Netradièní a studentské divadlo pøináší vždy nìco nového - PDF\nDownload "Netradièní a studentské divadlo pøináší vždy nìco nového"\n1 3 IX. roèník Netradièní a studentské divadlo pøináší vždy nìco nového Již tøináctá Oblastní pøehlídka netradièního a studentského divadla, která má v Ostrovì své trvalé pøíznivce, vypukne letos ve dnech 24. a 25. bøezna. Jejími poøadateli jsou ostrovský Dùm kultury a Plzeòská neprofesionální scéna. Pøehlídku již více než desítku let zašti uje svou prací Vlastimil Ondráèek, místopøedseda západoèeského Svazu èeských divadelních ochotníkù. Významným dílem k jejímu zdárnému prùbìhu pøispívá také Irena Konývková, øeditelka Základní umìlecké školy v Ostrovì. Ta se na programu pøehlídky podílí mimo jiné i jako režisérka a její soubor Hop-Hop je vážným konkurentem v boji o vítìzství; loni si z pøehlídky odnášel hned ètyøi ceny. Autoøi mohou tvoøit bez omezení V první èásti pøehlídky soutìží soubory, které kladou dùraz na osobité vyjádøení, jejich postupy pøi tvorbì divadelního pøedstavení jsou netradièní. Jedná se vlastnì vždy o experiment, proto divák nikdy pøedem neví, co mu herci tentokrát nabídnou. V této kategorii je vìková hranice úèinkujících neomezená, pravdou ale je, že se ho témìø vždy úèastní mladí lidé. Snad právì proto jsou èasto jejich inscenace plné humoru a zpracování i rekvizity jsou neobvyklé, neotøelé. Vítìzové ostrovského oblastního kola postoupí do národní soutìže (Divadlo v pohybu, Šrámkùv Písek 2007). Druhá èást pøehlídky pøedstavuje studentskou tvorbu a úèastní se jí mladí autoøi a herci od 15 do 26 let. Vítìzové postoupí do celostátní pøehlídky studentských divadel, Náchodské Prima sezóny Netradièní ani studentské divadlo nemá na pøehlídce žánrové omezení, takže si autoøi mohou doslova vymyslet cokoli. Je to tedy urèité riziko, dobrodružství, a to jak pro nì samotné, tak i pro diváky a právì tohle mì na tom baví nejvíc, øíká programová vedoucí Domu kultury Jaroslava Rošková. Nìkteré soubory pøijíždìjí opakovanì Letos se opìt zúèastní soubory, které do Ostrova pøijedou už ponìkolikáté. Jsou to napøíklad Everybáby z Plznì, které už ostrovští diváci dobøe znají. Tentokrát by mìly pøivézt autorské pøedstavení Osmá sedí u stolu, pojídá mou mrtvolu. Dále svou úèast pøislíbily soubory Zamra- èené dìti z Plznì, Studenti Gymnázia Plasy, Studio Divadla Dagmar a Pedagogické školy z Karlových Varù a další. Naopak letos pravdìpodobnì bude chybìt oblíbený soubor Pachýø Paèejoff z Plznì, na jehož vítìzném pøedstavení loni nìkteøí diváci plakali smíchy. Ostrovský soubor Hop-Hop si pøipravil celkem tøi inscenace: Dotyky smíchu netøeba od Daniela Ivanovièe Dharmy v režii Ireny Konývkové a dvì spoleèná autorská pøedstavení, Obrazy ze života Acylpyrínkù a Kterak dìvy solimánské osvobodily svého prince. Porotci s herci diskutují Už tradiènì se v prostorách Domu kultury scházejí tvùrci jednotlivých inscenací s odbornými porotci i s ostatními autory, aby spoleènì zhodnotili zhlédnutá pøedstavení, probrali všechna slabší nebo naopak dobrá místa. Autoøi se zde mohou svobodnì vyjádøit a v pøípadì pochybností vysvìtlit, co svou hrou chtìli divákùm sdìlit. Tyto diskuse mívají nìkdy až bouølivý prùbìh, vždy jsou ale pøínosné jak pro samotné tvùrce, tak pro porotu. Autorùm umožòují zpìtnou vazbu, konfrontaci s ostatními kolegy, výmìnu zkušeností. Právì na tìchto rozborových semináøích, které se nìkdy protahují až pozdì do noci, je patrné všeobecné nadšení, s nímž jdou do soutìže všichni zúèastnìní. Pøekvapení a smích Dost èasto slýchám, zejména od starších lidí, že netradièní a studentskou tvorbu nemají tak rádi jako klasickou Pokraèování na stranì 9 èeský pedagog, teolog, filosof, spisovatel, knìz a poslední biskup Jednoty bratrské, se narodil 28. bøezna 1592 (zemøel 15. listopadu 1670). Byl zastáncem takzvané pansofie, tedy sjednocení veškerého vìdìní lidstva na jediném základì. Kvùli tomu byl obviòován nìkterými nepokrokovými souvìrci, že kazí mládež a zatemòuje køes anskou moudrost pohanským vìdìním". Den jeho narození byl po léta slaven jako Den uèitelù. Pøestože bìžné kalendáøe tento svátek již neuvádìjí, uèitelé i žáci jej ctí i nadále. Pokraèování tématiky ke Dni uèitelù najdete na následující stranì. Z obsahu: Pøíspìvky ke dni uèitelù Pod èarou Zprávy z MÚ Obvodní policie Finanèní úøad informuje Øeè památek Jan Amos Komenský, str. 2 str. 2 str. 3 str. 3 str. 4 str. 4 Zdarma 2007 Zpravodajství ze škol Rozhovor s Mgr. M. Fialovou Program kinokavárny Programy DK Ostrov Kultura Volný èas Dìtské okénko TyfloCentrum Ostrov Program kabelové televize Ostrovské hudební skupiny Mìstská knihovna str. 5 str. 6 str. 7 str. 8 str. 9 str. 10 str. 10 str. 11 str. 12 str. 13 str. 14 Netradièní divadlo èasto pøedvádí i netradièní kostýmy. Foto: Archiv DK Ostrov Redakèní uzávìrka pøíspìvkù do pøíštího èísla je 9. bøezna Každé èíslo OM najdete na o týden døíve než ve schránce Bøezen\n2 Reliéf s divadelními maskami Dùm kultury na Mírovém námìstí je vrcholným pøedstavitelem stavebního smìru padesátých let (rep) 20. století a nejvýraznìjší stavbou celého nového Ostrova. Reliéf s divadelními maskami se nachází v pravém postranním prùèelí Domu kultury (v levém je reliéf knihy s bodláèím). Symbolika masek zasvìcuje objekt divadlu a li- teratuøe jako nejvyššímu umìní, v odkazu na bájný øecký theatron a poethon. (rep) Zavedení mediální výchovy pro dìti a mládež (v Ostrovì napøíklad v rámci programu festivalu Oty Hofmana) má mimo jiné i ten význam, že si mladí lidé zaèínají všímat mediální manipulace. Svìdèí o tom i následující pøíspìvek ostrovské studentky. Zpravodajství, nebo boj o sledovanost? Každý den se na nás valí stovky zpráv jak ze zahranièí, tak z domácí scény. Noviny, rozhlas, internet nebo televize. Každé médium podává informace po svém. Dalo by se øíci, že takový informaèní boom v tomto roce zažívá i televizní zpravodajství. Jen posuïte sami. Veøejnoprávní televizní stanice ÈT 1 protáhla své zpravodajství o 15 minut. Soukromá televize Prima je vysílá již od 19 hodin a TV Nova roztahuje své Televizní noviny seè mùže a ještì k tomu pøidává mimoøádné odpolední zprávy. Ptáte se proè? Dùvod je prostý: pøilákat televizního diváka a zvýšit sledovanost televizního programu. Myslím, že Èeská televize si svým malým informaèním pøídavkem nijak nepohorší, ba naopak. Zpravodajství na tomto programu již dlouhou dobu patøí mezi nejserióznìjší, jaká u nás máme. Reportáže ze všech koutù svìta i naší vlasti, sestavené z mnoha úhlù pohledu jednotlivých reportérù, jsou nejen zajímavé, ale zároveò kvalitní a troufám si tvrdit, že mají úroveò. Není se ani èemu divit, když jde o veøejnoprávní televizi! Jedním zmáèknutím knoflíku na vašem ovladaèi se dostanete do úplnì jiné zpravodajské dimenze. Chaotické uspoøádání jednotlivých reportáží vám poøádnì zamotá hlavu. Ne, nedìlám si legraci. Takto opravdu vypadá chronologické øazení zpráv na obou soukromých televizích. Jak Nova, tak Prima neberou takový zøetel na kvalitu zpravodajství, spíše sázejí na bulvární èi roztomilé zvíøátkové zprávy, které zaruèenì zvednou jejich sledovanost. Televizní noviny se už nestávají zdrojem informací pro diváky, ale bojem o diváky! Šéfredaktoøi se snaží jeden druhého pøekvapit svými trumfy, jakými v poslední dobì mohou být akènost èi dynamiènost reportáží a nebo již v úvodu zmiòovaný vysílací èas. Na závìr bych vám dala malou osobní radu. Než se opìt budete veèer pøed televizí hádat o ovladaè, zapøemýšlejte, co vás vlastnì zajímá a co chcete vìdìt... a nakonec udìlejte kompromis. Vždy v pìt hodin odpoledne se na Novì mùžete dozvìdìt napøíklad: jaká stará paní odnìkud z Horní Dolní byla okradena, èi že v tamní zoo se narodili tuleni no a veèer v sedm mùžete v klidu zasednout pøed televizní obrazovku a pøipravit se na pøíjem kvalitních informací! I když možná nìkteøí mùžete namítat, že nad zvíøátka není! Michaela Tesaøová, studentka Gymnázia Ostrov Den na Gymnasiu v Ostrovì Vypravování dopisovatele, an se vírem divotvorným v budoucnost dalekou pøenesl Maje mnohé pochùzky a pøemítání èetného toho èasu, šel jsem zadumán mìstem Schlackenwerthem. Na cestu jsem se nedíval, anžto chmury na mysl mi pøicházely a mìsta toho dobøe byl jsem znalý. Avšak onoho dne nedokonèil jsem již svého zaøizování. Jak by vichr prudký náhle zatoèil se kol mne a mlha divná. Poznenáhlu se vyjasnilo a tu jsem shledal, že nestojím více na cestì k radnici, nýbrž na nepovìdomém mnì prostranství. Okolo mne lidé procházeli, nejevíce toho, že snad by si povšimli, že kdos cizí mezi nì vpadl. Stanul jsem v úžasu a vážený ètenáø sotva uvìøí mé zprávì! Vstoupiv do budovy, ana pøede mnou stála, zvìdìl jsem, kde jsem se byl ocitl, neb pøíhodnì proti vchodu velké letopoèty vystaveny byly, jakož i název oné budovy. Stálo tam: Gymnázium Ostrov, Ve snaze dostati se ven z toho snu snad pøedivného poèal jsem procházeti gymnasiem. Co jsem byl vidìl tam stojí zde pravdivì vypsáno. Po celé délce stìny bylo množství klecí, malých a temných, do nichž si mladí studenti svrchníky odkládali. Èas chýlil se k osmé hodinì ranní a shon zvolna ustával. Náhle celou školu zvon drnèivý rozeznìl a v tu chvíli i poslední opozdilci do uèeben se rozprchli. Jal jsem se následovati jakousi dívèinu, vzpamatovav se již z pøekvapení poèáteèního, neb jsem si byl jist, že tato vyvede mne z gymnasia. Míøila chvatným krokem do chodby nevídané: celá prosklená byla! Vedla do další budovy, stejného uspoøádání jako ta, z níž jsme byli vyšli. Nemyslel jsem Bøezen je zøejmì mìsícem vzdìlávání: býval kdysi mìsícem knihy, nyní mìsícem internetu a svùj den v nìm slaví i uèitelé. Slovní spojení Uèení muèení nás provází od dìtských let a my starší si také dobøe pamatujeme mnohokrát pøipomínaná slova nechvalnì známého historického velikána: Uèit se, uèit se, uèit se Jsou lidé, kteøí se rádi nìèemu uèí po celý život a ještì ve stáøí se pøihlašují do nejrùznìjších kurzù, kupují si odborné pøíruèky, slovníky a encyklopedie. Kdysi dávno, zhruba pøed padesáti lety, byl jeden chlapeèek u zápisu soudružkou uèitelkou dotázán, jaké je povolání jeho otce. Chlapeèek se samou hrdostí nadmul a než maminka staèila zasáhnout, hlasitì odpovìdìl: Devatero øemesel, desátá je bída, tak jak to èasto slýchával doma. Maminka se vydìsila, taktní soudružka uèitelka se jen zlehýnka usmála, chlapeèek pak dostal vynadáno Jenže jeho tatínek opravdu umìl všechno: opravit traktor, vyrobit stolek, namalovat obraz, sestrojit draka èi vysílaèku, umìl fotografovat, hrát na housle, chovat kachny i pìstovat kukuøici, umìl tøi øeèi a znal historii celého svìta Tìžko øíct, jestli je lepší znát od každého trochu jako onen tatínek kutil, nebo se vìnovat jednomu oboru a dovést jej k dokonalosti. Zamlada nás asi uèení tolik netìší, ale èím jsme starší, tím víc chápeme, že nìèemu novému se pøiuèit nemusí vždy jen bolet, naopak: mùže to být dokonce Tomáš Garrique Masaryk ( až ) Pod èarou Devatero øemesel si, že by snad žena studovati mohla, proto jsem tedy udiven byl, když do uèebny vstoupila. Sedìli zde za stoly hoši i dívky, všichni pospolu, a dokonce i pøed katedrou as uèitelskou žena stála! Dívka, za níž jsem byl do místnosti vešel, posadila se bez rozpakù vedle jakéhosi chlapce. Žena-kantor mùj pøíchod vùbec nezaznamenala, jen dívku omluvila za pozdní pøíchod. Co jsem uzøel v onom èase však pohoršilo mne nad míru! Dívky mladé nejen, že vedle hochù usednouti nic se neostýchaly, avšak i podivnì odìny byly, v kalhoty z nezvyklé modré látky jako jacísi roš áci, stejnì tak jako mládenci, jak by mezi nimi rozdílu nebylo! Podivnì vyhlížela ona generace. Jakých barev byly vlasy jejich, jaké nedùstojné to mìli frizúry, muži vlasy k ramenùm narostlé, ženy docela nakrátko støižené, jaké to ve tváøích mladých výrazy tupé! Nejvíce však ranila mne mluva jejich. Snažení naše vniveè pøichází, neb rozmilý jazyk mateøský vážnosti i úcty zde pozbyl. Vytøíbenost rodné mluvy i kvìtnatost její jest drcena jako kamení a štìrk mezi rty tìchto dìtí! Srdce mi usedalo nad výjevem tím neš astným. Když tu poznovu se zavíøilo a stál jsem zpìt v milené naší dobì, kdy øeè nám drahá jest a vážnosti ještì nebyla ztratila. Protož chraòme ji celou silou, kéž zachována i potomkùm našim