Protonová léčba rakoviny | Protonové centrum – DOMÉNA NA PRODEJ\nJen málo věcí v životě jsou tolik zničující, jako se dozvědět od lékaře skutečnost, že naše dítě má rakovinu. V tuto chvíli bychom udělali všechno na světě, abychom mu mohli dopřát tu nejlepší dostupnou léčbu.\nV tomto případě je zcela určitě nejvhodnější volba léčby protonová terapie, která není invazivní, je bezbolestná a má o mnoho méně vedlejších účinků, než klasické ozařování.\nTato protonová terapie poskytuje pediatrickým pacientům tu nejlepší alternativu, jelikož proton je velmi přesný a nepoškozuje okolní zdravé tkáně, což je u dětí obzvláště důležitý aspekt.\nDětský organismus je na ozařování velmi citlivý a klasické fotonové záření má velký vliv na jejich růst a vývoj – pokud jsou ozařováním poškozovány zdravé části těla v okolí nádoru. Konvenčním zářením totiž dochází k tomu, že paprsky, které mají ničit rakovinné buňky, ničí často nenávratně i zdravou okolní tkáň kolem rakovinného ložiska. Tím vznikají další, často velmi závažné zdravotní komplikace.\nProto se také téměř vždy u konvenční léčby indikuje nižší dávka záření, aby nedocházelo k velkému poškození zdravé okolní tkáně. Léčba tak ale nemusí být tolik efektivní, jak bychom si přáli.\nProtonovou terapií však můžeme dosáhnout mnohem lepších výsledků, protože protony prochází zdravou tkání jen s malou razancí (poškozují ji minimálně), ale svou sílu použijí až v místě nádoru a na rozdíl od fotonového záření končí svou “ničící úlohu” v nádoru a dále nepokračují. Pro tuto vlastnost je možné použít vyšší potřebné dávky záření – zejména na agresivní nádory, kde čas hraje velkou roli.\nNěkolik studií předních světových univerzitních pracovišť již prokázalo, že u protonové terapie je nižší výskyt sekundárních malignit (druhotných zhoubných onemocnění), než u léčby fotonovou terapií.\nNejčastější rakovinou u dětí jsou mozkové nádory. Protonová terapie se tedy u dětí úspěšně používá pro nádory v oblasti hlavy a podél páteře.\nVýsledky nedávné studie prezentované na American Society of Clinical Oncology prokázaly, že protonová terapie méně škodí dětskému mozku, zatímco fotonová radioterapie byla spojena s významným poklesem IQ u dětí takto ošetřených. Tento fakt právě souvisí s tím, že je konvenční radioterapií nenávratně poškozeno velké procento zdravé tkáně.\nNejen onkologicky nemocné děti, ale dospělí pacienti mohou využít přednosti protonové léčby, která nabízí se vypořádat s jakýmkoli onkologickým problémem v každém věku, při zachování vyšší kvality života.\nVelmi dobré výsledky protonové léčby se osvědčily u zhoubných nádorů oka, nádory prostaty, nádory mozku, nádory v oblasti páteře, nádory hlavy, nádory krku a nádory plic.\nObecně vzato však lze protonem léčit většina nádorů, pro které je indikována léčba ozařováním.\nProtonové centrum tak nabízí léčbu nádorů v oblasti pánve, lymfomů, sarkomů měkkých tkání, časných stádií neodstranitelných nádorů páteře, karcinom jícnu, karcinom jater a slinivky.\nJednotlivé druhy onkologických onemocnění vhodných k léčbě protonovou terapií: Lymfomy – lymfomy v oblasti hrudníku, lymfomy v oblasti břišní a pánevní, lymfomy nacházející se v oblasti krku a hlavy (vedlejší dutiny nosní, Waldeyerův mízní okruh). Léčba protonem je účinnější a bezpečnější než léčba fotony.\nProstata – naprosto ukázkové výsledky studií protonové terapie na tento druh rakoviny byly potvrzeny na konferenci ve Washingtonu – 97% mužů se vyléčilo bez návratu rakoviny! Navíc ještě protonová léčba výrazně redukuje výskyt druhotných zhoubných onemocnění a nežádoucích vedlejších účinků jako je impotence a inkontinence.\nJátra, slinivka, jícen – zde protonová léčba dává novou šanci léčby zejména v případě rakoviny slinivky, kde nejsou metastázy, ale nádor je neoperovatelný z důvodu prorůstání do přiléhajících břišních tepen. U nádorů ostatních orgánů je opět výhodou, že se může aplikovat do nádoru maximální dávka záření, bez velké zátěže přiléhajících zdravých tkání.\nPlíce – patří mezi nejčastější nádor u mužské populace. Běžným ozařováním je však pacient vystaven vysokému riziku okamžitých i pozdějších následků této léčby. