OBSAH. Důvěra a příležitost. Walter Bartoš stínový ministr školství ODS - PDF\nOBSAH. Důvěra a příležitost. Walter Bartoš stínový ministr školství ODS\nDownload "OBSAH. Důvěra a příležitost. Walter Bartoš stínový ministr školství ODS"\n2 Důvěra a příležitost Walter Bartoš stínový ministr školství ODS PhDr. Walter Bartoš se narodil v Hodoníně, dnes žije ve Strážnici. Vystudoval Filozofickou fakultu UJEP Brno a na téže fakultě pak promoval jako doktor filozofie. Později dokončil Pedagogickou fakultu Masarykovy univerzity Brno. Pracoval jako středoškolský učitel a později jako zástupce ředitele na Purkyňově gymnáziu ve Strážnici. Od roku 1994 je členem Městského zastupitelstva ve Strážnici a od roku 1995 i členem městské rady. V roce 1998 byl zvolen poslancem Parlamentu ČR a v nadcházejícím volebním období působil jako místopředseda Výboru pro vědu, vzdělání, kulturu, mládež a tělovýchovu PS PČR. Po opětovném zvolení do Poslanecké sněmovny v roce 2002 byl zvolen předsedou tohoto výboru. Od roku 2003 je stínovým ministrem školství. Je ženatý a má dva syny. OBSAH 1. ÚVOD OPATŘENÍ PŘIJATÁ A NAVRHOVANÁ VLÁDOU Regionální školství Zákony z minulého století Za hodně peněz málo muziky Peníze mizí v černých děrách Učební dokumenty a sociální inženýrství Stanovisko k vládním návrhům změn v regionálním školství Terciární vzdělávání Sliby a realita Nedostatek příležitostí ke studiu v bakalářských programech Za více studentů stát platí méně peněz Nízká úroveň podpory studentů i využívání soukromých zdrojů Šance na přijetí ke studiu se výrazněji nelepší Napětí roste, nouzová řešení vedou k dalším ztrátám ZMĚNY V REGIONÁLNÍM ŠKOLSTVÍ ZÁKLADNÍ TEZE Základní východiska, cíle a principy Základní východiska Hlavní cíle Principy, které mají být respektovány Volba a osobní odpovědnost Omezení byrokracie Peníze určené na vzdělávání následují žáka Varianty navrhovaných změn financování vzdělávání z veřejných rozpočtů Dopady navrhovaných změn v oblasti financování a role krajů Promítnutí navrhovaných změn financování vzdělávání do oblasti legislativní ZMĚNY V OBLASTI TERCIÁRNÍHO VZDĚLÁVÁNÍ Proč a jakou změnu potřebujeme Nové příležitosti pro studenty Šance pro rozvoj vysokých škol ZÁVĚR 46 24\n3 modrá šance pro vzdělávání 1. ÚVOD Není sporu o tom, že vzdělání je již dnes důležitou podmínkou osobní prosperity. V budoucnu pak nepochybně jeho význam ještě vzroste. Obecná vzdělanostní úroveň pak je, vedle otevřenosti trhů, považována za jeden z klíčových zdrojů ekonomického růstu. Vzdělání je proto i důležitým veřejným statkem a oblast vzdělávání je významnou veřejnou službou. Dostatečnost vzdělávacích příležitostí, kvalita poskytovaného vzdělání, způsob řízení školství a problematika podpory vzdělávání z veřejných prostředků se sice verbálně těší obecné pozornosti všech politických stran, pohříchu však dosud pozornosti veskrze povrchní, nesystémové, neúčinné, nebo dokonce jen spekulativní. Uznáván je sice význam vzdělání a nutnost principiálních změn jak vzdělávacího systému, tak cílů a charakteru vzdělávání, ale praktické kroky, které by k podobným změnám vedly, s výjimkou některých formálních změn, učiněny nebyly. Je pravdou, že některé systémové změny v posledních dvanácti letech učiněny byly. Vysoké školy jsou významně autonomní, školy v oblasti regionálního školství již nejsou státní, učitelé nejsou státními zaměstnanci, jednotnost metod vzdělávání a mocenským aparátem řízený přístup k vyšším stupňům vzdělání je již minulostí. Dokonce byl zpracován strategický dokument nazvaný Národní program vzdělávání v České republice, nicméně navazující opatření v oblasti legislativní, ekonomické nebo organizační přijata nebyla, nebo jsou nedostatečná. A tak, podobně jako dříve, i dnes jsou školy v sektoru regionálního školství operativně řízeny nikoli řediteli škol, jak by bylo lze očekávat u institucí, které jsou samostatnými právnickými osobami, ale stovkami školských byrokratů. Tak jako dříve je i dnes mzda učitele mateřských, základních a středních škol v rozhodující míře závislá nikoli na výkonnosti a kvalitě jeho práce, nýbrž na centrálně stanovených tarifech fungujících na principu věkového automatu. A to přesto, že všichni, alespoň teoreticky ví, že bez spokojených, motivovaných, proto i srovnatelně dobře zaplacených učitelů nelze ve školství změnu k lepšímu uskutečnit. I dnes, a to i v oblasti vzdělávání terciárního, volba občana nezřídka narazí na důsledky odlišné představy úředníka, který rozhodl o kvótách a výši přidělených finančních prostředků. A podobně jako dříve, i dnes je dostatečnost finančních zdrojů na zajištění vysokoškolského vzdělávání, případně i vědy a výzkumu v převážné míře závislá jen na dotacích ze státního rozpočtu. Neblahé důsledky nekompetence, nesystémovosti a dopady sociálně inženýrských pokusů posledních let jak z centra řídit a rozhodovat tu o počtu učitelů, tu o schvalování počtu žáků nebo studentů, tu o mzdových tarifech, podmínkách kariérního postupu učitelů, tu o tom, který z pedagogických směrů je hoden podpory a který má být naopak z moci úřední vymýcen, nebo o tom, který ze studijních programů a který z rozvojových záměrů jednotlivých vysokých škol má být podporován více či méně, jsou stále patrnější. Stále patrnější je i to, že pouhé další a další navyšování prostředků určených pro školství, bez zásadních systémových změn, jak má být prostředků užíváno, je jen pověstným házením peněz do černé díry. Předkládaný dokument analyzuje hlavní příčiny stavu a formuluje základní teze jak a jakými prostředky chce ODS změn dosáhnout. Dokument je v podtextu nazván Důvěra a příležitost. Důvěra proto, že ODS věří ve schopnost občana se správně a ku svému prospěchu rozhodovat a nést odpovědnost za vlastní rozhodnutí. Příležitost pak vystihuje jeden z hlavních cílů politiky ODS v oblasti vzdělávání, totiž přijetí takových systémových změn, které vytvoří více šancí pro žáky a studenty vzdělávat se, navíc kdykoli v průběhu života, a které podpoří motivaci škol, aby zájmu občanů o získání vzdělání chtěly a mohly vyhovět. Cílem změn je vytvořit takové vzdělávací prostředí, které na jedné straně bude vycházet z tradičního středoevropského pojetí vzdělání, na straně druhé pak bude reflektovat moderní vzdělávací trendy a potřeby vzdělávaných. Úlohou vlády a ministerstva školství není sloužit systému, ale žákům, jejich rodičům a studentům... 25\n4 Švédsko Norsko Dánsko Rakousko Francie Finsko Portugalsko Belgie 5,3 5,1 4,5 4,4 4,4 4,4 4,3 4,3 4,3 4,2 4,1 Polsko Maďarsko Španělsko Spojené království Itálie Slovensko Nizozemí Německo ČR Irsko Řecko Důvěra a příležitost 2. ANALÝZA OPATŘENÍ PŘIJATÝCH A NAVRHOVANÝCH VLÁDOU Již minulá vláda ČSSD a rovněž současná koaliční vláda vyhlásily podporu vzdělávání jako jednu ze svých hlavních priorit. Jak minulá vládní garnitura, tak praktické kroky vlády současné však jednoznačně prokazují, že buď sliby nikdy nebyly myšleny vážně, nebo je za řešení a plnění slibů vydáváno jen přijímání náhodných a z kontextu vytržených dílčích opatření, navíc s podtextem aplikace metod patřících spíše do minulého století. Stále zřetelněji je podporován centralismus a byrokratický způsob řízení. Naopak je omezována motivace k vlastní aktivitě, a to jak škol, jejich ředitelů i učitelů, tak občanů. V posledních pěti letech socialistického vládnutí oba ministři školství za ČSSD slibovali v podstatě jediné: přípravu nového a moderního zákona o vzdělávání, pomoc školám prostřednictvím podpůrných programů, zvýšení platů učitelů a zvýšení investic do vzdělání vzhledem k HDP. Platy učitelů podle vládních slibů měly vzrůst až na 130 % průměru v ČR, nebo nejnověji na srovnatelnou úroveň se státy EU. Současně slibovali výraznou podporu rozvoji vysokých škol, vědy a výzkumu. Podívejme se proto, čeho se vládě v úzké spolupráci s odbory v oblasti vzdělávání, podpory škol a pro zlepšení podmínek pro práci učitelů podařilo za pět let dosáhnout OBLAST REGIONÁLNÍHO ŠKOLSTVÍ Zákony z minulého století První pokus o předložení nového zákona o vzdělávání ztroskotal. Nikoli jako důsledek nějakých opozičních obstrukcí, nýbrž proto, že návrh zákona byl evidentně špatně připraven. Před více než rokem slíbila nová ministryně školství, že chyby návrhu, který předkládal její stranický kolega, napraví a nejpozději na jaře roku 2003 zákon předloží sněmovně. Nestalo se tak. Ale nejen to. Po více než roce byl sice z dílny ministerských úředníků jakýsi text připraven. Z toho, co nakonec proniklo na veřejnost, je však zřejmé, že nový návrh je horší onoho předchozího. Za nepřijatelný jej například označili i reprezentanti školských asociací. Kromě zákona o vzdělávání paní ministryně Buzková slíbila, a to rovněž do jara roku 2003, připravit i další právní normu. Zákon o pedagogických pracovnících tzv. kariérní řád. I tento návrh má zpoždění, a navíc je navržen na základě špatných východisek. Pokud by byl v navržené podobě přijat, mohl by mít jediný účinek: další posílení byrokratického rozhodování, další mzdovou nivelizaci a další omezení pravomocí rozhodovat o personálních otázkách, těch kteří jsou za výsledky práce škol odpovědní, tedy ředitelů škol. V konečném důsledku by implementace podobných právních norem vedla ke zhoršení stavu a snížení kvality vzdělávání Za hodně peněz málo muziky Snad nejrozsáhlejším programem, halasně vyhlašovaným socialistickou vládou, byl tzv. program Internet do škol. V duchu typicky socialistického názoru, že správně se umí rozhodovat jen stát, bylo vše řízeno centrálně. Ani ministři tehdejší vlády (tedy ani současný premiér) a ani politické grémium ČSSD nedbalo varování odborníků, škol nebo řady opozičních poslanců. Nikdo z představitelů ČSSD nechtěl slyšet, že zvolená metoda jak utratit více než 7 miliard ze státního rozpočtu nemůže nevést k výraznému plýtvání prostředky daňových poplatníků a k podpoře korupčního prostředí. 7% Podíl veřejných výdajů na školství na hrubém domácím produktu (v %) 6% 5% 4% 3% 6,5 6,5 6,4 6,0 5,8 5,7 5,6 2% 3,6 1% 0% 26\n5 modrá šance pro vzdělávání Podíl veřejných výdajů na 1 žáka primárního a sekundárního stupně školy k výši HDP na 1 obyvatele 70% 60% 50% sekundární školy (2. stupeň ZŠ + SŠ) primární školy (1. stupeň ZŠ) 40% 30% 20% 10% 0% Rakousko Francie Dánsko Portugalsko Švédsko Itálie Norsko Španělsko Německo Finsko Belgie Maďarsko Spojené království Polsko ČR Nizozemí Řecko Irsko Nesprávnost a neefektivita při nakládání se svěřenými prostředky, kterou vyčíslil NKÚ, byly jen logickým důsledkem zvolené metody. Nejsou to však důsledky jediné. Ztráta důvěry, motivace a iniciativy je možná tou ještě horší daní za zpackaný socialistický experiment Peníze mizí v černých děrách Přes proklamace o zavádění tzv. normativního modelu financování jsou prostředky určené na vzdělávání utráceny na základě jen velmi volného vztahu ke skutečným výkonům škol. Stát školám neposkytuje finanční prostředky podle toho, nakolik v jakých oborech a s jakými vzdělávacími potřebami vzdělávají žáky, ale v zásadě podle tzv. mzdové inventury, tedy nákladově. Finanční příspěvek konkrétní škole je sice naoko poukazován podle počtu žáků, může však být výrazně upravován v rámci víceúrovňového přerozdělování. Vedle jen nezřetelného účelu takto investovaných prostředků jsou logickými důsledky neefektivita, nedostatek u jedněch a možné plýtvání u jiných. Ve spojení se skutečností, že do vzdělávání je investován jen nesrovnatelně nižší podíl prostředků z HDP než v jiných státech EU, je logickým důsledkem nejen trvalá finanční nedostatečnost, ale současně je ona nedostatečná výše investovaných prostředků užívána s nízkou účinností. Tak je možné si vysvětlit skutečnost, že některé státy například Irsko i s nižším podílem prostředků vzhledem k HDP dokážou zajistit kvalitní vzdělávání. Podobný jev dokumentují i údaje o podílu veřejných výdajů z HDP na jednoho žáka. Na žáka 1. stupně ZŠ podle uvedených údajů naše vláda poskytuje nejméně prostředků ze všech uvedených států. Situaci v oblasti sekundárního vzdělávání pak zachraňuje zejména tzv. odborné školství tedy oblast vzdělávání, která je v některých jiných státech částečně financována ze zdrojů mimo oblast školství. Klíčovým argumentem v oblasti financování školství byl příslib, že díky vládnutí sociální demokracie porostou mzdy učitelů. Po celých pět let byla pedagogická veřejnost na jedné straně informována o miliardách, o které byla část rozpočtu určená na mzdy navýšena. Na straně druhé pak byli učitelé konfrontováni s reálnou situací a reálně se nezvyšující částkou na výplatní pásce. Co ze statistik vyplývá? Především fakt, že průměrný plat učitelů se nejen nezvyšoval, nýbrž v podstatě pouze doháněl průměrný růst platů v České republice. Ale nejen to. Čísla prozrazují, že ke slibované 130% úrovni měli učitelé nejblíže v roce 1997, naopak během období vládnutí ČSSD se této slibované hranici úspěšně vzdalovali. Kč Vývoj průměrného měsíčního platu učitelů v ČR Česká republika celkem učitelé regionálního školství Zaměstnanci regionálního školství hranice 130% průměrného platu v ČR rok\n6 Důvěra a příležitost JAK DOHÁNÍME NÁŠ CÍL: 130 % průměrného měsíčního platu ČR Kč zbývá do úrovně 130% platu ČR plat učitelů v ČR rok Nejde však jen o průměrné platy. Razantnější nivelizace mezd, vyplývající mimo jiné ze zvyšujícího se podílu tzv. tarifů, tedy pevných a z centra stanovených částek, rostoucích však nikoliv podle množství, kvality nebo náročnosti práce, ale podle věku učitele, v konečném důsledku neustále zhoršuje personální situaci ve školství. Resort školství, ústy jeho náměstků spjatých úzce se školskými odbory, navíc usiluje o ještě větší nivelizaci v odměňování. Výše tzv. nadtarifů by se měla napříště údajně pohybovat jen v řádu jednotek. A navíc by měla být závislá nikoliv na kvalitě a užitečnosti práce, ale na splnění víceméně formálních kritérií podle centrálně stanovených podmínek, obsažených v zákonem stanoveném kariérním řádu. Jakou zprávu tím vláda ČSSD učitelům vzkazuje? Bude stále více lhostejné, zda pracujete dobře, nebo jen průměrně, nebo zda jsou s vaší prací spokojeni uživatelé poskytovaných vzdělávacích služeb. Výše odměny bude stejná. Podobně jako i v jiných oblastech, i zde zůstaly sliby vlády jen na papíře. To jediné, co se vládě ČSSD daří, je další bujení aparátu státní správy ve školství, který neefektivně spotřebovává stále větší díl prostředků, jež by jinak mohly být investovány užitečněji Učební dokumenty a sociální inženýrství Ve vazbě na změny legislativní byly přislíbeny i zásadní změny v konstrukci tzv. učebních dokumentů. Tedy těch norem, kterými se školy musí řídit co do obsahu a rozsahu vzdělávání. Současně se však jedná o závazné normy, jež předznamenávají povinný rozsah pedagogické práce a také materiální, personální a další podmínky, za kterých má být vzdělávání zajišťováno. Učební dokumenty učební plán a učební osnovy tedy mají zásadní vliv na finanční náročnost zajišťovaného vzdělávání. Původní množství chaoticky vznikajících učebních dokumentů, navíc bez jakékoliv předem zkoumané vazby na ekonomickou náročnost, mělo být nahrazeno jen rámcově vymezenými vzdělávacími programy. Dobrý úmysl i zde zůstal jen v půli cesty. Především návrhy nových učebních dokumentů neobsahují jednoznačné údaje stanovující podmínky, za kterých se má vzdělávání uskutečňovat, a zejména ekonomické parametry příslušného oboru. Formálně tedy sice existují rámcové vzdělávací programy pro předškolní a základní vzdělávání, očekávání, že budou moderní pedagogickou normou umožňující autonomní profilaci školy a vytvoří větší prostor pro tvůrčí práci učitelů, však nesplňují. Pro střední a vyšší odborné vzdělávání pak rámcové vzdělávací programy zpracovány nejsou vůbec nebo jen v náznacích. Neschopnost ministerstva stanovit jednoznačné požadavky na školami zajišťované vzdělávání a kontrolovat jejich respektování je i v detailech nahrazována byrokratickými schvalovacími procedurami, operativními administrativními zásahy do řízení škol nebo inspekčním hodnocením škol i práce učitelů na základě podzákonnými předpisy stanovených kritérií Stanovisko k vládním návrhům změn v regionálním školství Ze všech uvedených faktů, podkladů a analýz vyplývá jediné. Praktické kroky vlády sociální demokracie nedobrý stav v oblasti regionálního vzdělávání nejen nezlepšují, nýbrž problémy, zejména v oblasti ekonomické, dále prohlubují. Předkládané návrhy legislativních změn jsou koncipovány na základě principů, které vyhovují především úředníkům. Možnosti volby pro žáky a jejich rodiče, ale i pro autonomní rozhodování ředitelů škol a učitelů jsou byrokratickými opatřeními omezovány. Byrokrat, nikoli zájem o nabízené vzdělávací služby a jejich kvalitu, rozhoduje o tom, kolik žáků a za jakých podmínek smí škola přijmout, co pořídí a jak bude vzdělávání organizováno. Navrhováno je například stanovit tzv. kapacitami (v podstatě kvótami, které nemají žádnou vazbu na skutečné kapacitní možnosti školy) maximální počty žáků škol i oborů vzdělávání. V důsledku jsou administrativně omezovány příležitosti ke vzdělávání, o které je zájem, a naopak jsou uměle udržovány vzdělávací kapacity ve školách a oborech, o které zájem není. Podobným volbu omezujícím opatřením má být napříště nedovolit možnost absolventům základních škol podat přihlášku k přijetí na více než jednu střední školu, poskytující úplné střední vzdělání. V neposlední řadě může mít velmi vážné důsledky i další navrhované omezení, a to stanovení minimálních počtů žáků škol a minimálních 28\n7 modrá šance pro vzdělávání průměrných počtů žáků tříd. Nedodržení uvedených limitů má být důvodem pro automatické vyřazení školy z tzv. rejstříku škol. Lze očekávat, že podobné podmínce nevyhoví řada škol v malých obcích. Zrušení obecní školy a nedůvodné zhoršení podmínek pro vzdělávání dětí občanů obce pak má nastat i v těch případech, kdy je obec ochotna ze svého rozpočtu uhradit zvýšené jednotkové náklady, které při aplikaci tzv. normativního financování a vzdělávání menšího než kalkulovaného počtu žáků nutně vznikají. Podobných věcně nedůvodných byrokratických omezení volby občanů, samosprávných orgánů i škol obsahují návrhy nových školských zákonů celou řadu. Realizované podpůrné programy jsou zajišťovány nesprávně, neefektivně a způsobem, který v některých případech vzbuzuje podezření z nezákonného nakládání se svěřenými prostředky. Užité metody administrace podpůrných programů nezajišťují plnění vyhlášených cílů, omezují motivace k využití dalších finančních zdrojů a v důsledku omezují aktivitu škol i jejich zřizovatelů. Finanční prostředky státního rozpočtu, kterými by mělo být zajištěno financování vzdělávání, jsou poskytovány bez jednoznačné vazby na hlavní funkce škol i bez jednoznačné vazby na počet školou vzdělávaných žáků. Prostředky jsou navíc z centrální úrovně vydávány nikoliv jen na vzdělávání, ale i na doprovodné vzdělávací služby, jejichž nezbytnost nelze nejen z ministerstva, ale v řadě případů ani z kraje dohlédnout. Naopak část nákladů, kterými jsou hrazeny výdaje spojené se zajištěním standardních a státem vyžadovaných vzdělávacích podmínek, hradí zřizovatelé škol, tedy v převážné míře kraje a obce, nebo jsou hrazeny z příjmů školy. Největší část prostředků je podle ministerstvem stanovených zásad a nějak provedené mzdové inventury poukazována na tzv. přímé vzdělávací náklady. Tedy především na mzdy učitelů a odvody z mezd, vypočítané podle délky praxe a příslušného tarifu. O zhruba 90 % investovaných peněz tak rozhoduje nikoli kvalita, odbornost, prospěšnost, nebo dokonce nezbytnost pedagogické práce konkrétních učitelů, ale centrálně stanovená nároková mzda a byrokratem odsouhlasený počet učitelů. Dopady nepořádků a neprůhlednosti v oblasti ekonomické jsou navíc zesilovány šlendriánem v evidenci škol nebo nejednoznačností závaznosti ministerstvem vydávaných dokumentů a pokynů. A tak to jediné, co se vládě, potažmo ministryni Buzkové daří, je reformovat svěřený úřad zvyšováním počtu úředníků, poradců nebo nárůstem procenta vedoucích kdečeho a kdekoho. A to poté, co většina pravomocí i povinností přešla na kraje. Existuje jen jediné možné vysvětlení podobného přístupu: preference prospěchu samotného ministerstva a jeho úředníků před usilováním o zlepšení podmínek pro zajišťování důležité služby pro občany TERCIÁRNÍ VZDĚLÁVÁNÍ Sliby a realita V oblasti terciárního vzdělávání se nynější vláda, podobně jako sociálně demokratická vláda v minulém volebním období, zavázala zvýšit počty studijních míst, zejména pak v bakalářských studijních programech, zvýšit prostředky investované do vysokých škol, omezit sociální rozdíly v přístupu ke vzdělání, podpořit vědu, bádání a mnohé další. A to vše při zachování principu bezplatného vzdělávání ve veřejných vysokých školách. Reálným výsledkem je víceméně stagnace nabízených studijních míst v bakalářských programech, jen nedostatečné zvýšení prostředků, které v zásadě postačují jen na pokrytí dluhů z předchozích pěti let, a evidentní nespokojenost akademické obce se způsobem a úrovní reálné podpory vědy a výzkumu Nedostatek příležitostí ke studiu v bakalářských programech Distanční Prezenční nebo Rok forma bc. kombinovaná Poznámka studia forma studia bc. studia bez soukr. VŠ Nárůst počtu studijních míst v bakalářských programech za dobu, kdy byl resort školství řízen ministry za ČSSD, je evidentně nedostatečný a nízký. Přestože prostředky státního rozpočtu jsou v případě veřejných vysokých škol poukazovány ve stejné výši bez ohledu na formu studia a formálně je podporován nárůst kapacit v tzv. krátkých studijních programech, stav trvale neodpovídá proklamacím. Je evidentní, že předpokládaných cílů není dosahováno. Pravda, pomalý nárůst počtu studijních míst v bakalářských programech je způsoben i vnitřními problémy samotných vysokých škol a nutností zásadně přepracovat studijní programy, nicméně právě do takových aktivit mohlo a mělo být s předstihem investováno. Nebylo nebo jen nedostatečně. Graf uvádí podíl studentů v bakalářských programech a podíl přijímaných studentů do bakalářských programů. Podíl studentů v bakalářských programech, přes jisté navýšení zejména v posledním roce, nedosahuje takové úrovně, která byla pokládána /90 90/91 91/92 92/93 93/94 94/95 Studenti v BC programech 95/96 96/97 97/98 98/99 99/00 00/01 00/02 02/03 Studenti přijatí do BC programů 29\n8 Důvěra a příležitost Za více studentů platí stát jednotkově méně peněz Zvyšující se celkový počet přijímaných studentů ve veřejných vysokých školách je doprovázen snižováním nebo stagnací reálných výdajů na studenta a zvyšujícím se počtem studentů na učitele. To samozřejmě nemůže nemít negativní vliv na ekonomiku veřejných vysokých škol a kvalitu poskytovaného vzdělání. Jedním z důvodů ekonomických problémů veřejného vysokého školství je okolnost, že vlády ČSSD programově odmítaly jakoukoliv spoluúčast samotných studentů na financování vlastního vzdělání. Zajistíme, že vzdělávání ve veřejných vysokých školách bude zdarma, tak zněl kategorický předvolebních slib. A to přesto, že vyšší odborné vzdělávání, které rovněž spadá do sféry terciárního vzdělávání, je od samého počátku poskytováno za úplatu Počet studentů (v tis.) Reálný výdaj na studenta (v tis.) Finanční podpora studentů 40,0 35,0 30,0 NOR SWE UK AUS 25,0 NET CAN 20,0 US IT 15,0 IRE OECD GER HUN 10,0 FRA CZ SPA 5,0 SLV MEX POR POL 0,0 0,0 10,0 20,0 30,0 40,0 50,0 60,0 Podíl soukromých zdrojů (%) Nízká úroveň podpory studentů i využívání soukromých zdrojů Srovnání podílu soukromých a veřejných zdrojů na financování vysokého školství v České republice a ve vybraných státech OECD (v roce 2000) vypovídá o nízké úrovni podpory studentů a současně o nízké úrovni využívání soukromých zdrojů na financování terciárního vzdělávání Šance na přijetí ke studiu se výrazněji nelepší Počet zájemců o vysokoškolské studium (zejména v některých oborech) roste rychleji než počet, který je ministerstvem (jako kvóty nárůstu) stanoven a na základě kterého jsou veřejným vysokým školám poskytovány prostředky na zajištění vzdělávání. Evidentně roste i počet uchazečů starších 18 let. Zřejmě těch, kteří se o přijetí ke studiu ucházejí opakovaně. V daných podmínkách však veřejné vysoké školy nemohou zájem o vzdělání uspokojit. Jednou z významných příčin je jistě i okolnost, že jako doplňkový zdroj prostředků nemůže být využita možnost finanční spoluúčasti samotných studentů. 30\n9 tisíce, procenta modrá šance pro vzdělávání / / / /93 Přihlášení Podíl zapsaných 1993/ / / /97 Rok 1997/ / / / /02 Zapsaní Počet 18ti letých (1989=100) 2002/ Napětí roste, nouzová řešení vedou k dalším ztrátám Pokud jde o terciární vzdělávání v České republice a jeho srovnání se vzdělávacími systémy například států OECD, jistě lze nalézt prvky, které nás staví na přední místa v podobných mezinárodních srovnáních. Pokud však jde o vývoj vysokého školství v jeho základních parametrech (výdaje z veřejných zdrojů, podíl soukromých zdrojů, podíl studujících z příslušné věkové skupiny atd.), výsledky srovnání jsou varující. Ačkoli v podílu přijatých z přihlášených uchazečů došlo v posledních třech letech k pozitivní změně, která mimo jiné souvisela s demografickým vývojem, šance přijetí na vysokou školu se stále pohybuje okolo jedné poloviny (v roce 2003 bylo přijato 53 % z přihlášených). Je přitom všeobecně známo, že u nejvíce atraktivních oborů (práva, humanitní a společenské vědy), kde jsou výdaje na studenta poměrně nízké, byla šance na přijetí často pod hranicí 1:10. Nejde však jen o to, jak vypadáme v mezinárodních srovnáních. Lze považovat za prokázané, že trvalý růst zájmu o získání vysokoškolského vzdělání, který není následován stejně dynamickým růstem nabídky vzdělávacích příležitostí, vede k akumulaci neuspokojené poptávky. To nikoli školné v důsledku přispívá k růstu sociálních nerovností v přístupu k vyššímu vzdělání. Odborné studie na toto téma prokazují, že poměrně vysoké sociální nerovnosti v přístupu k vysokoškolskému vzdělání po roce 1989 ještě vzrostly. Rovněž předběžné analýzy údajů ze Sondy maturant z roku 1998/99 nasvědčují tomu, že sociální původ byl překážkou ve studiu i poměrně nadaným dětem, které se do ostré soutěže o místa na vysokých školách hlásily významně menší měrou než děti z vyšších sociálních vrstev. Pokud se však do soutěže přihlásily, jejich šance byla i při srovnatelných, či dokonce lepších výsledcích v testech studijních předpokladů menší než u uchazečů pocházejících ze sociálně lépe situovaných rodin. Na podobné varující signály vláda (paradoxně právě vláda socialistická) buď nereagovala vůbec, nebo jen řešeními připomínajícími vytloukání klínu klínem. Logickým důsledkem přijímaných nouzových strategií je mimo jiné častá fluktuace studentů a trvalý růst počtu studentů při stagnaci počtu přijímaných. Vše nasvědčuje tomu, že vysoké školy často fungují jako čekárny na nějaké lepší řešení situace, do které by se student možná nedostal, kdyby jeho rozhodování o studiu bylo méně ovlivňováno omezenou nabídkou studijních příležitostí a bylo více vedené vlastním zájmem o obor či větší osobní odpovědností za vlastní studijní výsledky, zajišťující vyšší šance pro vlastní profesní uplatnění. K nouzovým strategiím se samozřejmě uchylují i učitelé vysokých škol. Růst jejich velmi nízkých platů již řadu let naráží na rozpočtový deficit vysokých škol. To se projevuje ve stále častějších protestech a peticích, jejichž reálný efekt na financování vysokého školství však nemůže být jiný než zanedbatelný. Jednak proto, že vysoké školy nebyly a nejsou politickou prioritou, ale hlavně proto, že o platech učitelů veřejných vysokých škol sice rozhoduje akademická obec sama, ovšem pod obrovským tlakem rozpočtového deficitu. Po šesti letech vládnutí sociální demokracie a budování sociálního státu jsou podobná fakta tristním zjištěním. Vlastní příčinou je nesystémovost, nekompetence a přijímání nekomplexních řešení. Důsledkem pak jsou neefektivita, nedostatečnost a ztráty nejen ekonomické. 31\n10 Důvěra a příležitost 3. ZMĚNY V REGIONÁLNÍM ŠKOLSTVÍ ZÁKLADNÍ TEZE 3.1. ZÁKLADNÍ VÝCHODISKA, CÍLE A PRINCIPY Základní východiska Vzdělání je důležitou podmínkou osobní prosperity a zajištění vzdělávání je důležitou veřejnou službou. Veškerá přijímaná opatření musí být založena na důvěře v rodiče, že pro své děti dokáží zvolit nejvhodnější vzdělání a nejlepší způsob vzdělávání, a na důvěře v ředitele a učitele škol, že svým žákům dokáží poskytnou kvalitní vzdělání. Nic z toho, o čem se může svobodně rozhodovat občan, nemá být svěřeno k rozhodování státní byrokracii. Současná tendence k posilování byrokratizace vzdělávacího prostředí je škodlivá. V důsledku je omezována možnost volby, podporována demotivace k hledání a nalézání efektivních řešení vzhledem k lokálním podmínkám, nejsou řešeny narůstající disproporce ve vzdělávací soustavě a nepřímo je podporováno neefektivní nakládání se vždy jen omezenými veřejnými finančními zdroji. Z úrovně státu má být primárně finančně podporováno vzdělávání žáků, nikoliv prvoplánově financovány potřeby škol nebo platy učitelů. Zejména okolnost, že stát namísto adresné finanční podpory vzdělávání žáků se na prvním místě a podle byrokraty stanovené mzdové inventury zabývá financováním mezd učitelů, odlišně podporuje vzdělávání žáků ve školách různých zřizovatelů a nepřímými nástroji nepodporuje motivace k optimalizaci sítě škol, jejich oborové struktury nebo motivace k efektivní organizaci vzdělávání, jsou vlastní příčinou nezdravé a zhoršující se situace. Změny stavu může být dosaženo jen postupnými, avšak z kontextu nevytrženými kroky. Úkolem státu při realizaci změn má být nikoliv řídit, ale stanovovat strategické cíle a podporovat nepřímými nástroji jejich dosahování. Rozhodování o cestách a realizačních prostředcích jak vyhlášených cílů dosáhnout má být ponecháno na samotných školách a jejich zřizovatelích. Klíčovým úkolem státu pak má být zejména změna právního, ekonomického a informačního prostředí. A to taková, která umožní žákům nebo jejich rodičům dle své volby využívat nabízených vzdělávacích služeb, školám pak umožní volbu způsobů jak a jaké vzdělávání v rámci povinných parametrů nabízet Hlavní cíle Změnit způsob, jakým stát ovlivňuje dostatečnost a kvalitu vzdělávací nabídky tzn. od přímého operativního řízení a podzákonných předpisů zasahujících do oblasti odpovědnosti jiných k působení pomocí nepřímých, zejména ekonomických stimulů a informační podpory. Změnit způsob financování vzdělávání z prostředků státního rozpočtu, tak aby jak kraje nebo obce, tak školy byly motivovány k jejich co nejefektivnějšímu využívání. Změnit charakter právních předpisů, tak aby občan nebyl nadbytečně omezován ve svém právu volby, škola ve způsobu, jak vzdělávání zajišťuje, a aby samosprávné orgány mohly bez nadbytečných centrálních byrokratických omezení zajišťovat v oblasti vlastní působnosti vzdělávání vzhledem k jimi stanoveným prioritám a místním nebo regionálním podmínkám Principy, které mají být respektovány Princip jednoty základních parametrů vzdělávacího systému: Žádné z přijímaných opatření nesmí umožnit vznik čtrnácti různých vzdělávacích systémů v rámci České republiky. Decentralizace pravomocí k operativnímu řízení musí být doprovázena centralizací výkonu těch funkcí, které zajistí, že vzdělávání v oblasti regionálního školství nebude v základních aspektech závislé na místě, kde je poskytováno. Princip delegace pravomocí při zajišťování vzdělávání: Úkolem státu v oblasti vzdělávání je definovat obecné strategické cíle, vymezit vhodné právní prostředí, ekonomickou motivaci a mimo jiné i informační podporu k jejich dosahování. V rámci stanovených podmínek má být ponechán dostatečný prostor občanům, sdružením, samosprávným orgánům a školám k vlastnímu rozhodování o tom, jak vzdělávací služby v konkrétním místě, se zohledněním lokálních podmínek, potřeb a očekávání, zajistit. Princip volby: Veškeré právní normy i způsob podpory vzdělávání prostředky veřejných rozpočtů musí být stanoveny tak, aby občan nebyl nadbytečně omezován ve své volbě vzdělávací dráhy a výběru charakteru vzdělávací služby. Princip rovného vztahu mezi právy a povinnostmi: Všem vzdělávaným a všem školám bez rozdílu jejich zřizovatelů, pokud jsou jim zákonem uloženy stejné povinnosti, mají být přiznána i rovná práva včetně práva na finanční podporu z prostředků státního rozpočtu. Princip autonomie škol: Školám musí být přiznána autonomie, aby mohly (v mezích obecně závazných právních předpisů) organizačně, ekonomicky i personálně zajistit vzdělávání a současně osobní odpovědnost jejich vedení a za úspěšnost na vzdělávacím trhu. 32\n11 modrá šance pro vzdělávání Princip centrálně stanovené části maturitní zkoušky: Vysvědčení o dosažení úrovně úplného středního vzdělání je významným certifikátem jak pro posuzování přístupu k terciárnímu vzdělávání, tak jako doklad pro uplatnění se v řadě profesních pozic. Obecný požadavek na autonomii školy v rozhodování o formách, metodách nebo organizaci poskytovaných služeb má být v případě středních škol doprovázen jednoznačným vymezením a kontrolovaným ověřením výstupních znalostí a dovedností, které jsou s udělením certifikátu o úplném středním vzdělání spojovány. Princip financování vzdělávání žáka: Stát způsobem, kterým definuje alokaci prostředků určených na vzdělávání, musí jednoznačně deklarovat skutečnost, že primárním předmětem podpory je vzdělávání žáka. Normativně stanovené výdaje na základní a střední vzdělávání, případně i další vzdělávání zajišťované ve školách podle příslušných právních předpisů a podporované ze státního rozpočtu, mají být školám poukazovány podle počtu žáků a v jednotkové výši stanovené vzhledem k závazně určenému rozsahu, podmínkám vzdělávání určitého oboru a zohledňující jeho diagnostikované specifické vzdělávací potřeby. Princip financování školských služeb a nadstandardních podmínek pro vzdělávání: Služby související se vzděláváním (například dotace na stravování a ubytování žáků), zajištění vzdělávání za nadstandardních podmínek, případně rozvojové programy vyhlášené samosprávnými orgány, mají být financovány z veřejných rozpočtů příslušných samospráv. Do rozhodování o výši a způsobu jak prostředky na zajištění podpory tzv. školských služeb distribuovat nemá stát zasahovat VOLBA A OSOBNÍ ODPOVĚDNOST Práva a povinnosti účastníků vzdělávání mohou být uspořádány přehledněji a vhodněji, než je tomu dnes. A to tak, aby nebyla nadbytečně omezována možnost osobního rozhodování, doprovázená samozřejmě osobní odpovědností za učiněná rozhodnutí. Proto: Změna funkcí a rolí, proto i organizace ministerstva školství a jím zřízených institucí Namísto operativního řízení a výkonu rozhodovacích pravomocí, které mohou být postoupeny buď na úroveň krajských nebo obecních samospráv, vlastníků nebo ředitelů škol, má být úkolem ministerstva zajistit dobré právní prostředí, správné nastavení ekonomické podpory vzdělávání ze strany státu, zajištění veřejně přístupných informací o vzdělávacím systému a organizační i ekonomická podpora klíčových rozvojových programů. Výsledky práce ministerstva pak musí dostatečně sloužit pro samostatné rozhodování těch, kteří vzdělávací služby nabízejí nebo užívají. Právo žáků a jejich rodičů na volbu Především volba žáků nebo jejich rodičů má být tím, co v mezích schopnosti školy zajistit povinné podmínky pro vzdělávání má rozhodovat o tom, kolik žáků do jakého oboru a v jaké formě vzdělávání má být přijato. Tzv. kapacity škol a oborů vzdělávání, které nejsou než jinak nazvané kvóty schvalované ministerstvem, mají být zrušeny. Především volba žáků nebo jejich rodičů má být tím, co stimuluje změny v profilaci nebo charakteru vzdělávání. Požadavek na rozsáhlejší práva volby bývá někdy kritizován jako povolení nekázně, nedisciplíny, nebo dokonce anarchie. Takto by tomu mohlo být jen za předpokladu, kdyby právo volby nebylo doprovázeno povinností nést odpovědnost za vlastní rozhodnutí. Možným výrazem odpovědnosti a vůlí nést důsledky svého rozhodnutí mohou být zákonem předpokládané smlouvy mezi rodinou a školou, ve kterých se obě strany (rodina i škola) zavážou k dodržování určitých pravidel. Zákonem mají být jednoznačně stanoveny povinnosti samosprávných orgánů zajistit vzhledem k místním nebo regionálním podmínkám kapacitní a oborovou dostatečnost vzdělávací nabídky a současně pravomoc rozhodovat o prioritách rozvoje školství v oblasti působnosti. Povinností kraje má být zajistit dostatečnou a oborovou strukturou vhodnou nabídku středního vzdělávání, povinností obce pak zajistit nabídku povinného základního vzdělávání. S výjimkou formulování strategických cílů, hodnocení jejich dosahování a kontroly, zda příslušné samosprávné orgány plní své povinnosti stanovené zákonem, nemá stát do výkonu samospráv operativně zasahovat. A to ani schvalováním povoleného počtu přijímaných žáků nebo ad hoc schvalováním oborové nabídky škol, které splňují předepsané podmínky. Zákonem mají být stanoveny takové pravomoci ředitele školy v oblasti organizační, ekonomické i personální, které mu umožní odpovědně se zhostit role klíčového manažera školy. Ředitel školy nemá být operativně řízen což byla dříve praxe školských úřadů, dnes pak v řadě případů praxe krajských nebo obecních úředníků. Do funkce má být jmenován s jasnými úkoly a s jasným určením cílů, kterých má být dosaženo. Hodnocen má být za to, zda výsledky práce školy zadání odpovídají. Způsob, jak pedagogické i ekonomické prosperity školy dosahuje, má být omezen jen zákonem. Mimo jiné musí mít svěřeny i významné ekonomické pobídkové nástroje v oblasti personální. Dnešní stav, kdy stanovením mzdy podřízených může v průměru ovlivnit jen přibližně jednu desetinu její výše, je nedostatečný a je jednou z hlavních příčin nedobré personální situace ve školství. 