zùstává! Krameriusovy c. k. vlastenecké noviny, pøíloha ètvrteèní, 9. listopad léta Pánì Barbora Krucká, studentka Gymnázia Ostrov Ušlechtilým umìním lid jest také vzdìláván. TGM jedna z nejvìtších životních radostí. Jak píše ve své knize o malém králi Artušovi (Meè v kameni) spisovatel T. H. White: Nejlepší lék na smutek je nìco se nauèit. To je jediná vìc, která nezklame. Mùžeš zestárnout a zaèít se tøást, mùžeš ležet v noci v posteli a naslouchat své nepokojné krvi, mùže se ti stýskat po tvé jediné lásce, mùžeš spatøit svìt kolem sebe znièený jediným zlým šílencem anebo svou èest zašlapanou v prachu. A je jen jediná vìc, která ti pomùže: nìco se nauèit. Nauèit se, proè se svìt toèí a co jím otáèí. To je jediná vìc, která mysl nikdy nepøestane bavit, nikdy ji neznudí, nikdy jí nezpùsobí bolest, strach èi utrpení a které nikdy nebude litovat. Uèení je vìc, která ti pomùže. Podívej, kolik vìcí na svìtì stojí za to, aby ses je nauèil: èistá vìda, jediná opravdová èistota, která na zemi je. Za jeden lidský život se mùžeš nauèit astronomii, pøírodopis, literaturu... A pak, když vyèerpáš miliardu lidských životù na biologii a medicínu a teologii a geografii a historii a ekonomii, ach bože, mùžeš zaèít z vhodného døeva vyrábìt kolo nebo mùžeš strávit padesát let tím, že se zaèneš uèit, jak pøemoci svého soupeøe v souboji. Pak mùžeš zaèít znovu s matematikou a potom pøijde èas pro pluh Mnì se ta slova moc líbí, a pøestože byla v románu urèena malému chlapci, žijícímu zhruba pøed patnácti sty lety, myslím, že jsou platná dodnes. Irena Janeèková 2 Bøezen 2007 Uvítáme diskusní pøíspìvky ètenáøù k otištìným tématùm v OM\n3 Program finanèní podpory bytové výstavby O finanèní podporu bytové výstavby v Ostrovì neustále stoupá mezi obyvateli zájem. Proto bude Mìsto Ostrov poskytovat tuto podporu i letos. Dotace na vybudování bytové jednotky, koupi pozemku nebo zkolaudovaný rodinný domek se zvyšuje z pùvodních 100 tisíc na 150 tisíc korun. Pøedpokládaná finanèní èástka pro výplatu uvedených podpor tak bude v roce 2007 èinit ètyøi a pùl milionu korun. Podpora na pøestavbu topného systému Vzhledem ke stále vysokému zájmu obyvatel o poskytování finanèní podpory, urèené pro pøestavbu topného systému z tuhých na ekologická paliva, se bude v poskytování podpory pokraèovat i nadále s tím, že letos budou vyøizovány pøípady dosud nepodaných žádostí o pøedmìtnou podporu na základì kolaudaèních rozhodnutí provedených zmìn zpùsobu vytápìní v roce 2006 a 2007 s termínem podání žádosti do 30. listopadu 2007, a to pouze do vyèerpání navržené èástky v rozpoètu. Výše uvedený termín je volen s ohledem na dobu, potøebnou ke zpracování žádosti, a jejímu vèasnému vyúètování. Pøedpokládaná finanèní èástka pro výplatu uvedených podpor v roce 2007 èiní 50 tisíc korun a je zapracována do výdajù odboru majetku mìsta v návrhu rozpisu rozpoètu mìsta na rok Podle nového stavebního zákona, platného od 1. ledna 2007, se na stavby rodinného domu ani na pøestavbu topného systému již nebude vydávat stavební povolení a kolaudaèní rozhodnutí, stavby budou provádìny na ohlášení. (red) Nechceme zpoplatnìný obchvat Rada mìsta nesouhlasila s vydáním územního povolení na umístìní první brány nového mýtného systému, která by mìla stát v Kvìtnové. Rád bych zdùraznil, že nejde o tuto konkrétní bránu, ale o celý systém na obchvatu, shodou okolností tato mýtná brána k nám pøišla jako první. Když jsme pøed dvìma lety slavnostnì otevírali obchvat, tak všichni zdùrazòovali, jak bylo jeho vybudování pro mìsto dùležité. A úbytek vozidel, zvláštì tìch nejtìžších, na Jáchymovské ulici nám dával za pravdu. Obchvatem se skuteènì mìstu ulevilo. Teï máme obavu z toho, jak se bude zpoplatnìní kamiónù rozšiøovat i na úseky silnic I. tøíd, že se kamiony zaènou opìt do mìsta vracet a budou k tomu využívat neplacenou Jáchymovskou ulici. Z ní se totiž stala komunikace místní, tudíž ta, za kterou se vybírat nebude moci. Myslím, že pak by obchvat ztratil svùj smysl. Navíc dopravními znaèkami nelze reálnì oddìlit kamiony projíždìjící a ty, které zásobují prodejny a firmy ve mìstì. Bc. Jan Bureš, starosta mìsta Ostrov Zmìny stavu obyvatel Ostrova v lednu 2007 V lednu 2007 se v Ostrovì narodilo šest dìtí, zemøelo devìt obèanù. Byl uzavøen jeden sòatek. K trvalému pobytu se v lednu pøihlásilo 44 osob (vèetnì dìtí), 54 obèanù se odstìhovalo. Ve mìstì tedy bìhem ledna ubylo celkem 13 obèanù. K 31. lednu 2007 mìlo mìsto Ostrov celkem obyvatel. Jana Pecková, Soòa Szarková, odbor DS V sobotu 17. bøezna ve 14 hodin se koná v kavárnì Domu kultury Ostrov IV. setkání bývalých zamìstnancù OD Prior. (VP) Ostrovští hasièi na pøelomu roku Loni v prosinci jsme zasahovali u 14 mimoøádných událostí: osmi požárù, jedné dopravní nehody, jedné technické pomoci a dvou likvidací unikajících látek. Dvakrát se jednalo o planý poplach. Za pozornost stojí zásah ze 7. prosince: odpoledne byl nahlášen únik hydraulického oleje z pracovního stroje v Horním Žïáru. Likvidace oleje si vyžádala práci trvající do noèních hodin. K poškození životního prostøedí naštìstí nedošlo. Letošní rok se zapsal do historie pøíchodem silných nárazových vìtrù, které zamìstnaly naše hasièe na nìkolik dní. V lednu jsme zasahovali u 23 událostí: byly to ètyøi požáry, ètyøi dopravní nehody, 11 technických pomocí, dva úniky látek a dva plané poplachy. K nejobtížnìjším zásahùm patøily bezesporu likvidace následkù vìtrných smrští. Zajištìní utržených støech, které ohrožovaly okolí, se provádìlo vesmìs ještì za pùsobení nárazového vìtru. Další obtíží byly zásahy v horských oblastech (požár chaty Mariánská, dopravní nehoda u Klínovce), nebo na horách po celou dobu témìø vytrvale hustì snìžilo a silnice byly obtížnì sjízdné. Naštìstí se všechny události obešly bez zranìní našich hasièù. V roce 2006 jsme celkovì zasahovali u 198 mimoøádných událostí (v porovnání s rokem 2005 došlo k navýšení výjezdù o 29 událostí). Více na: Pavel Všelko, JSDH Ostrov Mateøské centrum Ostrùvek Dopolední akce : každé pondìlí a ètvrtek Hrátky s batolátky, v úterý Miniškolièka, ve støedu Keramická dílna a novì každý pátek od 10 hod. cvièení pro maminky, dìti volné hry v MC Odpolední akce: každé pondìlí a støeda Bøišní tance, ve ètvrtek Jóga pro každého V sobotu 10. bøezna od 17 do 20 hod. další intenzivní Kurz bøišních tancù (pøihlášky na tel ) V pátek 16. bøezna od 18 hod. se koná Noc s domácími mazlíèky pro samostatné pøedškoláky (pøihlášky na tel nebo , po 18 hod.) V nedìli 25. bøezna od 14 hod. poøádáme další Vítání miminek (pøihlášky do 20. bøezna, tel ) Bližší informace o všech akcích MC najdete na letáècích v Infocentru v DK nebo ve vysílání kabelové televize. Hrátky s batolátky Dana Kolovratníková, MC Ostrùvek Foto: Martina Kosová Program prevence kriminality: Partnerství 2007 Mìsto Ostrov bylo na základì statistických údajù Policie ÈR o kriminalitì zaøazeno mezi riziková mìsta. Program prevence kriminality na místní úrovni, Partnerství 2007, napomáhá k rozvoji preventivních aktivit v mìstech a obcích prostøednictvím státních úèelových dotací. Starosta mìsta byl vyzván k vypracování projektù, které mohou aktivnì pøispìt k øešení kriminality a Zastupitelstvo mìsta zaøazení Ostrova do tohoto programu schválilo. Schválené projekty prevence dle priorit jsou: Rozšíøení Mìstského kamerového dohlížecího systému, kamerový bod a doplnìní záznamového centra, investièní náklady Kè, podíl mìsta na financování Kè, výše požadované dotace èiní Kè. Víkendové pobyty Šance, neinvestièní náklady Kè, podíl mìsta na financování projektu Kè, výše požadované dotace èiní Kè. (red) Obvodní policie ÈR Tøiadvacetiletý muž z Karlových Varù odcizil v ostrovském obchodním domì nìkolik balení instantní kávy a pokusil se je vynést z obchodu. Toto ale neuniklo pozornosti zamìstnancù, kteøí muže zadrželi. Dvacetiletý muž z Jáchymova se posilnil alkoholem a pak øídil v Ostrovì osobní motorové vozidlo. Pøi kontrole mu bylo zjištìno 0,86 promile alkoholu v dechu. Mladík se následnì dobrovolnì podrobil lékaøskému vyšetøení a odbìru krve. Tøiadvacetiletý Ostrovan se vloupal do zahradní chatky v zahrádkáøské kolonii, kde se rozhodl pøespat. To se mu nevyplatilo, na místì ho zadržela policejní hlídka. Ostrovští kriminalisté zahájili trestní stíhání proti sedmadvacetiletému muži z Ostrova pro trestný èin krádeže a poškozování cizí vìci. Na rùzných místech v Ostrovì a Jáchymovì odcizil mosaz a plechy v celkové hodnotì pøesahující 300 tisíc korun. Nprap. Pavel Valenta, vrchní inspektor Lednová schùzka starostù obcí ve správním obvodu Ostrova Cílem schùzky bylo seznámit starosty s novým stavebním zákonem, se zmìnami na úseku územního plánování a faktickými možnostmi poøizování územních plánù obcí. Úøady územního plánování budou vykonávat øadu územnì plánovacích èinností celkem pro 14 obcí vèetnì Ostrova. Ostatní obce si mohou samy poøizovat územnì plánovací dokumentaci jen v pøípadì, že splòují nároèné kvalifikaèní požadavky, dané novým stavebním zákonem. Ve správním obvodu Ostrova tuto podmínku nesplòuje žádná z obcí, proto musí požádat o poøízení dokumentace Úøad územního plánování v Ostrovì. Starostové obcí byli požádáni o pøedbìžnou rozvahu, jaké èinnosti na úseku územního plánování bude jejich obec v nejbližší dobì øešit a byli vyzváni ke zkompletování všech územnì plánovacích dokumentací na svých úøadech. Jmenování tajemnice Mìstského úøadu Ostrov (red) Do funkce tajemnice Mìstského úøadu Ostrov byla jmenována Ing. Jana Punèocháøová. Na Mìstském úøadì Ostrov pùsobí na od roku Dosud vykonávala funkci vedoucí odboru vnitøní správy. (rep) Bøezen\n4 Informace Finanèního úøadu Ostrov Daò z pøíjmù Bøezen je dùležitým mìsícem pro všechny, kteøí budou podávat daòové pøiznání k dani z pøíjmù. Finanèní úøad v Ostrovì vychází vstøíc svým poplatníkùm a rozšiøuje v období od 19 do 30. bøezna 2007 své bìžné úøední dny (tj. pondìlí a støeda od 8.00 do hodin) o mimoøádné úøední dny: úterý, ètvrtek a pátek vždy od 8.00 do hodin. Otevøeno bude i poslední den lhùty pro podání pøiznání danì z pøíjmù za rok 2006, v pondìlí 2. dubna 2007 v prodloužených úøedních hodinách od 8.00 do hodin. V tìchto dnech je možné odevzdat vyplnìná daòová pøiznání k dani z pøíjmù, popø. konzultovat se správci danì nejasnosti, vzniklé pøi vyplòování tiskopisu. Daò z pøíjmu za rok 2006 je možné zaplatit daòovou složenkou bez poštovního poplatku, poštovní poukázkou, bezhotovostním pøevodem z bankovního úètu prostøednictvím bankovního pøíkazu, popø. formou internetového bankovnictví a hotovostní platbou v pokladnì finanèního úøadu. Daòová složenka Od loòského roku je možné platit všechny bìžné druhy daní daòovou složenkou na poštì, a to bez poštovního poplatku. Daòovou složenku lze vyzvednout na Finanèním úøadu a také na poštì. Po vyplnìní daòové složenky je pøi pøevzetí hotovosti na poboèce Èeské pošty daòová složenka potvrzena, pøièemž její pravá èást zùstává uložena u Èeské pošty a levou èást obdrží odesílatel hotovosti jako doklad o poukázané platbì. Bezhotovostní platbu danì z pøíjmù fyzických osob pro Finanèní úøad v Ostrovì smìrujte na èíslo úètu: /0710, konstantní symbol: 1148, vždy uveïte variabilní symbol, kterým je rodné èíslo bez lomítka. Platba v pokladnì Pokladna Finanèního úøadu v Ostrovì je obvykle otevøena vždy v pondìlí a støedu od do hodin. V dobì rozšíøených úøedních hodin od 26. do 30. bøezna 2007 bude mimoøádnì otevøena každý pracovní den od do hodin. Daò z nemovitostí Od roku 2007 dochází ke zmìnì v placení danì z nemovitostí. Daò z nemovitostí v celkové výši do 5000 Kè za rok se platí najednou, nejpozdìji do 31. kvìtna Novelou zákona o dani z nemovitostí byl zmìnìn poèet možných splátek ze ètyø jen na dvì splátky. Vyšší daò z nemovitostí než 5000 Kè se tedy platí ve dvou stejných splátkách, a to do 31. kvìtna 2007 a do 30. listopadu Výjimku mají poplatníci, provozující zemìdìlskou výrobu, kteøí mají posunutý termín první splátky až na 31. srpna Finanèní úøad v Ostrovì zasílá každým rokem svým poplatníkùm danì z nemovitostí vyplnìné složenky a uèiní tak i v letošním roce. Poplatníci danì z nemovitostí, kteøí nezaplatí daò do konce dubna 2007, dostanou do poštovní schránky poèátkem kvìtna vyplnìnou daòovou složenku k úhradì své