obr. 6.C Trh hovězího masa Q F Q E mnoïství (kg) 14\n19 Ekonomické hry cena (Kã/kg) D' D S P F F E P E D' S D Q E Q F mnoïství (kg) Obr. 6.D Trh vepřového masa Řešení příkladu 4. Trh zmrzliny je jiný v létě a na podzim, protože poptávka po zmrzlině je jiná v létě a jiná na podzim. Situaci znázorňuje obrázek 6.E: letní poptávka je vyšší než podzimní poptávka. Proto je v létě vyšší cena zmrzliny spojena s vyšším prodaným množstvím. cena (Kã/porce) podzimní poptávka letní poptávka nabídka letní cena podzimní cena 0 podzimní mnoïství letní mnoïství mnoïství (porce) Obr. 6.E Trh zmrzliny v létě a na podzim (sezonnost poptávky) 15\n20 Řešení otázek a příkladů Řešení příkladu 5. Trh třešní je jiný v létě a na podzim, protože nabídka třešní je jiná v létě a jiná na podzim. V létě je úroda třešní, a proto je jejich nabídka vyšší. Situaci znázorňuje obrázek 6.F: letní nabídka je vyšší než podzimní nabídka. Proto je v létě větší množství spojeno s nižší cenou a na podzim naopak. Proč je to s třešněmi jinak než se zmrzlinou? Protože na trhu zmrzliny se projevuje sezonnost poptávky, kdežto na trhu třešní se projevuje sezonnost nabídky. cena (Kã/kg) poptávka podzimní nabídka podzimní cena letní nabídka letní cena 0 podzimní mnoïství letní mnoïství mnoïství (kg) Obr. 6.F Trh třešní v létě a na podzim (sezonnost nabídky) Řešení příkladu 6. a) Poptávka po drogách je neelastická, protože jejich konzumenti jsou na nich závislí. Tato závislost způsobuje, že ani velké zvýšení cen je neodradí od konzumace. b) Obrázek 6.G ukazuje účinek represe na trhu drog. Represe vůči překupníkům snižuje nabídku drog. Množství drog se sníží a jejich cena vzroste. Výdaje konzumentů na drogy (znázorněné šedým obdélníkem) se zvýší, protože poptávka je neelastická. Pokud si konzumenti opatřují peníze na drogy zločinem, lze očekávat zvýšení zločinnosti. c) Obrázek 6.H ukazuje účinek osvěty na trhu drog. Poptávka po drogách se sníží. Množství drog se sníží a jejich cena rovněž. Výdaje na drogy se tudíž sníží. cena (Kã/Q) D S' S P F F P E S' E S D 0 Q F Q E mnoïství Q Obr. 6.G Účinek represe na trhu drog 16


Penzion Vanco fotogalerie Praha 4-Nusle - Praha 4-Nusle fotky.\nFotogalerie Penzion Vanco.\nNyní jste na stránce rychlé rezervace pro zařízení Penzion Vanco, které nabízí ubytování ve městě (obci) Praha 4-Nusle - Praha 4-Nusle . Nyní jen zbývá vyplnit potřebné udaje pro rezervaci ubytování a a stisknout tlačítko odeslat. Můžete poslat nejen rezervaci ubytování, ale i jakýkoliv jiný dotaz. Vzkaz je pak online odeslán zařízení Penzion Vanco. Aby bylo možné vám případnou rezervaci ubytování potvrdit, nebo vám odpovědět na dotaz je povinné vyplnění políčka e-mail. Aby také v zařízení Penzion věděli kdo se to vlastně ptá či komu vlastně potrzují ubytování ve městě Praha 4-Nusle - Praha 4-Nusle je potřeba vyplnit také vaše jméno. Poku chcete aby vaše poptávka ubytování, nebo jinný dotaz byl vyřízen co nejdříve můžete klidně uvést i telefon.