33\n12 Důvěra a příležitost Učebními dokumenty má být stanoven jen takový rámec povinných podmínek, obsahu a rozsahu vzdělávání, který na jedné straně neumožní nerespektování stanovených cílů vzdělávání, na straně druhé řediteli i učitelům umožní přizpůsobit charakter nebo profilaci vzdělávání podmínkám školy a současně i očekáváním a potřebám žáků. Tzv. rámcové vzdělávací programy musí obsah a rozsah vzdělávání vymezovat skutečně jen rámcově. Současně ale musí být koncipovány tak, aby byly jednoznačným normativním podkladem nejen pro kontrolu, ale i pro stanovení rozhodujícího podílu ekonomické náročnosti zajištění vzdělávání žáka daného oboru. Musí tedy, vedle rámcově vymezených aspektů pedagogických, obsahovat i jednoznačné normativní podklady pro stanovení normativů pro jednotlivé obory nebo skupiny oborů vzdělávání. Zákonem je nezbytné vymezit změnu funkcí a pravomocí školní inspekce. Nepochybným úkolem státu je kontrolovat, zda školy působí (a zajišťované vzdělávání je poskytováno) v souladu s platnými zákony. To je jistě úkolem specializovaného orgánu státní správy školní inspekce. Školy, tím méně jednotliví učitelé však nemají být týmž orgánem subjektivně posuzováni (hodnoceni). Úkolem orgánu státní správy se sankční pravomocí nemůže být posuzování něčeho, co nelze normativně vymezit OMEZENÍ BYROKRACIE Jednou z hlavních brzd a příčin neefektivit či demotivací je rok od roku větší příval papírování, vyplňování dotazníků, zasílání pokynů a vyžadování souhlasů i o věcech, které lze řešit přímo na úrovni školy. Stále větší počet úředníků prostřednictvím tohoto systému jednak posiluje vlastní mocenské pozice a současně zdůvodňuje vlastní nepostradatelnost. Snížení počtu úředníků a omezení byrokratické zátěže škol je naprosto nezbytné. Proto: V první řadě je nutné provést zásadní organizační změny ministerstva samotného, a to s cílem výrazné redukce úředníků na straně jedné a současně posílení dnes nedostatečně zajišťovaných funkcí zejména tvorby analytických a strategických dokumentů nebo informačního servisu o vzdělávací soustavě, výsledcích vzdělávání a jejich komentované srovnání s jinými státy, informace o zjištěných trendech a na jejich základě tvorby dokumentů obsahujících strategická doporučení. Snad jen pro ilustraci je vhodné uvést skutečnost, že v posledním roce, kdy významná část původních pravomocí a agend byla předána na úroveň krajů, vzrostl nejen počet úředníků ministerstva, ale zejména vzrostl podíl počtu zaměstnanců ve vedoucích funkcích. Požadovaná redukce je však možná jen za předpokladu změn v řízení, zejména v ekonomické oblasti, a to i na nižších úrovních. A současně změn týkajících se řady rozhodovací aktů a vedení zbytných agend. Posílení pravomocí samosprávných orgánů v oblasti strategického plánování rozvoje vzdělávací soustavy v oblasti jejich působnosti. Jen dnešní model tvorby tzv. dlouhodobých plánů rozvoje školství Podíl vybraných kategorií zaměstnanců MŠMT na celkovém počtu 437 uvedených v telefonním seznamu ostatní zaměstnanci 66% vedoucí zaměstnanci 19% zaměstnanci v sekretariátech 12% poradci 3% a opakovaných povinných jednání zástupců krajů s ministerstvem o způsobu zpracování a charakteru připravených podkladů zaměstnává ne vždy užitečnou prací nemalé množství lidí. Podobně byrokraticky složitě a v konečném důsledku až na ministerstvu je rozhodováno i o řadě dalších agend, které mohou být vyřízeny na úrovních nižších. Příkladem může být již zmíněné schvalování tzv. kapacit škol. Změna způsobu financování bez nutnosti masivního a víceúrovňového přerozdělování. Přijetí normativního modelu financování vzdělávání, změn zásad a předpisů pro nakládání s prostředky na úrovni školy omezí potřebu vedení rozsáhlé operativní agendy, proto i potřebu úředníků. Zavedení přehledného a účelně zjednodušeného výkaznictví o školách působících na základě státem vydané licence (zařazení do rejstříku nebo sítě škol), jejichž činnost je podporována z prostředků státního rozpočtu a statistického výkaznictví o vzdělávání žáků. Současný stav informací o školách je nejen neúplný, neumožňující provádět řadu nutných srovnání, ale i zatížený výraznou a evidentní chybovostí poskytovaných dat. Příkladem budiž v řádu desítek % uváděné chybné údaje o adresách škol. Navíc informace jsou strukturovány podle typů škol, nikoli podle oborů vzdělávání nebo jejich skupin, což jednak snižuje informační hodnotu poskytovaných údajů a současně neumožňuje bez doplňujících výpočtů provádět některá důležitá srovnání. Klíčovým evidenčním nástrojem, který umožní účinnou decentralizaci řízení, je zavedení (v tomto případě centrální) evidence škol a současně evidence školami vzdělávaných žáků. 34\n13 modrá šance pro vzdělávání 3.4. PENÍZE URČENÉ NA VZDĚLÁVÁNÍ NÁSLEDUJÍ ŽÁKA Obecným cílem ODS je prosadit, aby prostředky na vzdělávání byly poskytovány školám ze státního rozpočtu, prostřednictvím krajů, a to jednoznačně podle počtu vzdělávaných žáků. Navíc ve výši, která prokazatelně zohlední ekonomickou náročnost vzdělávaného oboru. Podobně jednoznačně a normativně mají být individuálním příplatkem zohledněny speciální vzdělávací potřeby vzdělávaných žáků. Model financování a způsob alokace prostředků musí preferovat skutečnost, že primárním důvodem pro jejich poskytnutí nejsou ani platy učitelů, ani jejich počty, ani množství různých koeficientů, ale skutečnost, že si stát, zastupující zde konkrétního žáka, objednává u školy, kde se žák vzdělává, jistou (učebními dokumenty, tedy obsahem, rozsahem, délkou studia, materiálními, personálními a dalšími podmínkami definovanou) vzdělávací službu. Na úrovni školy pak má být možné s větší volností, než je tomu dnes, rozhodovat o tom, kolik a na co konkrétně mají být prostředky vzhledem ke konkrétním podmínkám i možnostem využity. Pokud by takto bylo postupováno, potom by rozhodně čísla o dnešních jednotkových výdajích na žáka určitého typu školy mohla vypadat významně jinak. Je paradoxem, že za posledních sedm let dokonce poklesly reálné jednotkové dotace na vzdělávání žáků středních odborných škol nebo gymnázií, zásadněji se nezměnily reálné výdaje na žáky základních škol, na druhé straně, tak jak ubýval zájem o vzdělávání na SOU, rostly i jejich jednotkové výdaje a stát na to reagoval vyšší dotací. Zcela samostatnou kapitolou pak jsou školy speciální, z nichž určitá část je i dnes zřizována MŠMT. Dnešní, centrem nařízený detailní závazný rozpis prostředků je jednou z vlastních příčin plýtvání a nedostatku současně. Známým jevem je zejména pravidelné podzimní rozpouštění dříve zadržovaných rezerv a hromadné pořizování zbytných věcí se zdůvodněním aby peníze nepropadly zpět do státního rozpočtu. Jednotkové výdaje veřejných rozpočtů na žáka ve stálých cenách roku Kč (zdroj ÚIV) MŠ ZŠ a ŠD G SOŠ a VOŠ SOU Spec. Š Povinností státu (nikoli jednotlivých samosprávných orgánů) je uhradit buď všechny jednotkové náklady na vzdělávání (například základního a středního), nebo jejich větší nebo menší podíl (v případě například předškolního, základního uměleckého, jazykového nebo vyššího odborného vzdělávání). Této povinnosti se může stát v zásadě zhostit dvojím způsobem. Buď příslušnou výši prostředků formou tzv. věkových normativů poskytne ze státního rozpočtu (z kapitoly 333) MŠMT krajům a ty potom podle tzv. vzdělávacích normativů, příplatků k normativům pro žáky se speciálními potřebami a paušálních normativů pro základní školy a podle počtu žáků poskytnou dotaci na zajišťované vzdělávání školám všech zřizovatelů se sídlem v územní působnosti kraje. Nebo, v případě přijetí zákona o rozpočtovém určení daní, mohou být podle stejných zásad a ve stejné výši alokovány příslušné prostředky do rozpočtu krajů ze sdílených daní. Jsme totiž přesvědčeni, že je úkolem státu zajistit srovnatelné podmínky (tedy jistý standard) pro vzdělávání bez ohledu na místo, kde je vzdělávání poskytováno nebo bez ohledu na zřizovatele školy, která vzdělávání zajišťuje. Kraje, obce, zřizovatelé škol nebo školy samotné jistě mohou podle svých podmínek zajistit vyšší kvalitu vzdělávacích služeb nebo kvalitnější podmínky pro své žáky. Nemělo by se však stát, aby například obecní nebo krajem zřizovaná škola neměla dostatek financí na zajištění rozsahu, kvality nebo podmínek vzdělávání jen proto, že zřizovatel školy nehospodaří dobře. Jinak řečeno, nemělo by se stát, aby podpora poskytování veřejné vzdělávací služby byla různá podle sídla školy, jejího zřizovatele nebo názoru úředníka na preferenci té či oné školy. Vedlejšími, nikoliv však méně důležitými efekty navrhovaného modelu financování může být jednak větší míra ekonomické jistoty na straně školy a současně automaticky a na všech úrovních působící motivace k hledání a nalézání řešení pro počtem míst a oborovou strukturou optimální podobu vzdělávací soustavy. Teprve poté je mož- 35\n14 počty žáků počty učitelů Důvěra a příležitost né očekávat, že významná část dnes neužitečně investovaných prostředků může být využita efektiv- vzhledem k předchozímu školnímu roku (v %) Rozdíl v počtu žáků a přepočtených učitelů MŠ, ZŠ a SŠ něji například i na tolik diskutované zvýšení mezd učitelů. I na tomto příkladu lze demonstrovat, že z centra řízené zásahy státu, byť iniciované správně stanovenými cíli a konané s dobrými úmysly, nedokážou optimální parametry vzdělávací nabídky 98 nastavit. Tzv. optimalizaci sítě středních a speciálních škol zahájilo ministerstvo již zhruba před šes ti lety. A když v rámci reformy veřejné správy předávalo zřizovatelské pravomoci škol krajům, předalo jim strukturu sítě škol jen jinak neoptimální, než byla na počátku celé rozsáhlé akce. Po /7 1997/8 1998/9 1999/ / / /03 88 kud vedení škol a jejich zřizovatelé nepocítí ekonomický rozměr realizace svých představ, pokud Průmér rozdílu žáků Průměr rozdílu učitelů nebudou nuceni nést osobní odpovědnost za jimi učiněná rozhodnutí nebo pokud nezájem o školu Počty žáků denního studia a přepočtené počty učitelů v MŠ, ZŠ a SŠ a její poloprázdné třídy, proto i nákladné zajištění i jen základního provozu školy bude možné nahradit lobováním u úředníka na dokrytí chybějících prostředků, potom nelze změnu k účelnějšímu zhodnocování vynakládaných prostředků očekávat Nějaké důvody, proč do některé školy má být jednotkově investováno více než do jiné, se vždy najdou. Tu specifický význam oboru, který je nutné zachovat, i když o něj již několik let není zájem /7 1997/8 1998/9 1999/ / / /03 Tu význam školy, bez níž by obec nebyla obcí. Tu CELKEM žáků CELKEM přepoč. učitelů nutnost zajistit speciální a násobně dražší vzdělávání ve specializované škole, i když v případě vzdělávání stejně potřebných žáků ve škole běžné se předpokládá, že jim bude poskytnuta stejně kvalitní péče za méně peněz. A možné jsou i důvody ještě zástupnější. Výsledkem je skutečnost, že žáků vlivem demografického vývoje ubývá rychleji než škol a učitelů v nich, snad nejzřetelněji v základních školách. Souběžným a stejnými příčinami způsobeným problémem je, že vzdělávání v oborech, o které je zájem, Počty žáků a přepočtené počty učitelů ZŠ je administrativně omezováno, zatímco jiným školám, o jejichž vzdělávací nabídku zájem z různých /7 1997/8 1998/9 1999/ / / /03 žáci ZŠ ZŠ přepoč. Ped. důvodů není, jsou poskytovány dodatečné dotace. Řešením, pokud se vzdělávání nemá dostat do ekonomické pasti nebo pokud nemá být osud dostatečnosti a kvality vzdělávání ponechán na působení náhodných vlivů, momentální prosperity příslušného samosprávného orgánu, případně názoru sice pravomocí nadaného, nicméně v důsledku za výsledek nezodpovídajícího úředníka, může být jen zásadní systémová změna ve způsobu, jak stát finančně vzdělávání podporuje. Na druhou stranu povinností státu nemusí a nemá být hrazení těch vzdělávacích služeb, které sice se vzděláváním úzce souvisejí, nicméně vzděláváním nejsou (stravování nebo ubytování žáků). Proto zejména chceme: Zrušení rozdělení financování na tzv. přímé a nepřímé výdaje škol a jejich úhrada z různých zdrojů. Redukce je možná jen za předpokladu změn v řízení, zejména v ekonomické oblasti, a to i na nižších úrovních a současně posílení autonomie samotných škol a osobní odpovědnosti jejich ředitelů. Definování jednoznačných ekonomických parametrů vzdělávání v jednotlivých oborech za standardních podmínek a stanovení tyto podmínky v rámci závazných předpisů, stanovení finančních normativů, které zohledňují jednotkovou cenu standardu vzdělávání v určitém oboru vzdělávání a příplatků pro žáky se speciálními vzdělávacími potřebami, včetně způsobu jejich identifikace. Současně výraznou redukci kategorií oborů, pro něž mají být normativy stanoveny nebo jejich sdružení do skupin (počet nemá přesáhnout dvacet). Navrhovaná změna vyžaduje rozsáhlé úpravy soustavy oborů a učebních dokumentů. Změnu způsobu jak, jakou cestou a jak adresně přidělovat prostředky školám. 