danì z nemovitostí, která je stanovena na základì již døíve podaného daòového pøiznání. V letošním roce nedochází k žádné zmìnì sazeb danì z nemovitostí. Èíslo úètu pro bezhotovostní platbu danì z nemovitostí na Finanèní úøad v Ostrovì: /0710, konstantní symbol: 1148, vždy uveïte variabilní symbol, kterým je u fyzické osoby rodné èíslo bez lomítka nebo IÈ u právnické osoby. Ing. Miloslava Kubínová, øeditelka Ostrov mìsto památek Projekt Ostrov mìsto památek logicky navazuje na dokonèovaný projekt Historický Ostrov (podpoøený z ERDF v rámci SROP), který se zabývá rekonstrukcí, zpøístupnìním a oživením historické èásti mìsta. Rozpoèet projektu Historický Ostrov je cca 145 milionù korun. Tyto rekonstruované objekty dosud nesloužily k využití v cestovním ruchu, jedná se tedy o nové atraktivity, kterým je nutno zajistit vhodnou a dostateènou propagaci. Mìsto Ostrov má na svém území urbanistické celky, barokní zámecký a klášterní areál, a soubor architektury tradicionalismu 50. let 20. století, Sorelu. Jsou to hodnoty, které mìsto mùže svým návštìvníkùm nabídnout v rámci cestovního ruchu a na které mùže nové návštìvníky pøilákat. Hlavním cílem projektu je zkvalitnìní marketingu a služeb v cestovním ruchu. Dalšími cíli jsou: rozvoj cestovního ruchu a zvýšení konkurenceschopnosti Ostrovska v rámci kraje, rozšíøení nabídky volnoèasových aktivit návštìvníkùm okolních svìtoznámých lázní, zlepšení image a zviditelnìní Ostrovska a jeho centra mìsta Ostrova, posílení image mìsta jako vstupní brány do mikroregionu Ostrovska a Krušných hor, impuls k vytvoøení osy rozvoje cestovního ruchu" nadregionálního významu (Karlovy Vary, Ostrov, Jáchymov, Klínovec, Krušné hory, Nìmecko), zvýšení podílu cestovního Øeè památek a tajemství archivù Tak je morový èi mariánský sloup na Starém námìstí z roku 1685 pøipomínkou epidemie, která tehdy vylidòovala celé vesnice v okolí, Ostrov však minula. Mìš ané, pøesto že zchudlí váleènými událostmi, prùtahy cizích vojenských oddílù, které museli živit a ubytovávat, podìkovali tímto zpùsobem své ochránkyni, Svaté Pannì, ale zároveò si hledìli naklonit pøízeò tehdejší vrchnosti, vévody Julia Františka Sasko-Lauenburského, jak dokládá nápis na podstavci sloupu. Vyjádøením díku se stala také kaple sv. Floriána v klášterním areálu. Mladá markrabìnka Sibylla Augusta Bádenská tak projevila vdìènost patronu požárníkù a ochránci pøed ohnìm za to, že v prosinci 1691 vyhoøel ostrovský zámek, mìsto v jeho tìsné blízkosti však zùstalo ušetøeno; paradoxnì tedy dík za menší zlo. Stejnì tak vybudováním Einsiedelnské kaple dìkovala za uzdravení syna, jednoho ze tøí dìtí, které se (z devíti jí narozených) dožily dospìlého vìku. Tìm zemøelým se nicménì dostalo monumentálního místa odpoèinku v pohøební kapli sv. Anny. Ovšem byly to dìti šlechtické, se všemi tehdy možnými výhodami; jaká asi byla úmrtnost tìch obyèejných? I ony však ještì ve dvacátém století dostávaly alespoò na Dušièky rùžové, volánky a kvítky zdobené papírové polštáøky a o Vánocích malé stromeèky. Kamenné, hrubì tesané køíže na høbitovì tají v sobì nìkdejší tragédie i øešení problému viny a trestu. Za vraždu to byla ztráta hrdla, nedaleký Galgenberg, Šibenièní vrch, to dosvìdèuje. Ovšem po dohodì s rodinou zavraždìného bylo možno svou vinu smýt penìžitým obnosem, zaplacením zádušních mší a potøebných svící a po- ruchu a služeb s ním spojených na hospodáøské prosperitì mìsta Ostrova a regionu Ostrovska, zvýšení dostupnosti památek mìsta Ostrova a informací o nich široké veøejnosti, posílení patriotismu obyvatel Ostrova i Ostrovska, rozšíøení možností pro zvyšování vìdomostí žákù a studentù, iniciace k dalším tvùrèím aktivitám rozvoje nejen cestovního ruchu, diskuse o využití historicko architektonického potenciálu v cestovním ruchu v Karlovarském kraji. Projekt zahrnuje vytvoøení propagaèních materiálù pro podporu cestovního ruchu (brožury, webové stránky). Dále chceme realizovat dva odborné semináøe na téma Možnosti rozvoje cestovního ruchu v souvislosti s potenciálem barokních památek a Potenciál Sorely. Projekt zahrnuje rovnìž vybudování Navádìcího systému pro motoristy, cyklisty a pìší k památkám v Ostrovì a Informaèní a orientaèní systém v areálech památek (zámeckém areálu a areálu kláštera), který bude doplnìn o èetné historické výtvarné ztvárnìní (malby, rytiny ) umožòující návštìvníkùm porovnání panoramatických výhledù z rùzných dob. Partnerem projektu je Sdružení Krušné hory západ, které svou èinností pomùže s distribucí propagaèních materiálù na významných veletrzích cestovního ruchu v Èesku i zahranièí. Realizace projektu Ostrov mìsto památek je plánována v období duben až øíjen Náklady jsou cca 900 tisíc korun vèetnì DPH. Mgr. Richard Štìpánovský, Odbor regionálního a územního plánování Chodíme kolem nich dnes a dennì. Zdi a støechy, nìkdy pomalované stìny a stropy, sochy, kamenné a štukové ozdoby, èasto zašlé, zdánlivì mrtvé a mlèící. Ale opravdu jen zdánlivì. Protože v každé z památek, starých i tìch novìjších, je skryt pøíbìh: lidí, kteøí je stavìli, tesali, modelovali a malovali, toho, kdo inicioval jejich vznik i všeho, èeho tím chtìl dosáhnout a proè. To všechno na pozadí takzvanì velikých dìjin s jejich válkami a mocenskými boji, které vrhaly svùj stín i do nejmenších mìst a vsí. Také s jejich zpùsobem myšlení i umìleckého vyjadøování. Chtì nechtì žijeme i s touto košatou minulostí a její svìdkové nám øíkají mnoho zajímavého a pouèného, abychom mohli porovnávat a hodnotit i naši pøítomnost. stavením smírèího køíže na místì vraždy. Pøi procházce starou èástí høbitova se setkáme také s pomníèkem pana faráøe Wenzla Sommera, který sepsal první Struèné dìjiny mìsta Ostrova již v roce Popsal v nich jako oèitý svìdek požár mìsta v kvìtnu toho roku, který v podstatì zmìnil tváø Starého námìstí i pøilehlých ulic do dnešní podoby, také zápas o záchranu piaristického gymnázia a záslužné pùsobení tehdejšího pána, velkovévody Leopolda Toskánského. Je zde i hrobka bohaté rodiny Zapotockých; Barbora Zapotocká prý pùjèovala peníze na lichváøský úrok, støíbrné peníze údajnì mìøila na mìøice (jedna mìøice obnášela asi 61,5 litru) a mìla jich plné pytle. Jako pokání dotovala zbožné nadace a roku 1836 dala postavit u farního kostela sloup sv. Trojice. Stojí dodnes, ale bez ústøedních postav, na zemské kouli. Ta se rozlomila a èeká na restaurování. Pøíbìhy a osudy našich pøedchùdcù tak potkáváme na každém kroku a co nám nedopoví památky, lze nalézat v nepøeberných a stále ještì zcela neprobádaných pokladech archivù. U nás ovšem v dokladech psaných nìmecky a ruènì do roku 1942 používaným písmem, tzv. kurentem. Vydávají svá tajemství jen nìkomu a nepøíliš rychle. Zato se však drobné kamínky pracnì objevovaných informací skládají ve stále živìjší a obsáhlejší obraz minulých dìjù, na které se, jako další èlánky øetìzu, napojují i ty naše souèasné. Jednu z bohatých výpovìdí ostrovských památek, maleb-alegorií v ostrovském Letohrádku, pøiblíží beseda v Mìstské knihovnì 8. bøezna v hodin. Mgr. Zdeòka Èepeláková 4 Bøezen 2007\n5 Zprávy ze škol Májový trojlístek Únor v naší škole probìhl pøevážnì ve sportovním duchu, a pomineme-li prázdniny, které srdce školáka potìší v jakémkoli èase, prožívali nejvýznamnìjší událost mìsíce žáci prvního stupnì. Jako první z naší školy dostali možnost vyzkoušet led nového ostrovského Zimního stadionu. Díky podpoøe Mìstského úøadu v Ostrovì, nadšení a zápalu dìtí i vyuèujících, tak zaèaly pravidelné hodinové lekce bruslení, probíhající jednou za ètrnáct dní. Velké podìkování také patøí rodièùm, kteøí ve svém volném èase pøicházejí vytváøet bruslaøské zázemí. Taková spolupráce je nejlepším naplnìním hesla naší školy: jednoty rodièù, dìtí a uèitelù, symbolizované májovým trojlístkem. Školáci na bruslích Mgr. Naïa Èechmanová Foto: Mgr. Jaroslava Roulová ZŠ J. V. Myslbeka a MŠ Ostrov Poèet žákù ve tøídách, absence provozních zamìstnancù i vyuèujících (nárùst onemocnìní respiraèními chorobami) nás pøivedl k rozhodnutí upravit režim pøed pololetními prázdninami tak, aby dìti mohly zùstat doma delší dobu: 1. února bylo vyhlášeno øeditelské volno. Prosíme rodièe, aby odpovìdnì zvažovali zdravotní stav dìtí v období teplotních zmìn, jsou žáci, kteøí po tøídenním léèení pøijdou do školy a odcházejí po první hodinì s bolestí hlavy, teplotou apod., sekretariát funguje jako èekárna lékaøe a pro zákonného zástupce mùže být pøevzetí dítìte èasovì nároèné. Leden nám i pøesto pøinesl øadu sportovních úspìchù. Šachisté prvního stupnì, kteøí se ve složení Petr Pøívozník, Petr Modroviè, Daniel Netrval, Tomáš Minaøík a Jakub Nìmec probojovali ze druhého místa v okrese do krajského kola, získali v Sokolovì páté místo. Žáci 2. až 5. tøíd obhájili v míèovém trojboji v okresním kole druhé místo a soutìžili v Chebu. Výsledky krajského kola nebyly do uzávìrky známy. Družinové dìti žily pøípravami na den D, soutìž Superstar. V pøedkolech každého oddìlení vybírali starší žáci zpìváky pro finále. V nìm již do poroty zasedli dospìláci. O tom, že rozhodování nemìli lehké, svìdèí, že na druhém i tøetím místì se umístily dìti po dvou. Pro úèastníky byly pøipraveny diplomy a sladkosti, pìt nejlepších se podìlilo o dort, ani dìti, které neuspìly, nebyly zklamány. Soutìž mìla úžasnou atmosféru, zpìváci si hned po skonèení zaèali vybírat písnièky pro další, jubilejní roèník. První místo a cenu divákù si vyzpíval Lukáš Tamchyna, o druhé místo se podìlily Kateøina Držíková s Terezkou Kouøilovou, tøetí pøíèku obsadily Emma Sittanerová a Martina Potancová. K výrazné prezentaci školy pøispìlo i vítìzství I. B tøídy uèitelky Dany Klaukové v soutìži o Nejsympatiètìjší první tøídu Karlovarského kraje. Mgr. Vladimír Vízdal Základní umìlecká škola 5. bøezna hodin, MINIDIVadélko Pøednesová Minivedra, žáci Lucie Velièkové 8. bøezna hodin, sál ZUŠ Interní koncert, žáci hudebního oboru 16. bøezna, Dùm kultury Ostrov Krajské kolo soutìže ZUŠ, soutìžit budou soubory Hop-Hop Ireny Konývkové a soubor Na poslední chvíli Lucie Velièkové. 23. bøezna hodin, MINIDIVadélko Tak by to øekl Hamlet, soubor Na poslední chvíli Lucie Velièkové 27. bøezna hodin, sál ZUŠ Interní koncert, žáci hudebního oboru Akce mimo Ostrov 1. a 2. bøezna, Karlovy Vary, Okresní kolo soutìže v pøednesu, žáci LDO Ireny Konývkové a Lucie Velièkové. 15. bøezna, ZUŠ Nová Role, Okresní kolo komorních souborù pro soubory s pøevahou smyècových nástrojù, zúèastní se tøi soubory Heleny Š astné. 17. bøezna, Kraslice, Krajské kolo soutìže ZUŠ, orchestry. Soubory Písk-Písk Vlastislava Mareše a Swing Band Jaroslava Chmelíka. 