36\n15 modrá šance pro vzdělávání 3.5. VARIANTY NAVRHOVANÝCH ZMĚN FINANCOVÁNÍ VZDĚLÁVÁNÍ Z VEŘEJNÝCH ROZPOČTŮ Při respektování základních principů, uvedených v kap. 3, jsou v zásadě možné tři základní varianty financování veřejné vzdělávací služby z veřejných rozpočtů: varianta, kdy jsou poskytovatelům veřejné vzdělávací služby, tedy školám, a to bez rozdílu zřizovatele poukazovány prostředky normativně přímo z resortního ministerstva, varianta, kdy jsou tytéž prostředky buď jako účelová dotace, nebo lépe změnou zákona o rozpočtovém určení daní ze sdílených daní poukázány do rozpočtů krajů a ty je poté normativně rozepisují všem školám se sídlem v oblasti územní působnosti, varianta, kdy z rozpočtů krajů je financováno vzdělávání výlučně ve školách zřizovaných krajem a vzdělávání ve školách zbývajících zřizovatelů je finančně podporováno z úrovně ministerstva. Aplikace každé z uvedených variant má samozřejmě určité výhody, ale má i svá rizika. O nich podrobněji v dalším textu. Možné jsou samozřejmě i kombinace uvedených základních variant, například z krajských rozpočtů financovat i střední církevní a soukromé školy, nicméně rizika nesystémovosti se tím zvyšují. Svýjimkou varianty 1 existuje možnost zajistit finanční podporu jak prostřednictvím státního rozpočtu, tak možnost využití nástroje rozpočtového určení daní. Poznámka Návrh záměrně neřeší problematiku financování tzv. školských služeb (např. stravování a ubytování žáků nebo pedagogicko-psychologické poradenství), poskytované dnes tzv. školskými zařízeními. Rámcově se předpokládá financování školských služeb prostřednictvím rozpočtů územních samospráv. Předpokládá se, že úpravou zákona o rozpočtovém určení daní by měly být zejména do rozpočtu krajů na tento účel alokovány prostředky ze sdílených daní. Způsob a výše finanční podpory poskytování uvedených služeb by neměl být centrálně stanovován a měl by být zcela v gesci krajů a obcí, a to s ohledem na jejich regionální nebo lokální priority, případně s ohledem na individuální sociální potřebnost. Podobně není speciálně řešeno ani financování výchovné a sociální péče poskytované školskými výchovnými zařízeními (DD, DVÚ, VÚM, případně další). Problematika finančního zajištění vzdělávání dětí, umístěných do výchovných zařízení, pokud nejsou přijaty do běžných škol, tedy dětí, vzdělávaných dnes nesystémově ve školách zřízených jen jako organizační součást při školském zařízení, má být naopak řešena standardním způsobem. To ale současně znamená vyřešit právní postavení těchto škol, tak aby byly samostatnou právnickou osobou. Klíčové pojmy, užívané v souvislosti s financováním, jsou uvedeny v následující tabulce. Tabulka užitých pojmů a jejich definic: Obor vzdělávání Vzdělávání podle určitého rámcového vzdělávacího programu, charakteristického mimo jiné i specifickou ekonomickou náročností. Oborem vzdělávání je například vzdělávání předškolní, základní 1.st., základní 2.st., gymnázium, střední nebo vyšší odborné vzdělávání určitého zaměření, vzdělávací obor poskytující výuční list v určité skupině odborného zaměření apod. Věkový normativ Normativ na žáka ve věku obvyklého pro určitý stupeň vzdělávání. Výpočet výše jednotlivých normativů musí být stanoven tak, aby suma věkových normativů byla vyšší než suma vzdělávacích normativů. Vzdělávací normativ Normativ stanovený pro určitý obor vzdělávání, jehož ekonomická náročnost je charakterizována rámcem vzdělávacích programů. Výpočet je odvozen od ceny práce, jejíž rozsah je stanoven učebním plánem a od průměrných výdajů zohledňujících zajištění dalších závazných podmínek stanovených rámcem vzdělávacích programů a obecně závaznými právními předpisy (provozní náklady, obnova vybavení, apod.). Paušální normativ na školu Zohledňuje ty minimální výdaje školy, která poskytuje základní vzdělávání, které jsou spojené s jejím řízením. Má význam jako podpora existence malých vesnických škol, důležitých z hlediska dostupnosti vzdělávání, kde podíl nutných výdajů na řízení školy, vzhledem k nízkému počtu žáků a normativnímu finacování, by byl nepřiměřeně velký. Příplatek k normativu Je určen pro žáky s diagnostikovanými speciálními vzdělávacími potřebami. Jeho výše zohledňuje nutné výdaje spojené se zajištěním například speciálních vzdělávacích pomůcek, asistenční péči, odlišné organizace vzdělávání a další. 37\n16 Důvěra a příležitost Varianta 1 školy jsou financovány z MŠMT Školy všech zřizovatelů, které v souladu se zákonem poskytují veřejnou vzdělávací službu, jsou podle vzdělávacích normativů a počtů žáků financovány přímo z MŠMT. Tím je finančně zajištěn standardní rozsah vzdělávací služby a podmínky, které jsou pro její poskytování závazně stanoveny. Do rozpočtů krajů a obcí jsou ze sdílených daní (nebo účelovou dotací) poukázány prostředky na zajištění vlastních priorit rozvoje vzdělávání v oblasti územní působnosti. Způsob a formy užití těchto prostředků by neměl být centrálně stanovován a regulován. Příležitosti Jednoduchost a přehlednost, jasná vazba na státní rozpočet, tedy možnost každoročního propočtu normativů ve vazbě na vývoj cen a zákon o státním rozpočtu, posiluje ekonomickou samostatnost škol, zajišťuje možnost rovné podpory vzdělávání ve školách všech zřizovatelů, omezuje rizika vzniku regionálně různých podmínek pro vzdělávání, neomezuje možnosti krajů stanovovat vlastní priority nebo požadavky na nadstandardní rozsah vzdělávací nabídky a podporovat je z vlastních prostředků. Rizika Nutnost vedení a pravidelné aktualizace validních individuálních dat nejen o školách, ale i žácích v členění nikoliv podle typů škol, ale po oborech vzdělávání, motivace centra omezovat prostředky poskytované k neregulovanému využití krajům, částečně i motivace omezovat podíl podpory těch oblastí vzdělávání, které nejsou poskytovány ze zákona bezúplatně (předškolní, základní umělecké, jazykové a vyšší vzdělávání). Grafické znázornění financování z veřejných rozpočtů varianta 1 38\n17 modrá šance pro vzdělávání Varianta 2 školy jsou financovány z kraje Školy všech zřizovatelů, s výjimkou škol státních, které v souladu se zákonem poskytují veřejnou vzdělávací službu, jsou podle vzdělávacích normativů a počtů žáků financovány z rozpočtu kraje. Tím je finančně zajištěn standardní rozsah vzdělávací služby a podmínky, které jsou pro její poskytování závazně stanoveny. Rozpočty krajů jsou v potřebné výši naplňovány buď účelovou dotací ze státního rozpočtu, nebo (lépe) podílem ze sdílených daní, a to výpočtem podle tzv. věkových normativů. Obecně musí platit, že suma věkových normativů je vyšší než suma vzdělávacích normativů, podle kterých následně kraje prostředky rozepisují jednotlivým školám. To předpokládá stanovení těchto normativů centrálně a každoroční aktualizaci jejich výše podle vývoje cen, případně podle znění závazných učebních dokumentů. Výpočet výše vzdělávacího normativu musí zohledňovat průměrnou jednotkovou cenu vzdělávání v daném oboru. Grafické znázornění základních složek ceny vzdělávací služby Výpočet sumy věkových normativů je odvozen podle vzorce, kde SumVn je suma věkových normativů, Pž1 je počet žáků ve věku předškolního vzdělávání, analogicky Pž2 Pž5 je počet žáků ve věku 1. stupeň základního vzdělávání, 2. stupeň základního vzdělávání, středního vzdělávání a vyššího vzdělávání, Vn1 Vn5 je jednotková výše příslušného věkového normativu a k je koeficient (číslo větší než 1), kterým je dosaženo požadavku, aby suma věkových normativů byla vyšší než suma normativů vzdělávacích. Vzorec pro výpočet sumy věkových normativů SumVn=[(Pž1*Vn1)+(Pž2*Vn2)+ (Pž3*Vn3)+ (Pž4*Vn4)+ (Pž5*Vn5)]*k 39\n18 Důvěra a příležitost Výpočet výše jednotlivých vzdělávacích normativů (pro jednotlivé obory vzdělávání nebo skupiny oborů) pak je vypočten podle vzorce, kde VNso x je vzdělávací normativ určité skupiny oborů, Vso x je suma všech veřejných výdajů, vynaložených na vzdělávání žáků dané skupiny oborů ve školách zřizovaných státem, krajem nebo obcí, a Pžso x je počet žáků škol zřizovaných státem, krajem a obcí v oborech dané skupiny oborů. Vzorec pro výpočet vzdělávacího normativu VNso x =Vso x /Pžso x Příležitosti Jednoduchost a přehlednost, jasná vazba skutečné ceny vzdělávacích služeb, možnost každoročního propočtu normativů ve vazbě na zákon o státním rozpočtu, nebo lépe na zákon o rozpočtovém určení daní, nárokovost normativu stabilizuje ekonomiku škol a omezuje dnešní disproporce mezi požadavky a výší dotace, zajišťuje možnost rovné podpory vzdělávání ve školách všech zřizovatelů, omezuje rizika vzniku regionálně různých podmínek pro vzdělávání, pro kraje vytváří prostor pro realizaci vlastních priorit v oblasti vzdělávání. Rizika Nutnost pravidelné aktualizace validních individuálních dat nejen o školách, ale i o žácích v členění po oborech vzdělávání, obtíže při výpočtu vzdělávacího normativu, nutnost stanovení jistého přechodného období, neboť náhlý přechod na tvrdé normativní financování, i když odrážející reálnou cenu vzdělávací služby, může zejména v některých krajích, vzhledem k neefektivní síti škol a oborů, vyvolat nedostatek prostředků. Grafické znázornění financování z veřejných rozpočtů varianta 2 40\n19 modrá šance pro vzdělávání Varianta 3 krajské školy jsou financovány z kraje, ostatní z MŠMT Školy krajské jsou financovány analogicky s variantou 2, školy státní, obecní, církevní a soukromé podle varianty 1. V obou případech však podle vzdělávacích normativů a počtů žáků. Tím je finančně zajištěn standardní rozsah vzdělávací služby a podmínky, které jsou pro její poskytování závazně stanoveny. Tuto variantu má význam realizovat jen za předpokladu úpravy zákona o rozpočtovém určení daní a alokaci potřebných prostředků do rozpočtu kraje ze sdílených daní podle věkových normativů. I zde musí platit, že suma věkových normativů je vyšší než suma vzdělávacích normativů, podle kterých následně kraje prostředky rozepisují jednotlivým školám. To předpokládá stanovení těchto normativů centrálně a každoroční aktualizaci jejich výše podle vývoje cen, případně podle znění závazných učebních dokumentů. Rovněž výpočet výše vzdělávacího normativu musí zohledňovat průměrnou jednotkovou cenu vzdělávání v daném oboru. Příležitosti Jasná vazba skutečné ceny vzdělávacích služeb, možnost každoročního propočtu normativů ve vazbě na zákon o státním rozpočtu a zákon o rozpočtovém určení daní, nárokovost normativu stabilizuje ekonomiku škol a omezuje dnešní disproporce mezi požadavky a výší dotace, zajišťuje možnost rovné podpory vzdělávání ve školách všech zřizovatelů, pro kraje vytváří prostor pro realizaci vlastních priorit v oblasti vzdělávání. Rizika Jistá nesystémovost, proto časem možné disproporce obou zdrojů i operativní rozhodování rozdílných modelů financování, nutnost pravidelné aktualizace validních individuálních dat nejen o školách, ale i žácích v členění po oborech vzdělávání, podobně jako v předchozích variantách lze očekávat počáteční obtíže při výpočtu vzdělávacího normativu, proto nutnost stanovení jistého přechodného období, neboť náhlý přechod na tvrdé normativní financování, i když jen krajských škol, může zejména v některých krajích, vzhledem k neefektivní síti škol a oborů, vyvolat nedostatek prostředků DOPADY NAVRHOVANÝCH ZMĚN V OBLASTI FINANCOVÁNÍ VZDĚLÁVÁNÍ, ROLE MINISTERSTVA, KRAJŮ A OBCÍ Hlavním cílem navrhovaných změn je dosažení dlouhodobé stability systému financování vzdělávání na všech úrovních, zejména pak škol. Paralelním cílem pak je vyšší efektivnost využívání prostředků, které jsou buď přímo ze státního rozpočtu, nebo prostřednictvím podílu rozpočtů krajů na sdílených daních poukazovány na zajištění veřejné vzdělávací služby. Vyšší efektivity je mimo jiné možné na jedné straně dosáhnout vyšší přehledností, proto i kontrolovatelností systému financování, na straně druhé pak rozšířením příležitostí pro samosprávné orgány krajů a obcí, k realizaci vlastní vzdělávací politiky. Klíčovým důvodem navrhovaných změn je požadavek, aby reálná výše všech prostředků investovaných z veřejných rozpočtů na zajištění veřejné vzdělávací služby byla stanovena ve vazbě na parametry (proto i cenu) stanovené příslušnými obecně závaznými předpisy. Dnešní praxe sice podobný požadavek deklarativně uznává, zásady financování, které jsou dnes stanoveny školským zákonem, dokonce hovoří o metodě normativního financování, nicméně normativ v důsledku není normou a jeho výše není odvozována od reálné průměrné jednotkové ceny vzdělávací služby. V důsledku samotný fakt navrhovaných změn nevyvolává žádné další nebo vyšší nároky na mandatorní výdaje veřejných rozpočtů. Záleží pouze na tom, jak a v jakém rozsahu budou státem definovány podmínky pro poskytování veřejné vzdělávací služby, případně jaký podíl její ceny bude označen za takový, který je ve veřejném zájmu, tedy hrazen z veřejných prostředků. Navrhovaný model v zásadě reflektuje dosažený stav reformy veřejné správy a předjímá možnost dalšího vývoje směrem k posílení role samospráv, zejména klíčové odpovědnosti samosprávných orgánů krajů a obcí za kapacitní dostatečnost a vhodnou oborovou strukturu vzdělávací nabídky v oblasti územní působnosti. Role ministerstva má spočívat téměř výlučně v zodpovědnosti za strategická rozhodnutí v oblasti legislativní, stanovování parametrů učebních dokumentů pro vymezení standardního rozsahu a podmínek vzdělávání a v té souvislosti plošně platných normativů. Naopak výrazně omezena má být role operativního řízení. Proto je navrhováno posílit zejména roli krajů při distribuci prostředků určených na úhradu nákladů škol při poskytování veřejné vzdělávací služby a současně kontrolní funkci krajů v oblasti využívání prostředků, které byly krajem účelově poskytnuty. Návrh předpokládá možnost realizace vlastní vzdělávací politiky krajů a obcí v oblasti jimi zřizovaných škol. Předpokládaných cílů a efektů lze v zásadě dosáhnout kteroukoliv z navrhovaných variant. V případě, že nebude novelizován zákon o rozpočtovém určení daní, je realizačně i minimalizací rizik alespoň dočasně nejvýhodnější navrhovaná varianta 1. Především by tím bylo omezeno riziko nedostatku prostředků v rozpočtech některých krajů, na které byla delimitována kapacitně a oborově neoptimalizovaná síť škol. Při alokaci prostředků podle věkových normativů by zejména kraje mohly získat jednak garantovanou výši prostředků na zajištění vzdělávacího standardu s ohledem na aktuální počet žáků a oborů vzdělávání, ale současně i volné prostředky (rozdíl mezi sumou věkových a vzdělávacích normativů) na realizaci vlastních priorit a strategických plánů rozvoje vzdělávání v kraji. 