30. a 31. bøezna, Klatovy, Oblastní kolo soutìže Wolkerova Prostìjova, soubor Na poslední chvíli Lucie Velièkové. Úspìchy Aneta Tesaøová ze tøídy Jaroslava Chmelíka byla pøijata na konzervatoø v Teplicích na hru na klarinet. Petra Vašèilková ze tøídy Iriny Širokaji byla pøijata na konzervatoø v Plzni na hru na klavír. Maria Dorogovceva ze tøídy Mirky Ferencové byla pøijata na První taneèní soukromou školu v Praze. Blahopøejeme a dìkujeme uèitelùm za pøípravu žákù. Jaroslav Chmelík, zástupce øeditelky Základní škola praktická, Základní škola speciální Vycházející žáci museli v únoru uèinit své první velké rozhodnutí: do konce mìsíce odevzdávali pøihlášky na zvolené uèební obory. V nesnadném a zodpovìdném úkolu jim ovšem ochotnì pomáhala naše výchovná poradkynì Vlasta Plášilová. Spolu s každou pøihláškou bylo odesláno ještì výstupní hodnocení, jež se pøikládalo k pololetnímu vysvìdèení. Nad ním si pro zmìnu lámali hlavu tøídní uèitelé, kteøí v nìm mìli objektivnì vystihnout pøedpoklady, schopnosti a další charakteristiky svých žákù. Družstvo ve složení Kaèírek, Krotký, Maco, Švec, Weiss a sourozenci Stopferovi získalo skvìlé 4. místo v krajské soutìži speciálních škol. Také zapoèaly pøípravy na druhém roèníku soutìže Umíme to s poèítaèem, jehož se stejnì jako loni zúèastní dvojèlenné týmy ze speciálních škol, aby spolu soupeøily v informaèních a poèítaèových dovednostech. Daniela Brodcová I kluci rádi vaøí. Foto: Daniela Brodcová ZŠ Klínovecká Naši žáci 7. tøíd si prodloužili týdenní volno ještì o sedm dní, které pøed prázdninami strávili na horách. Absolvovali lyžaøský výcvik v Novém Mìstì u Jáchymova. Podìkování patøí Janu Míèovi, v jehož penzionu byla naše výprava ubytována. Nìkteøí angliètináøi z II. stupnì se také mají na co tìšit. Èeká je, stejnì jako loni, jazykový pobyt v jižní Anglii. Po zážitcích a zkušenostech z minulého roku se už nemohou doèkat! Žáci 7. a 8. roèníkù se s uèitelkou Filipi v hodinách výtvarné výchovy a informatiky pøipravují na soutìž Pod modrou oblohou. Dìti s rozšíøenou výukou výtvarné výchovy se v tìchto dnech snaží vytvoøit co nejkrásnìjší velikonoèní kraslici a poslat ji do stejnojmenné soutìže, poøádané Producentským centrem Mariánské Láznì. V okrskové soutìži ve florbalu, která se uskuteènila zaèátkem února v tìlocviènì naší školy, obsadili chlapci druhé místo, dívky byly ètvrté. Žáci II. stupnì získali v okresním kole B finále halové kopané bronz. Bìhem ledna a února probìhla tøídní kola olympiád v rùzných pøedmìtech, nejlepší úèastníci budou vybráni do okresních kol. Žákùm 9. tøíd na konci února uplynula lhùta pro odevzdání pøihlášek na støední školy. Nyní je èeká pøíprava na pøijímací zkoušky. Pøejeme jim hodnì štìstí! Mgr. Jana Paøíková SPŠ Ostrov nezná ve sportu soupeøe! Studenty ètvrtého roèníku oboru Technické lyceum jsem požádal, aby pro napsali èlánek, vìnovaný sportovním úspìchùm SPŠ ve Støedoškolské olympiádì. Jak se letošní zájemci o studium žurnalistiky s úkolem poprali? Odpovìï pøinášejí následující øádky! Mgr. Libor Háèek Sportovci SPŠ Ostrov opìt dokazují, že jejich výsledky, potvrzené nejedním ocenìním, jsou nejlepší v okrese! Ani letošní školní rok není výjimkou! Nadprùmìrný nástup naší školy na Støedoškolský atletický pohár soutìže Corny byl jen odrazovým mùstkem pro další výjimeèné výsledky. S deseti body jsme obsadili druhou pøíèku. Další disciplínou v poøadí se stal fotbal. Drtivými vítìzstvími nad schopnými soupeøi se naši sportovci dostali do èela prùbìžné tabulky. V poøadí již tøetí soutìž, plavání, upevnila naše vedoucí postavení navzdory tomu, že jsme skonèili až na tøetím místì. Ponìkud rozpaèité výsledky pøinesl turnaj v košíkové, kde jsme se umístili ètvrtí. Ztrátu první pozice v prùbìžném poøadí pøinesla až Vánoèní la ka ve skoku vysokém. Svým tøetím místem jsme pouze na okamžik dali tøem karlovarským školám iluzi vedení. Neporazitelní fotbalisté však ukázali své kvality hned v další, v poøadí již šesté disciplínì, v sálové kopané, a všech devìt soupeøù roznesli na kopytech. Ziskem tøinácti bodù se naše škola vyšvihla zpìt na první místo, kde stále úspìšnì setrvává. Krom toho nám však tato výhra zajistila postup na mezinárodní fotbalový turnaj, poøádaný v Nìmecku. Pøedposlední doposud odehranou soutìží se stal florbal, kde se nakonec naši borci museli spokojit s tøetím místem, zatímco turnaj ve stolním tenise, poøádaný již v tomto pololetí, skonèil pro zástupce SPŠ Ostrov ziskem druhé pøíèky. Prùbìžné výsledky hovoøí jasnì: v chlapecké kategorii držíme èelo tabulky a konkurence jen závistivì bledne. Aèkoli výsledky našich dívek jsou ponìkud slabší, nutno podotknout, že desátá pøíèka ze ètrnácti je pro školu s dvaceti dívkami úspìchem. Veronika Žïárská, Václav Bubla Bøezen\n6 Rozhovor Psycholožka Martina Fialová pomáhá dìtem i rodièùm Tøiaètyøicetiletá psycholožka Martina Fialová vede již øadu let poradnu pro takzvané problémové dìti a jejich rodièe v budovì ostrovského Domu kultury. Od narození žije v Karlových Varech. Vystudovala speciální pedagogiku, obor etopedie-somatopedie. Pùvodním povoláním sociální kurátorka pro dospìlé, pozdìji poradkynì pro osoby s fyzickým handicapem na karlovarském Úøadu práce, dnes pracuje jako etopedka (vzdìlávání a výchova obtížnì vychovatelných dìtí a mládeže). Je okresní metodièkou prevence v Pedagogicko psychologické poradnì v Karlových Varech, pracuje také jako státní certifikátor (certifikuje programy primární prevence u nestátních organizací), na èásteèný úvazek vyuèuje na støední škole Ve své profesi jsem plnì pracovnì vytížená, øíká o sobì. Co bylo podnìtem pro vznik ostrovské poradny? Odbor sociálních vìcí pøi ostrovském Mìstském úøadu kdysi oslovil naši karlovarskou poradnu, abychom své služby poskytli také Mìstu Ostrovu. Naše øeditelka pak vybrala mne jako odborníka pro tyto záležitosti. Ostrovskou poradnu tedy neprovozuji jako pracovnice karlovarské pedagogicko-psychologické poradny, ale pracuji zde ve svém volném èase pro Mìsto Ostrov. Využívají ostrovští obyvatelé této služby? Bìhem dvou hodin, urèených pro poradenství v ostrovském Domì kultury, mívám pøibližnì ètyøi až osm klientù. Tato poradna je takzvané nízkoprahové zaøízení, to znamená, že naprosto každý mùže pøijít i bez objednání a bude pøijat. Ovšem bìhem let se ponìkud zmìnily podmínky, takže této služby využívají napøíklad i obyvatelé Jáchymova, jejichž dìti chodí v Ostrovì do školy. Proto je jistìjší pøedem zavolat a objednat se (tel ). Co mohou rodièe s dìtmi od poradny oèekávat? Je tøeba vìdìt, že v poradnì v Domì kultury neprovádím vyšetøení dítìte, poradna slouží pouze pro orientaci v dané situaci èi problému a já poté dál rodièe s dìtmi nasmìruji k pøíslušnému odborníkovi, pøípadnì dítì pøevezmu do vlastní odborné péèe v karlovarské pedagogicko-psychologické poradnì. Ostrovská poradna mùže sloužit i jako krizová intervence v momentální situaci, kdy je rodièùm nabídnuta dlouhodobá péèe o dítì v nìkterém dalším zaøízení. Spolupráce s rodièi v Ostrovì je výborná. Mám i zpìtnou vazbu pøi práci na ostrovských školách, kde se dozvím, jak dítì dál prospívá. Jak pracujete na školách? Reaguji na sdìlení školy tím, že pøijedu a diagnostikuji situaci, napøíklad pøi oznámení šikany zjistím, kdo je agresor, kdo obì, v jakém stadiu šikana je, poté se domluvím na intervenci (zásahu) a udìlám svùj program, vždy šitý na míru konkrétní tøídì. Pracuji s celým sociálním klimatem, tedy s celou tøídou i uèiteli. Situace je nìkdy tak vyhrocená, že ji nelze zvládnout v rámci prevence, v tom pøípadì je nutné ji øešit urèitým opatøením: rodièùm šikanovaného dítìte napøíklad doporuèím, aby na dìtského agresora podali trestní oznámení. Rodièe by také vždy mìli s dìtmi mluvit, právì i o šikanì, mnohdy se situace pøeceòuje, jindy podcení. Vìtšina rodièù bohužel soustøedí svùj zájem pouze na školní prospìch, ale už se dítìte nezeptají, co se mu pøihodilo, jak prožilo den Mluvit s dìtmi aspoò chvilku dennì je velmi dùležité. Svìt je plný pravidel a pokud je nedodržujeme, ozve se zákon. Øešíte èasto dìtskou závislost? Provádím primární prevenci, to znamená, že se snažím oslovit dìti a rodièe pøed tím, než pøijdou napøíklad do styku s drogami. Ovšem mám i klienty z øad dìtí a mládeže, kteøí už konzumenty drog jsou. Setkávám se také se závislostí na kouøení, alkoholu, hracích automatech, øeším poruchy pøíjmu potravy (bulimie, anorexie) a patøí sem i záškoláctví. Málokdo ví, že mezi dìtmi existuje i vztahová závislost a je èastìjší, než by se mohlo zdát. Typickým pøíkladem je závislost obìti na svém agresorovi, vznikající právì pøi šikanì. To už je nejtìžší stádium šikany, kdy obì si svou závislost neuvìdomuje a neumí nebo není schopna si øíct o pomoc. Máte nìjaké vedlejší záliby? Zálib mám spoustu, ale aktivnì se nevìnuji témìø žádné. Ráda jezdím na kole, lyžuji, v létì mám ráda vysokohorskou turistiku. Když odpoèívám, tak aktivnì, povalování u moøe není moje hobby. Jinak musím øíci, že mou nejvìtší zálibou je má práce, a skoro se trochu stydím za to, že nejsem schopna vždy usmìrnit a správnì si rozdìlit práci a odpoèinek, nerada bych se stala na práci závislá, ale myslím, že k tomu nemám daleko. Je zájmová èinnost pro dìti dùležitá? Koníèek je pro dìti velmi dùležitý pøedevším proto, že když nemají úspìch ve škole, v zájmové èinnosti jej mít mohou. Je totiž nutné, aby rodièe mìli dùvod dítì chválit. Bohužel, vìtšinou dítì nepochválí za to, co dìlá dobøe, ale trestají je za to, co dìlá špatnì. Kroužky dávají i dìtem se špatným prospìchem šanci okusit a zažít úspìch, musí si však koníèka vybrat samy, aby je skuteènì bavil a rodièe ho v tom mají podporovat. Dítì se nikdy nesmí nudit! Rozhovor s Mgr. Martinou Fialovou pøipravila Irena Janeèková. Nejbližší termíny Poradny pro dìti a rodièe v Domì kultury Ostrov: 12. bøezna, 2. dubna, 14. kvìtna, 4. èervna, vždy od 16 do 18 hodin. V pøíštím èísle OM otiskneme dvacatero výchovných rad pro rodièe. Využíváte svých odborných znalostí ve vlastní rodinì? Profesionální znalosti se samozøejmì snažím využívat i pøi výchovì vlastních dìtí, ale pøiznám se, že to je velmi nesnadné, každé dítì je jedineèná osobnost, každé potøebuje trochu nìco jiného, myslím si ale, že mám skvìlé dìti. Mám devatenáctiletou dceru Markétu a tøináctiletého syna Adama. Markéta se chtìla osamostatnit, pøerušila tedy studium na Prvním èeském gymnáziu v Karlových Varech a odjela se zdokonalit ve francouzštinì do kanadského Quebecku. Loni se vrátila a pokraèuje ve studiu francouzštiny v Praze. Adam chodí do Jazykové školy v Karlových Varech. Jako matka (a vychovatelka) mám osobní zkušenost jak se vzornou holèièkou, tak se zlobivým klukem. Proto mohu dobøe pochopit rodièe s problémovými dìtmi. Mne vedli rodièe v duchu perfekcionismu, já se naopak snažím svým dìtem vycházet vstøíc, vychovávat je tolerantnì, pøesto však k zodpovìdnosti, pøedevším za svùj vlastní život. Vždy je tøeba nastínit pravidla, protože svìt je plný pravidel a pokud je nedodržujeme, ozve se zákon. Mám skvìlé dìti, øíká psycholožka Martina Fialová. Foto: Ze soukromého archivu 6 Bøezen 2007\n7 K I N O K A V Á R N A KINOKAVÁRNA OD HODIN nedìlní promítání pro dìti Zaèátky pøedstavení v hodin, není-li uvedeno jinak 4. nedìle, 75 minut, vstupné: 30 Kè, pøístupný dìtem a rodièùm BAMBI 2 Animovaná pohádka o malém kolouškovi 11. nedìle, 61 minut, vstupné: 25 Kè, pøístupný dìtem a rodièùm KRTKOVA POHÁDKOVÁ DOBRODRUŽSTVÍ Pásmo animovaných pohádek pro nejmenší diváky 18. nedìle, 90 minut, vstupné: 30 Kè, pøístupný dìtem a rodièùm ANDÌL PÁNÌ Èeská pohádka režiséra Jiøího Stracha o napraveném andìlovi 25. nedìle, 63 minut, vstupné: 25 Kè, pøístupný dìtem a rodièùm MYŠÍ KOÈIÈINY Pásmo animovaných pohádek pro nejmenší diváky KINOKAVÁRNA OD HODIN Zaèátky pøedstavení v hodin, není-li uvedeno jinak 1. až 4. ètvrtek až nedìle, 119 minut, premiéra Vstupné: 75 Kè, do 12 let nevhodný OBSLUHOVAL JSEM ANGLICKÉHO KRÁLE Kniha Bohumila Hrabala Obsluhoval jsem anglického krále patøí k vrcholùm jeho tvorby. Na motivy tohoto díla Jiøí Menzel napsal scénáø a zrežíroval film o muži, který na konci svého života hledá obrazy èasu, který prožil. O muži, jenž toužil naplnit za každých okolností svùj život bohatstvím a krásou a jehož štìstí bylo vždycky v tom, že ho potkalo nìjaké neštìstí. V hlavních rolích se pøedstaví Oldøich Kaiser, dále jeden z nejvíce cenìných mladých bulharských hercù Ivan Barnev a hvìzda nìmeckého filmu Julia Jentsch. Produkce: ÈR. Žánr: hoøká komedie 8. a 9. ètvrtek a pátek, 108 minut, èeské titulky, premiéra Vstupné: 60 Kè, mládeži pøístupný NOC V MUZEU Posvátné sínì Pøírodovìdného muzea jsou plné tìch nejúžasnìjších exponátù: divoce vypadajících prehistorických stvùr, nelítostných starovìkých bojovníkù, dávno vymizelých kmenù, afrických zvíøat a legendárních historických hrdinù. Ti všichni zde nepohnutì stojí, navždy zmrazení v èase. Nebo ne? Produkce: USA. Žánr: dobrodružná komedie 10. a 11. sobota a nedìle, 128 minut, èeské titulky, premiéra Vstupné: 65 Kè, do 12 let nevhodný DÉJA VU Podmanivý akèní thriller, který se toèí okolo tajemného pocitu déja vu, který provází agenta vládní agentury ATF Douga Carlina (Denzel Washington) pøi vyšetøování rozsáhlého bombového útoku. Carlin odhalí, že záhadný úkaz, který vìtšina lidí považuje pouze za høíèku vlastní mysli, je ve skuteènosti nìèím mnohem silnìjším. Produkce: USA. Žánr: akèní thriller 15. až 18. ètvrtek až nedìle, 128 minut, èeské titulky, premiéra Vstupné: 60 Kè, do 12 let nevhodný APOCALYPTO Velkolepý projekt Mela Gibsona vypráví o starobylé øíši Mayù a jejím zániku. Pùvod této kultury, její moudrý život a náhlá destrukce jsou dosud opøedeny mnohým tajemstvím. Jde o vùbec první filmové zpracování této neobjasnìné záhady. Mel Gibson opìt riskoval: pro zvýšení autenticity se po celý film mluví neznámou øeèí, pùvodním mayským jazykem Yucatec, podobnì jako v Umuèení Krista. Produkce: USA. Žánr: dobrodružné drama 22. ètvrtek, 107 minut, èeské titulky, premiéra vstupné: 65 Kè, mládeži do 18 let nepøístupný SAW III Jigsaw zmizel. Se svojí novou uèednicí Amandou se loutkaø, schovaný za krutými, spletitými hrami, které dìsily spoleènost a mátly policii, zase jednou vyhnul dopadení a zmizel. Kdo se stane posledními pìšáky na jeho odporné šachovnici? Produkce: USA. Žánr: horor 24. a 25. sobota a nedìle, 78 minut, èeská verze, repríza Vstupné: 60 Kè, mládeži pøístupný ASTERIX A VIKINGOVÉ V naší oblíbené vesnici v Galii nastala velká událost: právì pøijel Znièehonix, šéfùv synovec! A Asterixovi a Obelixovi je pøidìlen nemožný úkol: uèinit z nìj pravého muže. Pod arogantním zevnìjškem mìstského kluka se však skrývá ustrašené kuøe a tvrdý trénink, kterého se mu dostává, pár vìcí zmìní Produkce: Dánsko. Žánr: animovaný, rodinný 29. a 30. ètvrtek a pátek, 108 minut, èeská verze, repríza Vstupné: 60 Kè, mládeži pøístupný HAPPY FEET Pøíbìh filmu se odehrává v Antarktidì, v Království tuèòákù, kde si každý mladý tuèòák hledá svùj životní protìjšek zpìvem písnì. Náš hrdina Mumble bohužel nezazpívá ani notu, zato však umí skvìle stepovat! Stává se tak vydìdìncem, ale pøesto se vydává na dobrodružnou cestu pøes celou Antarktidu, aby zjistil, v èem vìzí nedostatek ryb v okolním moøi. Produkce: USA. Žánr: rodinný 31. a 1.4. sobota a nedìle, 91 minut, èeské titulky, premiéra Vstupné: 60 Kè, mládeži nepøístupný TEXASKÝ MASAKR MOTOROVOU PILOU: POÈÁTEK Pøíbìh o zrození legendy o texaském masakru se odehrává v roce 1969, kdy bratøi Dean a Eric Hillovi utíkají se svými pøítelkynìmi ze sbìrného tábora rekrutù pro válku ve Vietnamu. Oba páry si užívají divokou jízdu Texasem a v tu chvíli ještì netuší, že se blíží nejzásadnìjší boj jejich života. Produkce: USA. Žánr: horor KINOKAVÁRNA OD HODIN Zaèátky ve hodin, není-li uvedeno jinak 2. a 3. pátek a sobota, 119 minut, premiéra Vstupné: 75 Kè, do 12 let nevhodný OBSLUHOVAL JSEM ANGLICKÉHO KRÁLE Kniha Bohumila Hrabala Obsluhoval jsem anglického krále patøí k vrcholùm jeho tvorby. Na motivy tohoto díla Jiøí Menzel napsal scénáø a zrežíroval film o muži, který na konci svého života hledá obrazy èasu, který prožil. O muži, jenž toužil naplnit za každých okolností svùj život bohatstvím a krásou, a jehož štìstí bylo vždycky v tom, že ho potkalo nìjaké neštìstí. V hlavních rolích se pøedstaví Oldøich Kaiser, dále jeden z nejvíce cenìných mladých bulharských hercù Ivan Barnev a hvìzda nìmeckého filmu Julia Jentsch. Produkce: ÈR. Žánr: hoøká komedie BØEZEN 9. a 10. pátek a sobota, 95 minut, èeské titulky, premiéra Vstupné: 60 Kè, do 12 let nevhodný SMRTÍCÍ NENÁVIST Pokraèování celosvìtového kino-hitu. Když nìkdo zemøe v záchvatu zlosti, zùstane po nìm stín, který se postupnì šíøí na další obìti a nedá jim spát, dokud je nedožene k šílenství nebo sebevraždì Dokáže nìkdo zastavit kletbu? Produkce: USA. Žánr: drama, horor, mistery, thriller 16. a 17. pátek a sobota, 89 minut, premiéra Vstupné: 55 Kè, mládeži nepøístupný PO HLAVÌ DO PRDELE Jdi do klidu, stíhanej mùžeš bejt až od patnácti Tato provokativní komedie je urèená nejen pøíznivcùm èerného humoru. Pøíbìh tvoøí tøi linie vyprávìní, které se vzájemnì doplòují, prolínají a konèí o Štìdroveèerní veèeøi. Do všech rolí byli obsazeni skvìlí herci: Ondøej Vetchý, Veronika Žilková, Jiøí Mádl, Nella Boudová, Jitka Ježková, ad. Produkce: ÈR. Žánr: èerná komedie 23. a 24. pátek a sobota, 109 minut, èeské titulky, repríza vstupné: 55 Kè, do 12 let nevhodný ÏÁBEL NOSÍ PRADU Miranda (Meryl Stpeep) vládne tvrdou rukou nejmocnìjšímu módnímu èasopisu v New Yorku. Místo její asistentky by mohlo být branou do velkého svìta módy pro èerstvou absolventku prestižní vysoké školy Andy (Anne Hathaway). Produkce: USA. Žánr: komedie 30. a 31. pátek a sobota, 138 minut, èeské titulky, premiéra Vstupné: 65 Kè, mládeži pøístupný KRVAVÝ DIAMANT Hlavní postavou je pašerák Danny (Leonardo Di Caprio), který obchoduje v dobì obèanské války v africkém Sierra Leone s tzv. krvavými diamanty. Ty jsou v tìchto tìžkých èasech nadmíru cenìnou komoditou, za kterou mùžete poøídit jak poøádnou dávku zbraní, tak i nepoèítanì žoldákù. Produkce: USA. Žánr: drama, thriller, dobrodružný CO PØIPRAVUJEME V KINÌ NA DUBEN? Na dosah štìstí VRATNÉ LÁHVE NOVINKY PÙJÈOVNY DVD Domu kultury Ostrov Prázdniny pana Beana LET È záøí Strhující a provokativní drama BÍLÁ MASAJKA Sen o velké lásce se zmìnil v boj o pøežití. MIAMI VICE Dokonalé kriminální drama s nezamìnitelným stylem SÍLA ÚDERU Steven Seagal se pouští do své dosud nejvìtší bitvy! ROZCHOD! Vince Vaughn a Jennifer Aniston v hlavních rolích RITUÁL Herecké výkony vám naženou husí kùži. SOVÍ HOUKÁNÍ Nejvyšší èas zaèít zachránit slabší. SKY FIGHTERS AKCE V OBLACÍCH Top Gun nové generace od režiséra filmu Taxi Pùjèovna DVD otevøena: Pondìlí - sobota Nedìle Každá desátá výpùjèka zdarma, VHS do 30 Kè Bøezen\n8 BØEZEN Program Domu kultury 3. bøezna hod., Stará radnice Ostrov Výstava VÙNÌ ŽENY Dalibor Stach, fotografie TYRKYSOVÁ CESTA Harry Telesfor, obrazy Na vernisáži vystoupí Petr Stolaø, Divadlo v pytli Hrob Teplice a jako hudební doprovod skupina Apple z Plznì. Vstupné: 10 Kè Od 3. bøezna KURZ FIGURÁLNÍ KRESBA A POWER JÓGA Vede lektorka Vlastimila Wasyluková. Bližší informace v IC v DK Ostrov a na: 12. bøezna hod., divadelní sál DK Ostrov Donald Churchill NATÌRAÈ Od premiéry Natìraèe uplynulo v listopadu 2006 neuvìøitelných dvanáct let, a pøesto se tato hra, ozdobená hereckou improvizací, stále setkává s plnými sály. Diváci se na ni dokonce opakovanì vracejí. Vypráví pøíbìh natìraèe Waltera, který je souhrou pikantních okolností nucen sehrát roli manžela své klientky, za což je také náležitì odmìnìn Inscenace Natìraè je nesmrtelná zejména díky skvìlému klaunství jejích hereckých protagonistù. Každé pøedstavení je jiné a diváci i herci si mohou být jisti jen jediným: možné je úplnì všechno! HRDÝ BUDŽES Bára Hrzánová Hrají: Pavel Zedníèek, Jana Paulová, Simona Stašová (Zuzana Mixová). Režie: Ladislav Vymìtal Vstupné: 260, 240, 200, 150 Kè Pøedprodej od 1. února 2007 v IC v DK Ostrov 21. bøezna hod., divadelní sál DK Ostrov František Ringo Èech DÍVÈÍ VÁLKA Repríza v podání souboru Divadelní scéna DK Ostrov Režie: Vlaïka Holeèková Hrají: Petr Pokorný (Pøemysl), Vlaïka Holeèková (Vlasta), Otta Seeman (Bivoj), Zdenka Braunová (Kazi), Ondøej Holeèek (Ctirad), Monika Novotná (Šarka), Václav Novotný (Lumír), Jitka Gottfriedová (Èastava), Jan Mareš (Vojen), Petr Plic (Okov). Vstupné: 40 Kè M ZÁPADOÈESKÁ OBLASTNÍ PØEHLÍDKA NETRADIÈNÍHO A STUDENTSKÉHO DIVADLA V OSTROVÌ 2007 Sobota 24. bøezna, Dùm kultury Ostrov hod. Za oponou: Zahájení pøehlídky Studio Divadla Dagmar a Pedagogické školy Karlovy Vary Hana Franková, Jan Hnilièka Kdyby bylo nebe Scénická koláž Režie: Hana Franková, Jan Hnilièka hod., kinokavárna Studenti Gymnázia Plasy Markéta Šimlová Trpaslík a sedm Snìhurek režie: Markéta Šimlová hod., Za opononou Zamraèené dìti Plzeò Edward Stachura Smíøit se se svìtem režie: Alena Dvoøáková hod., Za oponou EVRYBÁBY (Plzeò) Autor: EVRYBÁBY s využitím øady inspirací napøíè vìky, styly, druhy a tak Osmá sedí u stolu, pojídá mou mrtvolu Režie: Roman Èerník a EVRYBÁBY hod., Divadélko ZŠ Hop-Hop Ostrov Daniel Ivanoviè Dharma, scénáø: Hop-Hop Dotyky smíchu netøeba Režie: Irena Konývková hod., Divadélko ZŠ Druhé pøedstavení souboru Hop-Hop (z kapacitních dùvodù divadélka ZŠ) hod., Za oponou Soubor Snìhuláèci Pro malého snìhuláèka Za oponou Soubor OZ Jock2 Za oponou Soubor Tu a tam Tam a potom Za oponou Hop-Hop Obrazy ze života Acylpyrínkù Pøed DK Ostrov Hop-Hop Kterak dìvy solimánské osvobodily svého prince Nedìle 25. bøezna hod. Hodnotící semináø hod. Závìr pøehlídky Vzhledem k datu redakèní uzávìrky OM jsou èasy a názvy inscenací pouze orientaèní. Upøesnìný program najdete na programových plakátech pøehlídky. 27. bøezna hod., T klub DK Ostrov TANEÈNÍ PODVEÈER Spoleèenský veèer pro milovníky starších známých melodií. K tanci a poslechu hraje Taneèní orchestr DK Ostrov. Vstup volný 31. bøezna a 1. dubna, Dùm kultury Ostrov, pøízemí VELIKONOÈNÍ INSPIRACE Vstup volný PØIPRAVUJEME 4. dubna hod., divadelní šatna DK Ostrov Cali Vita, Klub Zdravíèko Pøednáška Marcela Èernocha KULTURA ŽIVOTA, DUCHOVNÍ A TÌLESNÉ ZDRAVÍ 13. duben hod., divadelní sál DK Ostrov Divadelní spoleènost Jana Hrušínského Niccolo Machiavelli MANDRAGORA Divadelní spoleènost Jana Hrušínského MANDRA- GORA se vrací! Že úèel svìtí prostøedky? A že koho nechytí, není zlodìj? A že není podstatné, jak se vìci mají, ale jak se jeví navenek? Vítejte tedy ve slunné Florencii! Staòte se svìdky jednoho z nejneuvìøitelnìjších milostných dobrodružství v dìjinách. Jaký je prostøedek pro naplnìní milostné touhy? Co pomùže pøi potížích s vyprazdòováním hormonù lásky a zvýší enormnì potenci orgánù? Mandragora. Jedinì Mandragora Niccola Machiavelliho, nejslavnìjší komedie italské renesance! Hrají: Radek Holub, Miroslav Vladyka Jan Hrušínský, Zdenìk Hruška Martin Preis, Lenka Krobotová Tereza Nìmcová, Miluše Šplechtová Martina Menšíková Pøedprodej v IC od 2. bøezna 2007 naše práce vás baví... Nové logo Domu kultury vychází z myšlenky, že kultura je pøedevším zvuk a obraz. To znázoròuje nota v barevné ploše. Loga ostatních kulturních zaøízení obsahují mnoho divadelních masek, lyr a podobných prvkù. Naše øešení je originální, jedineèné a moderní. kina - divadla - koncerty - výstavy informaèní centrum - videopùjèovna... chceme s vámi komunikovat icostrov - srostrov Bøezen 2007\n9 Kultura Poslední klapka Drahomíry Králové Režisérka Drahomíra Králová patøila neodmyslitelnì k Ostrovu a zejména pak k Dìtskému filmovému a televiznímu festivalu Oty Hofmana. Králka, jak jsme si zvykli ji oslovovat, jezdila pravidelnì na každý roèník festivalu, prožívala ho s námi a vychutnávala si jeho atmosféru. Milovala Ostrov, milovala festival, milovala dìtského diváka. Chodila na každou projekci, sedala si mezi dìti a sledovala jejich reakce na film i jednotlivé scény. Vyhledávala možnosti besedovat a to nejen s dìtmi, ale i ostatními tvùrci. Byla kritická, ale spravedlivá a to jak ke své vlastní tvorbì, tak i k tvorbì kolegù èeských i zahranièních. Hrdì nosila pøívìšek Zlatého dudeèka, kterého dostala od festivalového štábu v Ostrovì za svou dlouhodobou práci pro dìtského diváka. Vážila si všech cen a ocenìní, které na našem festivalu dostala, ale nejvìtším ocenìním pro ni byl zájem dìtí. Celou svojí profesní tvorbou zùstala vìrná dìtskému filmu. Na dlouhé øadì filmù spolupracovala se svou kolegyní a kamarádkou režisérkou Vìrou Plívovou- Šimkovou. Spoleènì natoèily spoustu krásných filmù (Pøijela k nám pou, Èarodìjky z pøedmìstí, Kam doskáèe ranní ptáèe, Vyhrávat potichu, Potkal jsem ho v zoo, Artuš, Merlin a Prchlíci, Kruh, a další). Drahomíra Králová zemøela 1. února Drahuško, dìkujeme za všechny krásné filmy, které jsi pro nás natoèila Festivalový štáb FOH Pokraèování ze strany 1 èinohru. Já s nimi ale po letech zkušeností s netradièním divadlem nemohu souhlasit tím spíš, že mnozí z nich to ani nepøijdou zkusit. Samozøejmì, že klasická tvorba má své hodnoty, ale nikdy nemùže tolik pøekvapit jako netradièní scéna. A v tom je právì to nejvìtší kouzlo: že nikdy pøedem nevíte, co vás èeká. Znám nìkolik lidí, kteøí pøišli jen ze zvìdavosti a napøíštì už si to nenechali ujít, stali se z nich pravidelní návštìvníci pøehlídky, a ještì pøivedli své známé. Nìkdy smích, jindy vážné zamyšlení, vždycky ale pøekvapení, to jsou spoleèné motivy tìchto pøe hlídek, uzavírá Jaroslava Rošková. Irena Janeèková Horská chata Na sluníèku, Mariánská 1. bøezna: Živá hudba k posezení u kamen i tanci 2. bøezna: Oldies, hraje a zpívá Duo Invence Zaèátky pøedstavení vždy v hod., vstupné volné. Info: , Dalibor Stach, Vùnì ženy (fotografie) Autor po sedmi letech pøipravil novou výstavu fotografií velkých formátù, které vznikly v prùbìhu let 2006 a Dalibor Stach se vydal cestou hledání krásna a podstaty, že vše je jen svìtlo vyjevené ze stínu. Díky velkému pochopení a dùvìøe modelky Sofie Lerendové, která nepotøebuje prozrazovat své pravé jméno, mohlo toto dílo spatøit svìtlo svìta. Autor modelce velmi