41\n20 Důvěra a příležitost Přechod systému na variantu 2 je v zásadě možný kdykoliv. Nezbytnou podmínkou je však novelizace zákona o rozpočtovém určení daní. A to tak, aby podíl sdílených daní určený na vzdělávání nebyl fixně stanoven určitým procentem, ale mohl být každoročně aktualizován výpočtem sumy věkových normativů. Důvodem jsou zejména v čase se měnící počty žáků, a to jak v rámci jednotlivých sektorů vzdělávací soustavy, tak v různě finančně náročných oborech vzdělávání. Zejména při aplikaci varianty 2 bude zvláště významné stanovení vhodné hodnoty koeficientu, kterým je dosahován rozdíl mezi sumou vzdělávacích a věkových normativů. Tedy rozdíl, který slouží kraji především k zajištění realizace vlastní vzdělávací politiky. Varianta 3 je sice možná, nicméně při její aplikaci převažují rizika, vyplývající z jisté nesystémovosti, nad příležitostmi, spočívajícími ve zdánlivé jednoduchosti a nekonfliktnosti. Zásadní změnou oproti stávajícímu stavu je návrh, aby tzv. školské služby (zejména stravování a ubytování žáků nebo pedagogicko-psychologické poradenství) byly financovány odlišně od způsobu financování vlastní veřejné vzdělávací služby. Již samotné označení školské služby není přesné a vystihující. Nejedná se totiž o služby, které by musely být nutně zajišťovány školami nebo tzv. školskými zařízeními. Jde jistě o služby, které se vzděláváním souvisejí, v zásadě však není důležité, kdo je poskytuje, ale jak, komu, za jakých podmínek a jak kvalitně jsou poskytovány. Navíc podpora poskytování uvedených služeb představuje i nezanedbatelný aspekt sociální. Dnešní praxe však primárně finančně nepodporuje samotné poskytování těchto služeb, ale hradí zejména institucionální náklady na platy zaměstnanců a některé další vybrané výdaje tzv. školských zařízení. Současně je omezena možnost čerpání těchto finančně podporovaných služeb jen pro žáky škol některých zřizovatelů. Podpory se tak cíleně nedostává potřebným, ale plošně jen těm, kteří se vzdělávají ve školách zřízených státem, krajem nebo obcí. A to ještě jen za podmínky, že při škole působí tzv. školské zařízení. Proto je navrhováno, aby tyto služby byly finančně podporovány z prostředků samosprávných orgánů, a to bez jakékoliv regulace nebo omezení stanovovaných centrem. Příslušné prostředky by příslušné samosprávné orgány získaly buď v rámci věkových normativů (adekvátním navýšením koeficientu k ), nebo fixním procentním podílem ze sdílených daní, alokovaných do rozpočtů krajů a obcí. Finanční podpora poskytování takových služeb by pak mohla být poskytována jak institucionálně, tak s ohledem na individuální sociální potřebnost, případně s ohledem na očekávání občanů a priority stanovené konkrétním samosprávným orgánem. Zcela specifickou oblastí, která je dnes rovněž považována za vzdělávání, je oblast tzv. výchovné péče. V podstatě se však nejedná o vzdělávání, ale o zajišťování náhradní rodinné péče z důvodů, o kterých rozhoduje soud nebo příslušný orgán péče o dítě. Gesce za předmětnou oblast a následně způsob institucionálního, organizačního a finančního zajištění výchovné péče by měly být podrobeny detailní analýze a následnému zpracování speciálního strategického dokumentu, který ovšem formálně, věcně ani ekonomicky s problematikou vlastního vzdělávání přímo nesouvisí. Proto také, s jedinou výjimkou, není v tomto dokumentu řešen. Tou výjimkou je právní postavení škol, dnes zřizovaných 42\nDůvěra a příležitost. Walter Bartoš stínový ministr školství ODS\nDůvěra a příležitost p r o v z d ě l á v á n í Walter Bartoš stínový ministr školství ODS č. 2/2003 modrá šance pro vzdělávání Walter Bartoš stínový ministr školství ODS PhDr. Walter Bartoš se narodil\nReforma financování regionálního školství - FAQ - OTÁZKY ZASLANÉ PROSTŘEDNICTVÍM KONTAKTNÍHO FORMULÁŘE\nReforma financování regionálního školství - FAQ - OTÁZKY ZASLANÉ PROSTŘEDNICTVÍM KONTAKTNÍHO FORMULÁŘE aktualizace: 17. 3. 2016 Mateřské, základní a střední školy, konzervatoře a školní družiny - pedagogové


Postavy: Ostatní — Svět na žluto — Česká televize\n�ivot Simpsonov�ch ovliv�uje mnoho lid�, kte�� postupem �asu p�ib�vaj�. Matt Groening dokonce jednou nakreslil plak�t se v�emi postavami a zv��aty, kter� v Simpsonov�ch byly. Plak�t v�ak ji� nen� aktu�ln�, proto�e po�et ��inkuj�ch v seri�lu se od t� doby zdvojn�sobil.\nJe nejzn�m�j�� postavou zdej��ho starobince” nebo domova d�chodc�, chcete-li. Je otcem Homera Simpsona a dal mu bar�k. Proto�e jej syn vid� u sebe doma jen s nejvy���m sebezap�en�m, bydl� tady. D�ky tomu, �e posb�ral za sv�j dlouh� �ivot nep�ebern� mno�stv� zku�enost�, jeho mozek je nedok�e un�st a napumpuje v�echny najednou do ka�d�ho n�hodn�ho kolemjdouc�ho.\nAbrah�m Simpson, bl�zniv� �idovsk� mu�, je sta�ec nezn�m�ho vysok�ho v�ku. Narodil se n�kde v Irsku nebo ve Skotsku, pamatuje si, �e je synem rodi�� Orvilla a Yumy. Abe, renesan�n� mu� ovl�dl mnoho dovednost�, z�skal doktor�t za nudnost. Jako jedin� na sv�t� dok�e sundat spodky, ani� by si p�edt�m svl�kl kalhoty. Bojoval v obou sv�tov�ch v�lk�ch, v Koreji a ve Vietnamu. Byl ��astn�kem �erno�sk�ch nepokoj�, za�il �asy, kdy jste si za �tvr��k leccos koupili, ale tak� �asy, kdy prezidenti USA ml�tili d�ti den co den. Abe Simpson je zcestoval�. B�hem pobytu v Evrop� p�edv�d�l stript�z Hitlerovi, cestoval po Asii, Africe, Austr�lii i Ji�n� Americe. Je pilot samouk, matador a tak� autor n�kolika sc�nek seri�lu Itchy a Scratchy.\nJe lev�k a siln� v���c�. M�t n�jak�“ sousedy, to zn� ka�d� z n�s. N�kdy je to s nimi t�k�, ale d� se to vydr�et. Ov�em instituce sousedstv� pana Neda Flanderse s Homerem Simpsonem se podob� �asto o�istci. Na druh� stran� pochopme tak� Homera. Jak dlouho lze vydr�et ka�dodenn� pozdravy typu: Zdrav��ko, soused��ku!” nebo P��ek shled��ek!” Ned Flanders je nenapraviteln� nositel dobr� n�lady. Stane-li se, �e by jej cht�l n�kdo o n�ladu p�ipravit, �i nedej Bo�e, m�l o ni p�ij�t, v�dycky m� po ruce svoje mil�“ pr�pov�dky typu H�dyli d�dily!”nebo Gugily dugily!”, Jakpakliso vedelisi Simpsnili!”,Buenos ding-dongdiddly-dias, senor!” a podobn�. A dobr� n�lada je okam�it� zp�tky. Dvoj�ata Roda a Todda vychov�v� Ned Flanders v pevn�ch k�es�ansk�ch z�sad�ch, nesm�j� ani pomyslet na televizi, mus� se modlit alespo� t�ikr�t denn� a jedin� videohra, kterou m�ou hr�t je Obra� Satana”.\nNed m�l man�elku Maude. Tragicky zem�ela p�i nezadr�iteln�m p�du z tribuny, kdy� byla zasa�ena asi deseti tri�ky adresovan�mi p�vodn� Homeru Simpsonovi. Dobr�k Ned Flanders je mor�ln� �ist� a ochotn� sko�it do ohn� pro bli�n�ho sv�ho. M� jen dv� drobn� chybky. Je neuv��iteln� vt�rav� a naivn�.\nProsl�ch� se, �e je to ��bel, nebo alespo� s ��blem spolupracuje. Nen� divu, �asto vystupuje ve stra�ideln�ch speci�lech a perfektn� tam zapad�. Tento vyz�bl� sta��k s n�padn� �pi�at�m nosem, v�ncem b�l�ch vlas� lemuj�c�m ple� a oble�en� v modr�m nebo zelen�m saku je nositelem v�ech chorob, kter� l�ka�sk� v�da zn� a patrn� i t�ch, kter� nezn�. Kdy� se mu v�e da��, ��belsky si pochvaluje: V���born�” nebo Znamenit�”. Nenechme se m�lit seniln� a� alzhaimrovskou viz��. Je mu ur�it� p�es sto, je poh�dkov� bohat�m majitelem Springfieldsk� elektr�rny. Z�sobuje Springfield elekt�inou a okol� zamo�uje radioaktivitou. Pr�v� proto je absolutn� necita. Je to despota a neuv��iteln� tyran. Miluje v�echny mo�n� podlosti a podl�stky. A ze v�eho nejrad�ji p�ch� ohavn� z�ke�nosti. K ni�emu nepot�ebuje obrovskou koupelnu, kuchy�, n�kolik lo�nic, saunu, divadeln� s�l, baz�n, spoustu historick�ch relikvi� a n�kladn�ch um�leck�ch skvost�, ale m� je. V jeho obrovsk�m s�dle je plno zlep�ov�k� a technick�ch vymo�enost�, nap��klad klonovac� laborato�.\nV luxusn�m zp�sobu �ivota mu pom�h� poskok, pobo�n�k a podejta�ka Waylon Smithers, kter� v n�m vid� sv�j smysl �ivota.\nMontgomery Burns jednou p�i�el o v�echno sv� jm�n�, ale majetek zase brzy a z�konit� z�skal zp�t. Je nezni�iteln�. �elil jadern�m katastrof�m, byl post�elen malou Maggie, m�lem se utopil a tak� vypadl z okna. Koupil sd�lovac� prost�edky ve Springfieldu, m� n�kolik sester a bratr� a hysterickou matku, kter� je 122 let.\nKrom� hromad�n� majetku toho v �ivot� hodn� vykonal. V�l�il v odd�lu Pekeln�ch ryb, ��astnil se boje proti hnut� hippies, cht�l adoptovat Barta, pokusil se zab�t d�du Simpsona i jeho exman�elku Monu, matku Homera. Zp�sobil zatm�n� slunce a na star� kolena pojal touhu o�enit se s babi�kou Bouvierovou, ta mu v�as utekla z kostela. Pot� pojal z�m�r o�enit se s mladou policistkou Viktori�, kter� by klidn� mohl b�t d�de�kem.\nV nekreslen�m, re�ln�m sv�t� lze nal�zt ��st pana Charlese Montgomeryho Burnse v mnoha lidech. Bohat� sta��k ve filmu p�edstavuj�c� zlo, chtivost, lakotu, marnivost a dal�� nezmary je ale inspirovan� skute�nost�. Nejde v�ak (na�t�st�) o jednu osobu. P�edlohou pro vzhled animovan�ho pana Burnse se stal norsk� multimilion�� Fredrik Olsen. Fred Olsen je ji� �tvrtou generac� ��f� Fred Olsen Group, zalo�enou jeho prad�de�kem Petterem Olsenem. Mimo jin� majitel firmy Timex. Olsen v�ak nebyl jedinou inspirac� Matta Groeninga. Povahu p�evzal od dal��ch megaloman� typu J. P. Morgan, Howard Hughes, William Randolph Hearst, Andrew Carnegie nebo zn�m� John D. Rockefeller.\nMajitel, provozovatel a obsluha stejnojmenn�ho pajzlu U Vo�ka“. Jeho nejlep��mi p��teli jsou Homer Simpson a Barney Gumble, co� se kryje s nejlep��mi �tamgasty putyky, j�m� jsou tak� je�t� Lenny a Carl. P��tel� nebo nep��tel�, v tom Vo�ko nevid� rozd�l. Bez pen�z do hospody nelez!Nem�-li n�kdo u sebe pen�ze, nem� u n�j co pohled�vat. Shrben� postava, charakteristick� z�pach a li��ck� �sm�v, to je b�val� boxer Vo�ko Szyslak. B�v� ozna�ov�n za mrzouta a star�ho bru�ouna.\nU Vo�ka“ n�v�t�vn�k zapomene na smutky, chmury a probl�my. Tady se prost� a jednodu�e nas�v�. Proto�e Vo�ko Szyslak studoval na univerzit� pro barmany a pat�il mezi nejlep�� absolventy, n�kolikr�t jej napadl nov� podnikatelsk� z�m�r. Jednou p�ejmenoval cel� podnik na U Ohniv�ho Vo�ka“, jindy se sna�il ud�lat z baru rodinn� restaurant jm�nem Rodinn� krm�tko str��ka Vo�ka.”\nKdy� s Vo�kem nav�zala spolupr�ci Marge Simpsonov�, hospoda se prom�nila do anglick�ho stylu. Pod rou�kou prodejny �r�dla pro zv��ata se neleg�ln� prod�val alkohol. Vrcholem bylo, kdy� se n�levna dokonce zm�nila v asijskou restauraci Tokyo Roe’s. Vo�k�v bar moc neprosperuje, tak�e majitel bydl� v mal� garsonce. Je ter�em neust�l�ch telefonn�ch vt�pk� Barta Simpsona. Probl�my �e�� Vo�ko ka�doro�n�mi v�no�n�mi pokusy o sebevra�du. Zat�m se mu nepovedlo ukon�it �ivot ani skokem z v�ky, ani proj��kou na san�ch uprost�ed d�lnice.\nDrsn�, popudliv� a nevrl� star� spros��k dok�e b�t nad m�ru citliv�. Dok�zal pe�ovat o malou Maggie, s kterou se dokonce sp��telil. Stalo se to ve 14. s�rii v epizod� Vo�ko pe�uje o malou“. Snad tou�� po l�sce, ale jeho sebev�dom� je proklat� mal�. Snad tajn� miluje Marge Simpsonovou, proto�e j� ob�as p�es telefon d�l� neslu�n� n�vrhy.\nMiluje L�zu Simpsonovou a sn� o tom, �e se s n� jednou o�en�. A�koliv miluje tak� ply�ov�ho psa Fifinku, m� p�ed sebou jasnou budoucnost. Bude pracovat jako ��f jadern� elektr�rny a pozd�ji jako poradce prezidentky L�zy Simpsonov�. Jinak je celkem v po��dku, i kdy� je pova�ov�n za nejv�t��ho t��dn�ho stra�pytla. Je nejlep��m kamar�dem Barta, kter� je ve v�em jeho vzorem. Kv�li sv�m vlastnostem se �asto st�v� ter�em �ikany �koln�ch dareb�k� Nelsona Muntze nebo Jimbo Jonese. Nehezky si z n�ho vyst�elil dokonce i Bart. Ohl�sil ho do relace FBI p�tr�” a nen� se co divit, FBI se ho n�sledn� sna�ila chytit. Milhouse se p�ed nimi sna�il zachr�nit skokem z p�ehrady do �eky. Jednou ho pan Burns zmrza�il, proto�e cht�l, aby jeho fotbalov� t�m vyhr�l z�pas. Milhouse zkr�tka p�itahuje �strky a �razy.\nK jeho hlavn�m z�lib�m pat�� sex, alkohol a lehk� drogy. Krustyho jm�no je ve Springfieldu neodmysliteln� spojeno s fastfoodov�m �et�zcem ��aBurger. Vyhl�en� sendvi�e a dal�� dobroty” jsou proslul�. Hodn� m�stn�ch lid� si na nich pochutn�, Krusty by v�ak nic takov�ho nikdy nevzal do �st. Jedin� z donucen�, kdy� se to�� reklama. Jak skon�� z�b�r, okam�it� ten fujtajbl vyplivne a je mu na zvracen�.\nVe m�st� je jinak zn�m� Krustyho slavn� televizn� odpoledn� show, vytv��� ji spole�n� s Lev�kem Melem. P�edv�d� r�zn� sc�nky, stoj� za �vahu, zda jsou komick�, pou�t� epizody seri�lu Itchy a Scratchy, nebo jen tak d�l� podivn� obli�eje. V show m� v�rn� nahr�va�e” jako je t�eba Mr. Teeny, opice z�visl� na cigaret�ch.\nKlaun Krusty, ��a Krusty nebo Herschel Krustofsky, to v�echno jsou jm�na, pod kter�mi ho znaj� springfieldsk� d�ti jako vesel�ho bavi�e.\nM�lokdo v�, co d�l� klaun Krusty za oponou nebo kdy� vypne kamera. Jednou d�tem poodhal� svou pravou tv�� v p��m�m televizn�m p�enosu... cht�l po d�tech antidepresiva na uklidn�n�. Jinak r�d �lukuje m�s��n� k�men, zapaluje si cigarety bankovkami a pln� vlastn� baz�n krevetami.