dìkuje za jejich spoleèné setkání a tvorbu. Výstava je doplnìna o fotografie architektury. Harry Telesfor, Tyrkysová cesta (obrazy) Autor se po devíti letech vrací z Muktinathu, ležícího v Nepálu, kde trávil èas ve svobodné vùli pod vedením buddhistického mnicha Kuan-Jina a Rolanda Dyka. V mystických obrazech zachycuje karmická setkání, která v èasové souslednosti teprve nastanou. Obrazy jsou podle jeho slov malované technikou èistá mysl, lehká ruka. Tato výstava je prvním spoleèným krokem obou autorù, ovšem oni sami zatím nikdy nemìli možnost osobního setkání. To probíhalo vždy jen v jejich myslích. Možná, že se to podaøí na vernisáži výstavy 3. bøezna v 17 hodin, kterou uvede Petr Stolaø z hrobského Divadla V Pytli a hudebnì doprovodí skupina Apple z Plznì. Výstava je prodejní a její výtìžek je urèen na pøípravu pohádky Návrat cínové hole. Dalibor Stach Velikonoèní inspirace Již se pomalu stává tradicí, že se kolem Velikonoc sejde pár nadšených lidí spolu s maminkami z Mateøského centra a uspoøádají pøedvádìní øemesel, nazvané Velikonoèní inspirace. Také letos zveme všechny do pøízemí Domu kultury Umìní odpoèívat Jak odpoèívat, obnovit energii, uvolnit se od starostí a nepøepínat své síly, uèila na únorovém semináøi své svìøence psycholožka Veronika Pavlù. Mìla jsem pocit, že se propadám, potom zase vznáším, sdìlovala dojmy ze spoleèné relaxace jedna z úèastnic. Souèástí programu byl také volný tanec, uvolòovací a protahovací cviky i masážní techniky. Posluchaèi se mimo jiné dozvìdìli, jak zvládat každodenní pracovní stres a jak pøedcházet pøílišné únavì. Terapeutka Veronika Pavlù poøádá své akce na Staré radnici pravidelnì. V loòském roce mìla napøíklad velký úspìch její arteterapie spojená s malováním. O jejím dalším semináøi pøineseme vèas informace na stránkách Ostrovského mìsíèníku. (jan) Vznikne v Ostrovì Klub pøátel fotografie? Loòská úspìšná fotografická soutìž Jak vidím Ostrov, vyhlášená ostrovským Domem kultury, vyústila ve výstavu jejích vítìzù. Ta probìhla v minulém mìsíci. Samotná soutìž i hojnì navštívená vernisáž výstavy ukázaly, že zájem o fotografii je ve mìstì veliký. Mezi autory a organizátory výstavy vznikla myšlenka, že by byla veliká škoda, kdyby se lidé z Ostrova a okolí, pro které je fotografování radostí, pravidelnì nescházeli. Cílem setkání by mohly být vzájemné diskuse ne o fotografické technice, ale o tom podstatnìjším: o vlastní fotografické tvorbì. Ta se zatím vìtšinou skrývá peèlivì ukryta doma v šuplíku. Tam zùstává, možná z nedostatku odvahy èi pøíležitostí, a na autora postupnì padá pocit marnosti z jeho snažení. Možná, že trocha povzbuzení (a také konkurence) by leckomu pomohla fotografovat lépe a s vìtším zaujetím. Úvodní setkání Klubu se uskuteèní ve ètvrtek 22. bøezna v 17 hodin na Staré radnici v Ostrovì. Program bude otevøený a urèitì mu bude dominovat snaha domluvit se tak, aby další setkání byla pro vìtšinu co nejpøíjemnìjší a nejužiteènìjší. Vítáni budou všichni, kteøí by rádi sdíleli s ostatními své potìšení z vlastního fotografování i z povedených fotografií jiných autorù. Vítána bude samozøejmì i jakákoli zkušenost Jak se to dìlalo døíve a Jak se to dìlá jinde. A hlavnì, nezapomeòte své fotografie! Ing. Vladimír Toman Ostrov, kde budeme pøedvádìt palièkování, drátování, ubrouskovou techniku, aj. Bude zde i možnost zakoupit si malé dáreèky. Dìti si mohou samy pod vedením zkušených maminek vyrobit velikonoèní pøáníèka. Jana Dvoøáková, DK Ostrov Psycholožka Veronika Pavlù pøi arteterapii na loòských Dnech Tibetu, poøádaných Domem kultury na pùdì Staré radnice Ostrov. Foto: Irena Janeèková Bøezen\n10 Volný èas Macík pøijímá ranìná zvíøata V tomto roce bude azylové zaøízení od obèanù pøijímat všechna handicapovaná zvíøata kromì psù a koèek. Nalezení psi patøí do psího útulku, nalezené koèky je tøeba nejprve ohlásit. Pokud nìkdo najde napøíklad zranìnou koèku, musí nás pøedem telefonicky se situací seznámit (tel ) a my si sami na místo dojedeme. Donesené koèky pøímo od lidí nepøijímáme. Toto opatøení má pøedevším zabránit nìkterým lidem, aby k nám nosili ko ata nebo koèky jen proto, že se jich chtìjí zbavit, vysvìtlila majitelka Macíka Hana Šimková. Ostatní nalezená zvíøata, která mají nìjaký problém, napøíklad srnky, labutì nebo jiné ptactvo, lze do Macíka donést, ale pozor na opatrnost pøi styku s tìmito divoce žijícími zvíøaty. Kùò èeká na seniory Kobylka Lucka, o které jsme psali v prosincovém èísle OM, stále ještì èeká na svého jezdce. Tento kùò pro seniory nabízí pøíležitost k jízdám na koni i starším lidem, kteøí již nepožadují sportovní výkony nebo jich ani nejsou schopni. Na koni mohou jezdit také èásteènì invalidní obèané nebo lidé s nadváhou. Tento kùò již nepotøebuje tolik pravidelného pohybu jako mladší zvíøata, proto ani návštìvy u nìj nemusí být tak pøísnì pravidelné. Novinka: èteèka èipù Macík má èteèku èipù typu Datamars. Pokud bude nìkdo chtít jednorázovì této služby využít, napøíklad pøi identifikaci zvíøete, mùže si nechat provést v Macíku kontrolu èipu zdarma. Èteèku využijeme napøíklad v pøípadì, že budeme zavoláni ke zranìné koèce nebo psovi a budeme se chtít pøesvìdèit, zda se nejedná o registrované zvíøe, uvádí majitelka Šimková. Mìsto Ostrov zatím povinné èipy pro domácí zvíøata nezavedlo, v nìkterých místech Karlovarského kraje je to již samozøejmostí. Macík opatøí èipem každou koèku, kterou si lidé pøijdou vybrat. Od výbìru koèky do jejího pøevzetí je stanovena èekací doba pìt dnù. Koèky z Macíka tedy už budou vždy opatøeny èipem, o hromadném znaèení se zatím neuvažuje. Macík dìkuje za sponzorský dar (èteèku) a také za finanèní pøíspìvek odboru Životního prostøedí MÚ Ostrov. Hana Šimková, (jan) Klub èeských turistù Bøezen 3. bøezna: Klášterec nad Ohøí, Od Evženky k Evžence 10. bøezna: Z Postoloprt pøes Archeologický skanzen Bøezno do Loun 17. bøezna: Z Hájku za historií do Boru u Ostrova 24. bøezna: Okolím Lubù i na Vysoký Kámen 31. bøezna: Andìlská Hora (trojboký kostel), Stružná, Dolní Lomnice Bližší informace (doba odjezdu, délka trasy, organizaèní pokyny) budou k dispozici pro pøíslušný sobotní termín vždy od støedy ve vitrínì KÈT na Mírovém námìstí u autobusové zastávky na Karlovy Vary a na internetové adrese nebo na rozcestníku (Informaèní centrum, Sport, KÈT) webových stránek Ostrova Všechny uvedené akce jsou volnì pøístupny i pro neèleny Klubu èeských turistù. RNDr. František Wohlmuth, pøedseda KÈT Jak na zálivku rostlin Voda je nezbytnou složkou života každého organizmu. Když je jí málo, chøadneme žízní, je-li jí hodnì, hnìváme se, že máme plné sklepy. Obdobnì je tomu u rostlin: pøi pøebytku vody hynou, pøi jejím nadbytku jim zahnívají koøeny a hynou taky. Mnohokrát jsem v zimì nabádal zahrádkáøe k zimní zálivce a mnozí se divili, že stromy mohou v takové zimì uschnout. Letos pro zmìnu tolik nenabádám, pøi souèasném mírném poèasí by to bylo spíš na škodu (rododendrony by to mohlo stát i život). Není univerzální klíè na množství a zpùsob zálivky, nutná je vyváženost pøíjmu a výdeje. Èím vìtší odpaøovací plochu rostlina má, tím je silnìjší transpirace (odpar z listù èi jehlic) a tím více vody musí získat, vìtšinou pomocí koøenù. Voda je nosnou bází živin, které z pùdy transportuje k jednotlivým buòkám, kde živiny zùstanou a voda se odpaøí. Tento odpar vytváøí jakýsi podtlak, který dokáže pumpovat vodu tøeba do listu rostoucího 30 metrù vysoko (roli hraje i kapilární vzlínavost). Zpùsob zálivky vychází z faktorù rozdìlených do dvou skupin: individuální potøeby druhu a podmínky prostøedí, kde pìstovaná rostlina žije. Zjistìte, odkud rostlina pochází a dejte jí stejné podmínky. Pak se nemùžete splést. Jablonì i smrky v zimì zaléváme Napøíklad jabloò je v zimì bez listí, transpirace je minimální. Pøestože se zdá, že strom tvrdì spí a nevykazuje zjevné známky života, probíhají v nìm základní životní procesy, tøeba pøíprava pupenù na jaro. Po delším holomrazu zemina vyschne a jabloò nemá kde èerpat vodu pro udržení základních funkcí, pak je nutné ji zalít konví vody. Jestli jen není sníh, ale zemina zùstává vlhká, pak zalévat netøeba. Je-li strom už olistìný, musí se zalévat èastìji. Po pøelití ale koøeny zaènou zahnívat, pøestanou øádnì fungovat a poškodí-li se nad únosnou míru, rostlina hyne. Prvním pøíznakem nedostatku vody je, že se strom zbavuje plodù, pak listí. Pøelité rostlinì mìknou øapíky, pak žloutnou listy a nakonec umøe. Také napøíklad bìžný smrk má, jako všechny stálezelené rostliny, vìtší požadavky na vláhu i v zimì (jehlice mají témìø stejnou odpaøovací plochu jako listy), navíc koøení mìlce a sucho se rychleji projeví. Vždy je Dìtské okénko Táta vèera na venku našel první snìženku. Vedle ní petrklíè, zima už je pryè. Milé dìti, ještì jsme se poøádnì nevzpamatovali z letošní opoždìné snìhové nadílky a už je tady bøezen, první jarní mìsíc. V tomto období ještì nebývá pøíliš teplo, zima se nám èasto pøipomíná mrazem a vánicemi. Všichni máme velkou radost z toho, že se dny prodlužují a obèas nám jaro pošle milý pozdrav: krásný den s modrou oblohou, na které obèas záøí sluníèko a snaží se svými paprsky vytáhnout snìženky a bledule ze zemì. Nejradìji bychom zahodili èepice, šály, zimní bundy a rukavice a šli ven cvrnkat kulièky, ale na to si musíme ještì chvíli poèkat. V této dobì si vzpomeneme na známé poøekadlo našich babièek: Bøezen, za kamna vlezem, duben, ještì tam budem. Znáte je taky? Když se vydáme na procházku a zavítáme i do lesa, mùžeme krásnì vidìt, jak se pøíroda zaèíná probouzet ze zimního spánku. Ti z nás, kteøí budou mít víc štìstí, mùžou vidìt, jak ze snìhu vyráží snìženky a krokusy, které jsou na snìhovém podkladu až neskuteèné. Cestou z procházky si mùžeme domù pøinést kousek jara v podobì vìtvièek (nejradìji bereme ty, které se touto dobou proøezávají). Bude nám staèit velmi malé množství a mùžeme uèinit následující pokus. lepší mírný pøísušek než pøemokøení. Obdobnì jsou na tom rododendrony a jiné neopadavé listnáèe. Rozmarýn tráví zimu doma Dalším pøíkladem je neopadavý rozmarýn lékaøský. Ve støedomoøské domovinì má k dispozici málo srážek, ale hojnost vzdušné vlhkosti. Zimní teploty se pohybují okolo pìti až 10 C, krátkodobì i pod 0 C. Jak jej pìstovat u nás? Jedná se o rostlinu spíš interiérovou, protože u nás jsou zimy drsnìjší. Venku se pìstuje na plném slunci celé vegetaèní období, kdy teploty pøesahují asi 5 C, pak musí do místnosti s teplotou do 14 C. V našich podmínkách stìží zajistíme vysokou vlhkost vzduchu jinde než ve skleníku a rosení není to pravé oøechové, i když je možné. V létì substrát nesmí vyschnout, ale ani nepøeléváme, aby koøeny dýchaly. Na zimovišti zálivku omezíme, ale substrát nesmí uschnout. V èím vyšší teplotì zimujeme, tím více zaléváme. Ve støedomoøí zùstaneme a podíváme se na granátové jablko. Samo o sobì je zcela nebo èásteènì opadavé, v létì platí totéž jako u rozmarýnu. V zimì je zálivka pouze zlomková, protože bez listí je velmi malá transpirace. Pùda však nesmí pøeschnout. Na sukulenty platí odtrhávací metoda Sukulentní rostliny (napø. kaktusy, tlustice) pocházejí ze zemí s nedostatkem vláhy (pouštì, polopouštì). Mají neobyèejnou schopnost zadržovat vodu. Dobøe snášejí bytové prostøedí, zejména mají-li dostatek svìtla. Èastým zaléváním trpí a uhnívají. Ideální je pro nì používat odtrhávací metodu, jíž zajistíme podmínky podobné místu pùvodu: když se blíží naše ruka s konvièkou ke kaktusu s úmyslem zalít, druhá ruka ji razantnì i s konvièkou odtrhne. Èím je vìtší chu zalévat, tím razantnìji tomu musíme bránit. Nìkterým druhùm staèí zálivka jednou mìsíènì i ménì. Na kropení je nejlepší mìkká deš ová voda, pøípadnì voda z potokù a rybníkù. Menší radost rostlinì udìláte vodou z kohoutku, zejména když ji nenecháte odstát. Úplnì nevhodná je voda tvrdá, zpùsobuje krystalizaci solí a minerálních usazenin nejen na kvìtináèi, ale i koøenech a v mízním øeèišti. Teplota vody by mìla být stejná jako teplota prostøedí. Milan Jandourek První zlatý déš Budeme potøebovat vìtvièky (kaštan, zlatý déš ), vázu, vodu, septonex a cukr. Vìtve dáme do vázy s vodou, do které jsme støíkli trochu septonexu a pøidáme špetku cukru. Zanedlouho by mìla naše kytice vykvést. Než nám vykvete, zbývá ještì trochu èasu na vytvoøení ozdobného kvìtináèe, abychom mohli pøekvapit maminku na dnes už témìø zapomenutý Mezinárodní den žen 8. bøezna. Ozdobný kvìtináè Rozložte si na pracovní stùl noviny, na nì dejte papírový ubrousek (nejlépe hodnì barevný s obrázky nebo vzorkem). Lze použít i hedvábný papír. Doprostøed postavte hlinìný kvìtináè libovolné velikosti a celý jej natøete houbou namoèenou v roztoku lepidla (necelé deci lepidla smíchejte se stejným množstvím vody). Potom ubrousek pevnì pøitisknìte na kvìtináè. Pøípadná prázdná místa na kvìtináèi zakryjte kousky nového ubrousku. Nakonec kvìtináè jemnì pøetøete další vrstvou lepidla a tužkou propíchnìte otvor na dnì. Pokud zvolíte veselé barvy a vzory ubrouskù, které jsou k dostání v kterémkoli papírnictví, rozzáøí vaše výrobky ponurá zimní okna. A co teprve, až do nich dáte rozkvetlé vìtvièky! Pøeji vám úspìšné tvoøení a krásné èekání na jaro. Lenka Jabùrková 10 Bøezen 2007\n11 TyfloCentrum Ostrov informuje V rámci programu SROP (Spoleèný regionální operaèní program), jenž se snaží øešit problém sociální izolace zrakovì postižených obèanù, se díky finanèním podporám Evropské unie, státního rozpoètu a rozpoètu Karlovarského kraje daøí postupnì realizovat projekt Sí støedisek integraèních služeb pro zrakovì handicapované obèany Karlovarského kraje, a to novì i ve mìstech Cheb, Sokolov a též Ostrov (s úèinností od 2. ledna 2007). Starosta mìsta Ostrova Jan Bureš i místostarosta Milan Matìjka projevili velké pochopení a poskytli Støedisku v Ostrovì, jejímž zøizovatelem je TyfloCentrum o.p.s. Karlovy Vary, vhodné prostory v Domì s peèovatelskou službou na Hlavní tøídì S vìdomím, že tato obecnì prospìšná spoleènost nedisponuje potøebnými financemi, vyhovìli její žádosti na snížení pronájmu o položky, které by ji finanènì znaènì zatížily. Vedoucí odboru sociálních vìcí Miroslava Svìtlíková pøi jednání s pracovnicemi Støediska Ostrov také ochotnì pøislíbila pomoc pøi jednáních, která budou vyžadovat odbornost v sociální problematice pro zrakovì postižené. Støedisko Ostrov nabízí nejen služby pro tìžce zrakovì postižené (prùvodcovské a pøedèitatelské služby), ale cílem všech proškolených pracovníkù je snaha, aby zrakovì postižení uživatelé mohli být sobìstaèní, napøíklad pøi orientaci v neznámém prostøedí èi dopravì. Dalším cílem je seznámit zrakovì postižené s kompenzaèními pomùckami, které mohou využít jak v zamìstnání, tak i v domácnosti (tyto pomùcky nabízí Tyfloservis Karlovy Vary). Tyflo- Centrum dále v rámci Projektu nabízí minikurzy, napø. jazykové (angliètina, nìmèina), kurz komunikaèních dovedností, sociálnì terapeutické kurzy, kurz obsluhy výpoèetní techniky a výuku slepeckého písma. Souèástí èinnosti TyfloCentra jsou i volnoèasové aktivity, napø. simulovaná støelba, relaxaèní cvièení, showdown (obdoba kuleèníku), atd., to vše pod dohledem vyškolených lektorù. Pracovnice navázaly kontakt s oèními i praktickými lékaøi, kteøí nejlépe znají citlivou problematiku svých pacientù a jsou ochotni tyto zrakovì postižené se støediskem Ostrov kontaktovat. Zrakovì postižení obèané se vìtšinou tìžce smiøují se svým postižením, a tak se dostávají do spoleèenské izolace. Proto je hlavním cílem novì vybudovaného Støediska vyhledat tyto spoluobèany, což je mnohdy velmi obtížné, protože mnozí z nich se vlivem svého handicapu uzavøeli pøed okolím a již zcela rezignovali. Posláním Projektu je vyrovnat znevýhodnìní obèanù se zrakovým postižením na souèasném trhu práce. Je tøeba seznámit celou spoleènost s tím, že u tìchto lidí dochází ke snižování sebevìdomí, ale èasto zbyteènì. Na jejich špatném psychickém stavu nese podíl i souèasná spoleèenská situace, hlavnì v nárocích, které kladou zamìstnavatelé na své pracovníky. Všichni vyžadují vysoký výkon, rychlost, pružnost a tomu se zrakovì postižený obèan pøes veškerou snahu nedokáže vždy pøizpùsobit. Je tøeba více spolupracovat s Úøady práce a spoleènì motivovat zamìstnavatele k zamìstnávání tìchto postižených. Mnozí z nich jsou vysokoškolsky èi støedoškolsky vzdìlaní lidé, chtìjí se také realizovat, ale v rámci svých možností. Je mylná pøedstava, že takového pracovníka je tøeba na pracovišti vodit a vše za nìj dìlat! Tito lidé, pokud budou dostateènì pøipraveni na požadavky kladené zamìstnavatelem, se dokáží rychle zmobilizovat a podat dostateèný pracovní výkon. Pokraèování na stranì 12 komu ni tn í pál nování Vážení spoluobèané, obracíme se na Vás s dotazníkem v souvislosti s nedávno zahájeným procesem komunitního plánování sociálních služeb (dále jen kpss) ve mìstì Ostrov a okolí. Kpss je proces, kterým lze na úrovni obcí a krajù plánovat sociální služby tak, aby odpovídaly místním potøebám obèanù. Na úrovni krajù je podle zákona o sociálních službách povinný. Kpss je založeno na zapojení všech úèastníkù, tzn. uživatele (èlovìka v nepøíznivé sociální situaci podle zákona o sociálních službách), poskytovatele (fyzická osoba, nestátní èi státní organizace) a zadavatele (obec nebo kraj). Tito tøi úèastníci mají v procesu kpss rovnoprávné postavení. Nyní je již na Vás, zda se zapojíte do procesu kpss a to buï pouhým vyplnìním dotazníku nebo nás kontaktujte a budete se na procesu kpss podílet aktivnìji. Svou úèastí v této anketì samozøejmì pøispìjete ke spoleènému naplnìní hesla: Komunitní plánování je vìc veøejná. Vámi zvolené odpovìdi prosím doplòte nebo zakøížkujte: 1. Vìk: Zamìstnání: 6. Využíváte nìkterou z tìchto sociálních služeb, pokud ANO, jak èasto? Domov pokojného stáøí v Hroznìtínì Žádnou soci á lních služeb O S T R O V Cílem procesu kpss ve mìstì Ostrov je: DOTAZNÍK 1. Informovat veøejnost o sociálních službách v Ostrovì. 2. Zjiš ovat potøeby obèanù v Ostrovì. 3. Na základì zjištìní potøeb se pokusit rozšíøit, popø. zrealizovat nové sociální služby v Ostrovì a okolí. pracující, zamìstnanec podnikatel/ka v domácnosti invalidní dùchodce èásteèný invalidní dùchodce dennì dennì týdnì Terénní peèovatelská služba poskytovaná v domácnosti žena ano týdnì Terénní peèovatelská služba poskytovaná v Domì s peèovatelskou službou dennì týdnì 2. Pohlaví: 3. Jste obèan využívající sociální služby z hlediska svého zdravotního stavu nebo vìku: 4. Místo bydlištì:... Stacionáø pro seniory v Ostrovì student/ka nezamìstnaný/á na rodièovské dovolené ve starobním dùchodu nepøetržitì mìsíènì mìsíènì muž ne ménì èasto ménì èasto 7. Pokud výše zmínìných sociálních služeb využíváte, jak jste s tìmito službami spokojen/á? spokojen èásteènì nespokojen ménì èasto proè... Bøezen\n12 8. Seznam možných sociálních služeb je od vymezen zákonem è. 108/2006 Sb. o sociálních službách. Zaškrtnìte, kterou sociální službu byste nyní nebo v blízkém budoucnu využíval/a: Stacionáøe (denní a týdenní) - poskytují ambulantní a pobytové služby uživatelùm se sníženou sobìstaèností z dùvodu vìku, nemoci, zdravotního postižení nebo potøeby pomoci jiné fyzické osoby. Domovy pro seniory a zdravotnì postižené - poskytují pobytové služby uživatelùm, kteøí mají sníženou sobìstaènost z dùvodu vìku, nemoci nebo zdravotního postižení a vyžadují pravidelnou pomoc jiné fyzické osoby. Azylové domy - poskytují pobytové služby na pøechodnou dobu uživatelùm, napø. matkám s dìtmi nebo osobám v nepøíznivé sociální situaci. Raná péèe - terénní a ambulantní služby poskytované rodièùm s dítìtem do 7let, které je zdravotnì postižené a s ohledem na jeho specifické potøeby. Domy na pùl cesty - poskytují pobytové služby pro uživatele do 26 let vìku, opouštìjící zaøízení (napø. pro výkon ústavní nebo ochranné výchovy pro péèi o dìti a mládež, z výkonu trestu èi ochranné léèby). Osobní asistence - terénní služba poskytovaná uživatelùm se sníženou sobìstaèností z dùvodu vìku, onemocnìní nebo zdravotního postižení, jejichž situace vyžaduje pomoc jiné fyzické osoby. Služba se poskytuje bez èasového omezení, v domácím prostøedí, ale i pøi èinnostech, které uživatel potøebuje. Peèovatelská služba - terénní nebo ambulantní služba poskytovaná uživatelùm, kteøí mají sníženou sobìstaènost a vyžadují pravidelnou pomoc jiné fyzické osoby. Služba se poskytuje ve vymezeném èase v domácnostech a soc. zaøízeních. Foto: Josef Belan Chránìné bydlení a chránìné dílny - pobytová služba pro uživatele se zdravotním postižením nebo duševním onemocnìním, jejichž situace vyžaduje pomoc jiné fyzické osoby. Zároveò je tu možnost podporovaného zamìstnání v chránìné dílnì. Noclehárny - poskytují ambulantní služby uživatelùm bez pøístøeší s potøebou využití hygienického zaøízení a pøenocování. Kontaktní centra - zaøízení poskytující ambulantní nebo terénní služby uživatelùm ohroženým závislostí na návykových látkách. 9. Kde jsou informace o sociálních službách pro Vás nejdostupnìjší: Foto: Ostrovský Josef Belanmìsíèník Kabelová televize Ostrov Informaèní centrum v Domì kultury Mìstský úøad Ostrov Webové stránky Od lékaøe Ze sdìlovacích prostøedkù Z jiných zdrojù, uveïte jakých... Vyplnìné dotazníky prosím odevzdejte nejpozdìji do 23. bøezna 2007 do schránek oznaèených logem kpss, které budou umístìny: v pøízemí Mìstského úøadu Ostrov (u kanceláøe Odboru soc. právní ochrany), v Infocentru v DK Ostrov a ve zdravotnických potøebách Petrièko (Mírové námìstí), v lékárnì Koruna (Staré námìstí), v Domì s peèovatelskou službou (pod koupalištìm), ve vstupním vestibulu Polikliniky a Nemocnice. O výsledku dotazníku Vás budeme informovat prostøednictvím Ostrovského mìsíèníku, Kabelové televize a internetových stránek Mìsta Ostrov. Dìkujeme Vám za spolupráci a Váš èas a tìšíme se na další spolupráci. Kabel Ostrov, s.r.o. Bøezen 1. bøezna moderuje Helena Kyselá Zahájení, soutìž, zprávy Dotazy obèanù. Hovoøí Bc. Jan Bureš, starosta mìsta Ostrova Kulturní mìšec Tipy na víkend: kostel v Boru Informaèní servis 8. bøezna moderuje Jana Pavlíková Zahájení, soutìž, zprávy Novinky v Krajské knihovnì Karlovy Vary. Hovoøí zástupkynì øeditelky Jitka Banzetová S-mix Rozcestník Informaèní servis 15. bøezna moderuje Helena Kyselá Zahájení, soutìž, zprávy Radikální promìna Zámeckého parku. Hovoøí Mgr. Lubomír Zeman, historik architektury Školní støípky ze ZŠ praktická a speciální Ostrov Jungle, nový hudební poøad Informaèní servis 22. bøezna Pøímý pøenos jednání Zastupitelstva Mìsta Ostrova 29. bøezna moderuje Jana Pavlíková Zahájení, soutìž, zprávy Aktivity Jáchymovských nadšencù. Hovoøí Samuel Palán, správce evangelického kostela v Jáchymovì Videotip Promìny, tentokrát plesové Informaèní servis Celotýdenní vysílání Pondìlí, úterý: 9.00 Minizprávy (repríza), poøad, Rozhovor, Minizprávy (premiéra), poøad, Poøad, Minizprávy (repríza) Støeda: 9.00 Minizprávy (repríza), poøad, Poøad, Minizprávy (repríza) Ètvrtek: Vysílání (premiéra), Opakování vysílání do Pátek: Rozhovor, Vysílání (premiéra), Opakování vysílání do 24.00, Minizprávy (repríza) Sobota: 8.00 Vysílání (opakování do 12.00) Nedìle: 9.00 Minizprávy (repríza), poøad Nové schéma vysílání se bude dále mìnit a zdokonalovat dle diváckých podnìtù. Jakékoli návrhy, pøipomínky a dotazy volejte na , pište na: nebo sms na: Zmìna programu vyhrazena! Všechny zaèátky poøadù jsou pouze informativní! Eva Jandáková Pokraèování ze strany 11 OSTROV Závìrem je tøeba zdùraznit, že smyslem Projektu není nahradit zcela pomoc vlastní rodiny postižených (to pøi nejlepší vùli nelze), ale pomoci zvýšit životní úroveò a tím i sebevìdomí tìm, kteøí projeví zájem zapojit se do pracovního procesu. Pomozte nám pomáhat! Jana Coufalová, Pavlína Vaštová, TyfloCentrum, Støedisko Ostrov koordinátor kpss Petr Lindák 12 Bøezen 2007\n13 Ostrovské hudební skupiny - èást II. Své hudební zaèátky v Ostrovì popisuje Zdenìk Lenk, dnes pìtapadesátiletý podnikatel z Karlových Varù, bývalý zakládající èlen skupiny The Gravediggers a pozdìji basový kytarista kapely The We & He. Jeho vzpomínky jsou typickým obrazem zaèátkù hudební revoluce v šedesátých letech. Ostrovskou hudební scénu ovládl big beat Jako dítì na prvním stupni základní školy se uèil v Lidové škole umìní hrát na klavír, ale pøíliš ho to nebavilo. Kamarád Bohouš Lisac mu pùjèoval kytaru, uèil ho akordy a v domì na pùdì si ve dvou hráli trampské a rockové písnièky. Hodiny klavíru v LŠU malý Zdenìk brzy vymìnil za kurz hry na kytaru. Po jeho skonèení se k nìmu a Bohoušovi