Česká republika pro cizince, Nosková H. a Polišenská M., Ústav pro soudobé dějiny AV ČR, Praha 2003, ISBN - PDF\nČeská republika pro cizince, Nosková H. a Polišenská M., Ústav pro soudobé dějiny AV ČR, Praha 2003, ISBN\nDownload "Česká republika pro cizince, Nosková H. a Polišenská M., Ústav pro soudobé dějiny AV ČR, Praha 2003, ISBN 80-7285-023-7"\n1 Česká republika pro cizince, Nosková H. a Polišenská M., Ústav pro soudobé dějiny AV ČR, Praha 2003, ISBN Člověk a stát, Maritain J., Triáda, Praha 2007, ISBN Dávné budoucnosti, Hodge H.N., Hnutí Duha, Brno, ISBN Dobré příklady přístupu obcí k zaměstnávání osob se zdravotním postižením v ČR a Velké Británii, Národní rada zdravotně postižených v ČR, Praha 2004 Družstevní a svépomocné koncepce v českém ekonomickém myšlení, Bažantová I., Prospektum, Praha 2002, ISBN Družstevnictví a jeho role v tržní ekonomice, Hunčová M., Edice Akta universitatis aeconomicae, UJEP Ústí nad Labem 2006 Domov je místo odkud tě nevyhodí, Dagmar Zezulová, V.U.G., spol. s.r.o., Olomouc, ISBN ; Ekonomický rozměr občanské společnosti, Hunčová M, Fakulta sociálně ekonomická UJEP Ústí nad Labem 2004, ISBN Evaluace sociálních programů, Smutek M., Gaudeamus, Hradec Králové 2005, ISBN Financování ve veřejném sektoru a nestátním neziskovém sektoru, Hamerníková B., Eurolux Bohemia, Praha 2000, ISBN Flexicurity-hledání rovnováhy mezi flexibilitou a ochranou trhu práce, Nekolová M., Academia, Praha 1998, ISBN Generace 50 plus v České republice, I.a II.díl, Ledax, Česká Budějovice 2004 Hospodářské soustavy, Engliš K., Všehrd, Praha 1991, ISBN Hospodářská, sociální, kulturní práva a zdravotně postižení, Vysokajová M. Karolínum, Praha 2000, ISBN Informační publikace pro cizince Česká Republika 2006, Ministerstvo práce a sociálních věcí 2006, ISBN ; Instituce a odpovědnost, Klusoň V., Karolinum, Praha 2004, ISBN Integrace dlouhodobě nezaměstnaných osob se zdravotním postižením zpět do pracovního procesu, Reintegra, Krnov 2004 Jak podnikat po vstupu do EU, Malach A., Grada Publishing, Praha 2005, ISBN Jdu do práce, Dvořáková,H, Králíková K., o.s.asistence, Praha 2007, ISBN Kapitoly z multikulturní tolerance I., EIS UK SVLP, Praha 2002, ISBN ; Kapitoly z multikulturní tolerance II., EIS UK SVLP, Praha 2004, ISBN ; Kapitoly z multikulturní tolerance III., EIS UK SVLP, Praha 2006, ISBN ; Kapitoly z multikulturní tolerance IV., EIS UK SVLP, Praha 2006, ISBN ; Kariéra, rodina, rovné příležitosti, Gender Studies o.p.s.,praha 2006, ISBN ;\n2 K problematice ratifikace Evropské charty regionálních či menšinových jazyků v České republice, Mgr. Martina Jirsová, PhDr. Andrej Sulitka, Úřad vlády České republiky, Sekretariát Rady pro národnostní menšiny, ISBN ; Kolektivní vyjednávání aneb uplatnění rovnosti mužů a žen v praxi učební manuál, ČMKOS, Praha duben 2007; Kvalita života a realizace principu rovných příležitostí na trhu práce, Adámek P., Němec O., Acta Oeconomica Pragensia, 2005, ISBN ; Legislativa pro zdravotně postižené a jejich integrace do společnosti VIII.celostátní seminář se zahraniční účastí, Sdružení zdravotně postižených v ČR, Praha 1998; Manažerské účetnictví, Hunčová M., Moravo, Ostrava 1999; Metodická příručka pro poradce nezaměstnaných osob se ZP, Národní rada zdravotně postižených ČR, Centrum pro ZP kraje Praha (Mgr. Jaroslava Jesenská a kol. Mgr. J. Zavadilová, B. Kroupová, J. Malá, I. Svobodová) ISBN ; Metodika motivačních nástrojů pro zaměstnávání OZP - Svaz průmyslu a dopravy ČR, Rozvojové partnerství PENTACOM, projekt CIP EQUAL Rehabilitace-aktivace-práce; 3. Mezinárodní konference bez bariér bez hranic, občanské sdružení TRIANON,Český Těšín 2005, ISBN ; 4. Mezinárodní konference bez bariér bez hranic, občanské sdružení TRIANON, Český Těšín 2006 ISBN ; Mezinárodní seminář Rozvoj lidských zdrojů v Evropě směrem k inkluzivní společnosti, Acta Mechanica Slovana, Technická univerzita Košice, 2004 Naslouchejte jim praktický průvodce pro organizování schůzek sociálně ohrožených seniorů, Centrum politických analýz, Praha 2007; Národní akční plán sociálního začleňování na léta , MPSV ČR, Praha 2004; Národnostně menšinová politika České republiky- základní dokumenty, RNDr. Milan Pospíšil, PhDr. Andrej Sulitka, CSc., Úřad vlády ČR, ISBN ; Národní rozvojový program mobility pro všechny, Úřad vlády ČR, Národní rada zdravotně postižených ČR; Nejen trh, Potůček M., SLON Praha 1997, ISBN Nezaměstnanost jako sociální problém, Mareš P., Sociologické nakladatelství, Praha 1998, ISBN ; Neziskové organizace v ekonomické teorii:analýza vývoje a motivace bezplatných dobročinných aktivit, Schaad M., Masarykova univerzita, Brno 1998, ISBN Některé aspekty socializace lidí se zdravotním postižením:kapitoly ze sociologie handicapu, Novosad L., Technická univerzita, Liberec 1997, ISBN Osobní asistence, poradenství a zprostředkování, Jana Hrdá, Asociace poraden pro zdravotně postižené (APZP), ISBN ; Plnění úmluvy o odstranění všech forem diskriminace žen, MPSV ČR, Praha 1998, ISBN ;\n3 Podpora začínajících podnikatelů jako součást sociální ekonomiky sborník z mezinárodní konference Podnikatelské líhně, Edukol vzdělávací a poradenské sdružení s.r.o., Olomouc 2008, ISBN ; Podpůrné technologie rovné příležitosti pro osoby se zdravotním postižením, Technická univerzita Košice, ISBN ; Posílení postavení nezaměstnaných ZP občanů na trhu práce na území Prahy, Národní rada zdravotně postižených v ČR, Praha 2006, ISBN ; Princip rovného postavení mužů a žen v právu Evropské unie, MPSV ČR, Praha 1998, ISBN ; Prosazování rovnosti mužů a žen na trhu práce v České republice, Český helsinský výbor, Praha 2002, ISBN X; Příručka o integraci, Jan Niessen, Yongmi Schibel, české vydání Ministerstvo práce a sociálních věcí 2005, ISBN ; Příručka pro genderově citlivé výchovné poradenství, Otevřená společnost o.p.s., Praha 2007, ISBN ; Předprofesní a profesní příprava zdravotně postižených, Opatřilová D. Zámečníková D., Masarykova univerzita, Brno 2005, ISBN Psychologie ve světě práce, Štika J. a kol., Karolinum, Praha 2003, ISBN Psychologie handicapu, Vágnerová M. a kol., Karolinum, Praha 204, ISBN Romovia, Cigáni, kočovníci, Informační a dokumentační středisko o Rade Evropy, Academia Istropolitana, Bratislava 1997 Romové v systémech sociální ochrany, zdroje sociální distance, Víšek P. Kepková M., In. Romové v České republice, Socioklub, Praha 1999, ISBN Rovné příležitosti pro ženy a muže na trhu práce, EIS UK SVLP, Praha 2001, ISBN ; Rovné příležitosti žen a mužů v zaměstnání, Nesehnutí, Brno 2003, ISBN ; Rovné příležitosti do firem, Gender Studies o.p.s., ISBN ; Rozhledna sociální integrace, o.p.s.otevřená společnost, 2008, ISBN ; Slaďování profesního a rodinného života, Český svaz žen, Praha 2006; Slaďování profesního a rodinného života, Mgr. Jana Chržová, PhDr. Jaroslava Kahánková, Český svaz žen 2006; Služby péče o děti a další závislé osoby, Český svaz žen, Praha 2007; Sborník příspěvků z I. Konference Vysokoškolské studium bez bariér, Technická univerzita v Liberci, PhDr. et. Mgr. Libor Novosad, PhD., ISBN ; Senioři a sociální opatření v oblasti stárnutí z pohledu veřejnosti zpráva z empirického výzkumu, Vidovičová, L. a kol., Výzkumný ústav práce a sociálních věcí, Praha 2003 Sociální ekonomika, Macek L., Česká grafická unie, Praha 1947; Sociální ekonomika, sborník z mezinárodní konference, o.s.orfeus, Praha 2006, ISBN X;\n4 Sociální ekonomika a NNO v ČR, Centrum pro výzkum neziskového sektoru při NROS, Praha 2005; Sociální ekonomika a sociální podnik-jejich kořeny a perspektivy, Hunčová M. a kol., sborník z mezinárodní konference, FSE UJEP Ústí nad Labem 2005, ISBN ; Sociální ekonomika a sociální podnik jako nástroj veřejných politik, Hunčová M. a kol., sborník z mezinárodní konference, FSE UJEP Ústí nad Labem 2006, ISBN ; Sociální ekonomika, sociální podnik a sociální kapitál, Hunčová M. a kol., sborník z mezinárodní konference, FSE UJEP Ústí nad Labem 2007, ISBN ; Sociální ekonomika v Evropském kontextu, Ing. Marie Dohnalová, CSc., Akademické nakladatelství CERM, Brno 2006, ISBN ; Sociální ekonomika v evropeizaci českého hospodářství, Dohnalová M., Národohospodářský ústav J.Hlávky, Praha 2006, ISBN Sociální ekonomika-sociální podnikání, Dohnalová M. a kol., Akademické nakladatelství CERM, Brno 2007, ISBN Sociální ekonomika v Evropské unii a její aplikace na podmínky České republiky, Centrum denních služeb o.s. Orfeus, ISBN ; Sociálně vyloučení a sociální ekonomika, sborník z celostátní konference, o.s.orfeus, Praha 2007, ISBN ; Sociální problémy z aspektu gender, Janebová R., Gaudeamus, Hradec Králové 2006, ISBN Sociálně právní minimum pro zdravotně postižené, Hutař Jan, Národní rada zdravotně postižených ČR, Praha 2006, ISBN ; Společenská odpovědnost firem, Dopravní vzdělávací institut a.s., Praha 2006; Souhrnná metodika podporovaného zaměstnávání, Vitáková P., Rytmus, Praha 2005, ISBN Soumrak sociálního státu, Keller J., Sociologické nakladatelství, Praha 2005, ISBN let družstevnictví v České republice, Vávrová V. a kol., Družstevní asociace ČR, Praha 2006, ISBN Transformace české ekonomiky (politické, ekonomické a sociální aspekty), Spěváček V. a kol., Linde, Praha 2002, ISBN Třetí sektor a občanská participace v České republice, Rakušanová P., In. Participace a zájmové organizace v ČR, SLON, Praha 2005, ISBN Úspěchy programu romské integrace, Centrum politických analýz, Praha 200;7 Veřejná správa-sociálně psychologické problémy v historii a současnosti, Vláčil J., Linde, Praha 2002, ISBN Veřejná politika, Potůček M. a kol., SLON, Praha 2005, ISBN Veřejný zájem a stárnutí, Purkrabek M., In. Sborník prací projektu IGA MZ ČR , Praha 1999 Víc (různých) hlav víc ví Diversity Management, Nový Prostor o.s., Praha 2007, ISBN ;\n5 Vývoj družstevnictví na území ČSFR, Smrčka L a kol., Svépomoc, Praha 1992, ISBN X Vzdělávání Romů, Šotolová E., GRADA Publishing, Praha 2001, ISBN ; Za horizontem globalizace:utváření udržitelné globální DharmaGaia, Praha 2001, ISBN ekonomiky, Henderson H., Zaměstnávání zdravotně postižených s vlastním zaměřením na transformující se země, Sdružení zdravotně postižených v ČR, Praha 2001; Zaměstnávání osob znevýhodněných na trhu práce metodika, Charita Opava 2005; Zásady nediskriminace v právu Evropské unie, MPSV ČR, Praha 2001, ISBN ; Základy speciálního poradenství-struktura a formy poradenské pomoci lidem se zdravotním nebo sociálním postižením, Novosad L., Portál, Praha 2000, ISBN Zdravotně postižení-programy pro 21.století, Jesenský Jan a kol., Gaudeámus, Hradec Králové 2003, ISBN Zemědělské družstevnictví v Československu do roku 1952, Feierabend L., Stehlík, Volary 2007, ISBN Zpráva o situaci národnostních menšin v České republice za rok 2003, Úřad vlády ČR 2004, ISBN ; Zpráva o situaci národnostních menšin v České republice za rok 2004, Úřad vlády ČR 2005, ISBN ; Zpráva o situaci národnostních menšin v České republice za rok 2005, Úřad vlády ČR, ISBN ; Zvyšování adaptability občanů se zdravotním postižením legislativní rámec, Rozvojové partnerství ADIP, 2007; Zvyšování adaptability občanů se zdravotním postižením, Rozvojové partnerství ADIP, 2007;