pøidali dva bratøi, kteøí mìli i bubínek, v té dobì už mìl Zdenìk vlastní kytaru. Jako tehdy vìtšina mladých, i my jsme obdivovali Beatles, ale noty nebo nahrávky jejich písnièek byly pro nás naprosto nedostupné. Protože jsme v rádiu pravidelnì poslouchali poøad Houpaèka (hitparáda, pozn. red.), vìdìli jsme týden pøedem, kdy budou na programu písnì od Beatles, a byli jsme pøipraveni s magne ákem. Odposlechem jsme se pak nauèili hudbu i slova a s tímto programem jsme se pøedvedli na vánoèní školní besídce v sedmé tøídì: po povinných úvodních koledách jsme pøidali beatlesácké písnièky a zpùsobili tím mezi spolužáky velký rozruch, byl to náš první veøejný úspìch, vzpomíná Zdenìk Lenk. Zdenìk Lenk v roce 1966 se svou první elektrickou kytarou Foto: Ze soukromého archivu Snil o své vlastní kapele Zavedení elektricky zesílené kytary do hudby znamenalo nový pøevratný styl, big beat (velký rámus). Zkoušet v èinžovních bytech nebylo možné, protože elektrická aparatura muziku zesilovala, proto zaèínající bigbeatové skupiny hledaly prostory k nácviku nejrùznìjším zpùsobem. Skupince chlapcù poskytlo jeden èas své prostory místní zemìdìlské družstvo v Dolním Žïáru, pozdìji zkoušeli na Starém mìstì v místnosti urèené pro schùzky Klubu dùchodcù. Stále jsem snil o tom, že mám svou opravdovou kapelu. Sen se mi nakonec splnil díky filmovému kroužku Pochodeò pøi Domu kultury, kde jsem promítal, tam jsem se dal dohromady s dalšími hudebními nadšenci. Jarda Turoò, jehož otec mìl na starosti dùchodce, zajistil zkušebnu, zaèal s námi zpívat Jarda Hornát a pøidal se k nám ještì jeden zpìvák, na jehož jméno si už nevzpomínám. Spoleènými silami jsme dali dohromady primitivní aparaturu s lampovými zesilovaèi, èásteènì jsme si ji postavili sami, zbytek jsme posbírali, kde se dalo. Mou první elektrickou kytaru sehnal otec v jednom pražském obchoïáku, byla to znaèka, na kterou v té dobì hráli i naši pøední bigbeatoví hudebníci, mìl jsem z ní obrovskou radost, pokraèuje Zdenìk Lenk. Èarodìjnicím zahráli Hrobníci Na Den èarodìjnic, 30. dubna, se na schodech ostrovského Domu kultury pravidelnì poøádaly koncerty, které znamenaly šanci pøedevším pro zaèínající kapely. Tam novì založená skupina Zdeòka Lenka pod názvem The Grave-diggers (Hrobníci) v roce 1967 poprvé veøejnì vystoupila. Jako vzory sloužily zaèínajícím hudebníkùm zahranièní skupiny, které ale bylo možné sledovat jen na nìmeckých televizních stanicích nebo posloucháním noèního vysílání rádiové stanice Luxemburg. K novému typu hudby, big beatu, patøila také vnìjší promìna hráèù. Dlouhé vlasy a provokativní obleèení nebyly ale pouhým módním výstøelkem; byla to demonstrace nové generace, která se chtìla výraznì odlišit od pokolení svých rodièù, jejich názorù a stylu života. Kalhoty do zvonu, boty na podpatku a dlouhé vlasy, to bylo nìco jako uniforma nové doby. Módní obleèení bylo velice žádoucí, ale bylo tìžké je sehnat, vždy i džíny byly k dostání jen v Tuzexu. My jsme byli š astní, když Jarda Turoò pøivezl z Nìmecka èervenoèerné roláky, to byl náš první úbor, øíká bývalý basista Lenk. My a On Vedle The Grave-diggers hrála v Ostrovì mimo jiných také kapela The Devils, The We & He (My a On), dále skupina Škamna, která se rekrutovala ze studentù tehdejšího gymnázia (dvanáctiletky), a nìkolik dalších. Název We & He (My a On) vìtšina pamìtníkù vysvìtluje tak, že My znamenalo hráèe v kapele a On byl jejich zpìvák Karel Veselý. Je to už strašnì dávno... Nejdøív jsme se jmenovali The Devils. S pøíchodem Káji (Karel Veselý, pozn. red.) jsme se zmìnili na The We & He. Karel se chtìl zvýraznit, byl z nás jediný, kdo se orientoval v angliètinì i hudebních stylech a kapelách. My ostatní jsme víc tápali a moc dùkladnì jsme to nesledovali, znali jsme hlavnì Beatles, kteøí se nakonec objevili i v komunistickém rádiu. Karel pøinesl do kapely rythm and blues, uvádí Václav Bìhavý. Zatímco Škamna znìla spíš jako Beatles díky melodickým skladbám s jednoduchou rytmikou, The We & He se více pøibližovali hudebnímu stylu Rolling Stones, kteøí svým tvrdším rockem pùsobili jako protipól Beatles. Václav Bìhavý, dnes považovaný za jednoho z našich nejlepších hudebníkù, zaèínal hrou na kytaøe své starší sestry, poté se uèil v ostrovské LŠU: nejprve klasiku, pozdìji pøišlo pár akordù a v patnácti letech už to byl big beat, kde upotøebil i techniku získanou hraním povinných etud. Doplnìní k textu z minulého èísla OM V ostrovské kapele Josefa Klátila hráli: na saxofon Jaroslav Janíèek, na trubku pravdìpodobnì Pavel Køížek... V kapele Oty Nìmeèka vynikající trumpetista Jan Tøíska, basista Jaroslav Nauè. Dìkujeme pamìtníkovi Ivanu Rychlíkovi, který nám poskytl také další materiál. Jeho vzpomínky na éru big beatu v Ostrovì zveøejníme v nìkterém z pøíštích èísel OM. Redakce Václav Bìhavý v roce 1968 Foto: Ze soukromého archivu Od fanouškù dostal ohryzkem Zdenìk Lenk se nakonec, èásteènì i díky náhodì, dostal se svou basovou kytarou do kapely The We & He s Karlem Veselým. Jednou ztropil jejich basista nìjakou výtržnost pøi vystoupení, opilý rozbil svou kytaru a ze skupiny byl vyhozen. Museli rychle sehnat nového basáka a tenkrát pøišli za mnou s tím, že mì sledovali pøi høe a mají dojem, že bych to mohl za nìj vzít. Musel jsem se ale za pouhých ètrnáct dní nauèit celý jejich repertoár na vystoupení. Vzal si mì do uèení Venca Bìhavý a to tak, že prostì zahrál kus skladby a já to po nìm zopakoval. To už jsme zkoušeli pøímo v Kinì Pochodeò. Tìsnì pøed vystoupením jsem pak jel na školní výlet do Brna a vracel jsem se letadlem, abych byl v Ostrovì vèas na svùj debut. Koncert se konal v Domì kultury v divadelním sále, úèastnily se ho mimo jiné i Škamna a kapely ze zahranièí, byla to velká akce. Na tohle své první vystoupení s novou skupinou nikdy nezapomenu, fanoušci bývalého basáka, kterého jsem ve skupinì nahradil, se domluvili, pískali a pokøikovali na mì nadávky, házeli po mnì odpadky, dostal jsem dokonce ohryzkem, ale pøeèkal jsem to a postavení v kapele jsem si udržel, vypráví Zdenìk Lenk. Irena Janeèková Pokraèování v pøíštím èísle OM Skupina The Grave-diggers: vlevo Zdenìk Lenk, vpravo Bohouš Lisac Foto: Ze soukromého archivu Bøezen\n14 MDDM Tajemná místa kolem Ohøe 11. bøezna, sraz v u SMPø Støednì nároèný turistický výlet kolem bøehù Ohøe se zajímavými rozhledy a pozoruhodnostmi. Pøihlášky do 8. bøezna ve SMPø. Turnaj ve stolním tenisu 17. bøezna od 9.00, tìlocvièna MDDM Ostrov Pro dívky i chlapce 4. až 9. tøíd. S sebou pøezùvky se svìtlou podrážkou. Pøihlášky do 16. bøezna v MDDM (lze i tel. na ) Turnaj ve fotbalu mladších žákù 18. bøezna od 9.00, hala TJ Ostrov Turnaje se zúèastní krom domácích i družstva z Karlových Varù, Horního Slavkova, Chodova a Sokolova. Vítání jara 21. bøezna od u SMPø Zábavné odpoledne k pøíležitosti prvního jarního dne. Tradièní, témìø zapomenuté jarní hry, napø. tluèení špaèkù nebo házení obruèe Jarní stezka Vítání jara 25. bøezna, start od od turist. ubytovny u pekárny Jarní orientaènì poznávací stezka Borecké rybníky, evropsky významná lokalita. Cestou si pøipomenete jarní zvyky, budete hledat orientaèní lampióny, cvakat kleštièkami, odpovídat na zvídavé otázky. První turisté se vypraví na stezku ve 14.00, poslední ve Dìti od osmi let pùjdou s dospìlým prùvodcem ve Úèastnické karty budou slosovány, mezi cenami bude možná i zajímavý výlet. Soutìž házedel 31. bøezna od 9.00, louka u Jenišova Soutìž pro èleny modeláøských klubù, registrovaných SMÈR. Regionální soutìž železnièních modeláøù 31. bøezna od 9.00, klubovna MDDM Ostrov Modeláøi Karlovarského kraje. Vítìzové postoupí do republikového finále. Povídání o V dobì prvních ptaèích pøíletù nabízí SMPø mimo jiné téma Ptáci naší pøírody. Jedná se kompletní seznámení s druhy u nás žijících ptákù s ohledem na odlišnosti v jejich životì, pøíletová období, vyvádìní mláïat, atd. Beseda bude doplnìna ukázkou peøí. Tento a další výukové programy si mùžete zamluvit telefonicky ve SMPø. Výtvarná soutìž Velikonoèní dekorace Kategorie: I. Pøedškoláci, II. Školáci do 10 let, III. Školáci nad 10 let. Pracovat lze libovolnou technikou a s rùznými materiály. Svá dílka oznaète cedulkou se jménem, vìkem a školou a osobnì doruète do MDDM nejpozdìji do 26. bøezna. V každé kategorii budou vyhlášeni tøi vítìzové. Všechny dekorace budou vystaveny v Domì dìtí od 2. do 13. dubna. Výsledky budou vyhlášeny a ceny pøedány 5. dubna v Domì dìtí v rámci pøedvádìní umìleckých øemesel a velikonoèních zvykù. Mìstská knihovna V loòském roce registrovala knihovna 4315 ètenáøù, navštívilo nás návštìvníkù a domù si pùjèili celkem dokumentù (knihy, èasopisy, CD-romy a CD). Na jednoho ètenáøe tak pøipadá 38,61 výpùjèek. Z jiných knihoven jsme objednávali celkem 314 knih prostøednictvím Meziknihovní výpùjèní služby. Informaèní služba zodpovìdìla celkem 2404 dotazù. Pro školy a veøejnost jsme uspoøádali 109 kulturních a vzdìlávacích akcí pro 2321 návštìvníkù. V dubnu jsme novì otevøeli hudební oddìlení a rozšíøili provozní hodiny. Bøezen, mìsíc internetu: od 5. bøezna zaèínají v knihovnì hodinové internetové kurzy pro seniory pro práci s internetem. Pøihlášky jsou k vyzvednutí v knihovnì. Pøednášky Zdeòky Èepelákové: 8. bøezna v hodin Význam alegorií ostrovského Letohrádku. 29. bøezna v hodin Životní osud Jaroslava Šlezingera. Bližší informace a pøístup do online katalogu na Mgr. Irena Leitnerová Pøehled novin a èasopisù, které odebírá Mìstská knihovna Ostrov Jednotlivá èísla novin a èasopisù je možné èíst zdarma pøímo v knihovnì, nechat si udìlat kopii èlánku, který Vás zajímá nebo si noviny a èasopisy po zaregistrování pùjèovat domù. Sportovní høištì, minigolf, stolní tenis Pøivítejte jarní sluníèko na víceúèelovém høišti Domu dìtí pøi minigolfu nebo venkovním stolním tenisu, od pondìlí do pátku do 18 hodin, za pøíznivého poèasí i v sobotu a nedìli od 10 do 18 hodin. Informace ke všem akcím i k èinnosti kroužkù: v Domì dìtí Po-Èt 8-20 hod., Pá hod., tel , ve Stanici ml. pøírodovìdcù tel , Vlasta Schartová Výpùjèní doba: Oddìlení pro dospìlé, èítárna a studovna, hudební oddìlení Po, Út, Pá: 13-18, St: zavøeno, Èt: , So: Oddìlení pro dìti Po, Út, Èt, Pá: 13-18, St: zavøeno, So: Bøezen 2007\n15 Inzerce: (tel , ) Bøezen 2007\n16 % Bøezen 2007 OM dostávají obce a infocentra v regionu Ostrovsko


Udržovaný RD se zahradou - Vyškov - Bazoš.cz\nHlavní stránka > Reality > Prodej > Domy > Inzerát č. 117629381\nUdržovaný RD se zahradou\nStěhujeme se z Čech - hledáme pro pětičlennou rodinu dům k trvalému bydlení. Menší opravy nevadí. Přestěhovat se chceme do léta. Děkujeme za nabídky. T. 605 997 025\nRousínov - Slavíkovice, RD 4+1, pozemek 2598 m2, zahrada, dv - [16.3. 2020]\nExkluzivně nabízíme k prodeji spoluvlastnictví ID 1/6, jako výhodnou investiční příležitost, k rodinnému domu o dispozici 4+1, nacházející se na klidném místě v části Slavíkovice. Celková plocha pozemku činí přibližně 2598 m2, zastavěná plocha domu činí 190 m2, dvůr 400 m2 a zahrada 2008 m2. Rodinný ...\n683 01 667 x\nProdej, rodinný dům, Tučapy - [6.3. 2020]\n683 01 224 x\nProdej přízemního, rohového RD k rekonstrukci Rousínov - [2.3. 2020]\nNabízíme k prodeji přízemní, rohový RD 2+1 ke kompletní rekonstrukci, příp. demolici v Rousínově- Slavíkovicích. Zastavená plocha domu vč. dvora je o výměře 99m2. Dům má pouze dvůr a je ze smíšeného zdiva. V domě je pouze elektřina, ostatní IS vč. kanalizace před domem. Parkování je možné vedle domu ...\nProdej přízemního rohového RD Rousínov, dvůr, průjezd - [2.3. 2020]\nNabízíme prodej přízemního rohového RD 3+1 v Rousínově. Dům se nachází v okrajové části města. Dům je možné rozšířit nejen o půdní vestavbu,ale je zde také možnost přístavby a rozšíření domu do dvora.Je zde také velký potenciál domu s využitím také k podnikání. Zastavěná plocha vč. dvora je o výměře ...\n683 01 314 x\nRD 2+kk 60m2 + terasa 9m2 bezbariérový,nízkoenergetický - [23.2. 2020]\nNabízím výstavbu novostavby energeticky úsporného domu k dispozice 2+kk (bezbariérový)se zahradou a parkovacím místem v klidné obci Podbřežice okr. Vyškov. Obec Podbřežice se nachází 10 km od Vyškova, 25 km od Brna a 10 km od Bučovic. Výborná dostupnost po rychlostní komunikaci D1 – dojezd do ...\n683 01 498 x\n683 01 425 x