Do Jablonce míří další velké jméno. V Eurocentru zazpívá hlas Iron Maiden - iDNES.cz\n10. dubna 2014 17:00, aktualizováno 17:00\nJablonecké Eurocentrum hostí v pátek 11. dubna koncert zpěváka Blaze Bayleye. Ten v minulosti nazpíval dvě alba s legendární metalovou úderkou Iron Maiden. Do Jablonce tak po Young Gods, Napalm Death či Zion Train míří další hvězdné jméno světové hudby.\nZ mladé máničky z časů Iron Maiden se stal pořádný pořez. | foto: www.classicrockmagazine.com\nZlé jazyky jej kvůli někdejšímu krátkému a nepříliš vydařenému pěveckému angažmá v legendární britské heavymetalové skupině Iron Maiden poněkud cynicky nazývají Dickinson chudých.\nZpěvák Blaze Bayley sice tehdy v řadách Iron Maiden zmíněného Bruce Dickinsona zrovna důstojně nenahradil, přesto mu výše uvedené označení značně křivdí.\nPřijede to dokázat v pátek do velkého sálu Eurocentra v Jablonci nad Nisou. "Kdo zažil jeho koncert, ví, že výstup zpěváka je nabitý neskutečnou energií. Blaze si nehraje na laciné pózy, nehraje s fanoušky přetahovanou o přídavky, prostě přijde a na doraz zpívá od začátku do konce. Zároveň je naplněn velkou pokorou, protože ve svém životě zažil nejeden zlom," říká dramaturg Eurocentra Jan Ocilka.\nNavíc má k českým fanouškům důvěrný vztah. "O jeho vstřícném přístupu svědčí příklad z jednoho zkrachovalého festivalu, kde pro fanoušky marně čekající na nějakou produkci jako jediný improvizovaně vystoupil v pivním stanu s krátkým setem: sám, bez kapely a doprovodu," zdůraznil Ocilka.\nOd protloukání se ke krátké slávě\nBayley, vlastním jménem Bayley Alexander Cook, se narodil v třiašedesátém roce v anglickém Birminghamu, městě, které proslavili černokněžníci Black Sabbath.\nProtloukal se zprvu všelijak, až v jednadvaceti letech stanul za mikrofonem metalové skupiny Wolfsbane. Nazpíval s nimi čtyři studiová a jedno živé album, ale bylo z toho všeho akorát jen věčné lopocení se po klubech.\nPořádná sláva se ne a ne dostavit. Bylo jasné, že se něco musí stát. V roce, v němž oslavil Bayley třicátiny, se rozhodl zpěvák slavných Iron Maiden Bruce Dickinson, lehce unavený stereotypem domovské kapely, odejít na sólovou dráhu.\nTehdy si baskytarista Steve Harris vzpomněl na Wolfsbane, kteří na jednom turné hráli jako předkapela Iron Maiden. Lépe řečeno - vzpomněl si hlavně na jejich zpěváka. A náhrada za Dickinsona byla na světě.\nOrtodoxní fanoušci Iron Maiden Bayleye nikdy nepřijali\nZpočátku to vypadalo skvěle: nová krev už trochu usínající kapelu omladí, psalo se v hudebních magazínech. Jenže skutečnost byla trochu jiná. Zarytí fanoušci Bayleye, který byl proti zbytku skupiny mladíčkem, nikdy za svého nepřijali.\nCítila to kapela, cítil to i sám Bailey, který se ocital pod větším a větším tlakem. Začalo se to projevovat na kvalitě živých vystoupení, kde ne vždy podal zrovna výkon, jaký by chtěl (a na jaký by za normálních okolností měl).\nAni desky se neprodávaly nikterak valně. Krátce po Bayleyově nástupu k Iron Maiden, v pětadevadesátém, vyšlo album The X-Factor, o tři roky později Virtual XI.\nNebyly to tak úplně špatné nahrávky, ale obchodní výsledky hovořily jasnou řečí: prodeje alb (ruku v ruce s návštěvností koncertů) klesly všude ve světě; snad s výjimkou Jižní Ameriky, kde patřili Iron Maiden doslova k modlám.\nV roce 1999 se tak trochu k úlevě kapely, fanoušků i Bayleye samotného rozhodl Bruce Dickinson do Iron Maiden vrátit.\nNová kapela zpěváka nakopla\nMnozí v tu chvíli Bayleyho považovali za odepsanou a tragickou postavu britské heavymetalové scény. To ale bylo poněkud předčasné. Zpěvák založil spolu s mladými, nepříliš známými, ale talentovanými hudebníky kapelu Blaze.\nJiž rok po nuceném odchodu je na světě velice kvalitní debutové album nové formace s názvem Silicon Messiah. Dobře se vedlo i následujícím nahrávkám. Sestava Blaze ale příliš dlouho nevydržela, hudebníci se měnili jako na běžícím páse, a tak se nakonec frontman rozhodl vydávat další desky a vystupovat pod hlavičkou Blaze Bayley.\nNa turné, v jehož rámci dorazí do Jablonce, Bayleyho doprovodí členové britské heavymetalové skupiny Absolva: kytarista Chris Appleton, baskytarista Dan Bate a Martin McNee na bicí nástroje.\nKoncert začíná v Eurocentru v osm večer. Vstupenky jsou v předprodeji v pokladně Eurocentra za 250, v den akce za 290 korun. V síti Ticketstream stojí v předprodeji také 250 korun.\nTémata: Jablonec nad Nisou, hudební skupina, Bruce Dickinson, Napalm Death, Steve Harris, iPad, Liberecký kraj, koncert, Birmingham, Black Sabbath, Iron Maiden, Jablonec nad Nisou, X-Factor\nUž není pochyb, že Jablonec nad Nisou je na tom již několik let s hudebními koncerty lépe než do té doby dominantní...\n208 240 Kč


Lcd televize s dvd | AZZ.CZ\nLcd televize s dvd\nlcd 24 televize samsung  •  lcd televize 26 66 cm s dvd  •  lcd televize dvd  •  lcd televize s dvd  •  lcd televize s dvd prehravacem  •  lcd televize s hdd  •  lcd televize s vestavenym dvd  •  lcd televize s wifi  •  lcd televize samsung  •  lcd televize samsung le22c450e1w  •\nEdice České televize - Dukla 61 - DVD\nDukla 61 / 154 min. / DVD Námět: Jakub Režný / Scénář: Jakub Režný, Matěj Podzimek / Režie: David Ondříček / Hlavní kamera: Marek Dvořák / Architekt: David Vondrášek / Kostýmní výtvarník: Kateřina Š\nEdice České televize - Mucimutr - 1 DVD\nVýpravná pohádka o zázracích, které se dějí, když uděláte první krok. Princezna Karolína si s pláčem zkouší černé šaty, nad královským hradem krouží obrovský drak a mezi pozvanými princi není ani jede\nEdice České televize - O pokladech - DVD\nTři strážci podzemního pokladu si pohrají se třemi lidskými osudy - s žárlivým Jakubem, hodnou Barborkou a chamtivým Bořivojem. Ti všichni se vydají hledat poklad a půjde jim nejen o něj, ale předevší\nEdice České televize - Šťastný smolař - DVD\nKominický synek Filip se narodil se smůlou na patách. Ve chvíli, kdy je mu nejhůř, potká dceru Štěstěny, krásnou Haničku, kterou vězní hrubián Karlos. Ve snaze získat její lásku a zbavit se proklaté s\nStrhující třídílné kriminální drama z produkce České televize. V hlavní roli Ondřej Vetchý a Martin Finger. Dvacetiletá Lily přibíhá v šoku uprostřed noci do bytu svého otce, policejního vyšetřovatele Richarda, aby mu celá od krve sdělila, že v sebeobraně zabila svého milence. Poté, co Richard zjistí, že zavražděným je prominentní soudce Kowalský, rozhodne se dceru krýt a zamete stopy. Když se po čase ostatky oběti najdou, je vyšetřování přiděleno kriminalistickému týmu, který vede právě Richard. V průběhu ale zjišťuje, že postupně získávané důkazy jsou v rozporu s verzí jeho dcery\nVýpravná pohádka o zázracích, které se dějí, když uděláte první krok. Princezna Karolína si s pláčem zkouší černé šaty, nad královským hradem krouží obrovský drak a mezi pozvanými princi není ani jeden, který by se s ním chtěl... Výpravná pohádka o zázracích, které se dějí, když uděláte první krok. Princezna Karolína si s pláčem zkouší černé šaty, nad královským hradem krouží obrovský drak a mezi pozvanými princi není ani jeden, který by se s ním chtěl utkat. Pomůže kouzelnice se záhadným jménem Micimutr?\nHelimadoe je lyrický příběh z počátku našeho století, s atmosférou maloměstského prostředí, s rázovitými figurami a jemnou analýzou lidských povah. Odehrává se v jihočeském městečku, v němž vnímavý dospívající chlapec prožije... Helimadoe je lyrický příběh z počátku našeho století, s atmosférou maloměstského prostředí, s rázovitými figurami a jemnou analýzou lidských povah. Odehrává se v jihočeském městečku, v němž vnímavý dospívající chlapec prožije první citové okouzlení i hlubokou krizi. Helimadoe jsou i počáteční písmena jmen pěti osobitých dcer drsného venkovského lékaře Hanzelína, který nejen že léčí těžce nemocného chlapce, ale svou moudrostí mu pomáhá bolestný citový zásah překonat....\nJan Hrušínský v groteskním příběhu muže, který se náhodou ocitl v nejvyšších mocensko-politických kruzích a stal se tak účastníkem nebezpečné hry. Kdo je ten suverénní muž, který s neobvyklou elegancí a překvapující profesionalitou začal jednoho dne obsluhovat na recepcích nejvyšších vládních a stranických špiček? Odkud se vzal, jaké má úkoly a kdo ho jimi pověřil? Těmito otázkami si budou ve filmu lámat hlavu členové tajných služeb, důležití i nepodstatní poskokové mocných, kteří jsou přesvědčeni, že znají každý článek důmyslně neprůhledného řetězu vztahů a kompetencí centrálně řízeného státu. Než dojde k překvapivému odhalení tajemného ceremoniáře, žijícího dvojím životem, zdaří se mu ješ...\nV hlavních rolích Tereza Brodská. Po automobilové nehodě se na operačním sále ocitnou dvě téměř mrtvé ženy - stařičká docentka a volavka bytařského gangu Yvetta. Dva lékaři voperují mozek o 50 let starší docentky, která nehodu... V hlavních rolích Tereza Brodská. Po automobilové nehodě se na operačním sále ocitnou dvě téměř mrtvé ženy - stařičká docentka a volavka bytařského gangu Yvetta. Dva lékaři voperují mozek o 50 let starší docentky, která nehodu zavinila, její oběti, mladé dívce. Z bezvědomí se tak probudí žena s tělem a tváří mladé dívky, ale myšlením staré intelektuálky. Příběh, v němž je sci-fi prvek použit vlastně jako startér, je především zamyšlením o lidské identitě a je vytvo...\nEdice České televize - Fantom operety - 5 DVD\nEdice České televize - Labyrint III - 2 DVD\nTřetí řada divácky úspěšného seriálu plná napětí a mystiky. Brněnští kriminalisté v čele s majorem Remešem již potřetí pátrají po pachateli sériových vražd a únosů. Stejně jako v předchozích řadách,\nlcd televize samsung le26d450  •  lcd televize samsung le32c350  •  lcd televize samsung le32c350d1w  •  lcd televize samsung le32d570  •  lcd televize samsung le37d550  •  lcd televize se setoboxem  •  lcd televize sencor  •  lcd televize sharp  •  lcd televize sony  •  samsung televize lcd  •  starsi lcd televize  •  televize lcd orava s dvd  •  televize samsung le32d550 lcd  •  televize sencor lcd  •  televize sharp lcd lc26sb25e  •


Výkup mědi Mnichovo Hradiště, vysoká cena za výkup mědi - vykup-medi.cz\nVýkup mědi Mnichovo Hradiště - výkup mědi za vysoké ceny\nVýkup mědi Mnichovo Hradiště: Naše firma již několik let působí v oblasti výkupu šrotů. Výkup mědi nabízíme v mnoha oblastech - poblíž města Mnichovo Hradiště a blízkém okolí. Díky dlouhodobému působení v oboru jsme rozšířili působnost výkupu po celém území České Republiky.\nVýkup mědi probíhá v lokalitě Mnichovo Hradiště a po celém území ČR. Seznam lokalit si můžete prohlédnout pod odkazem níže.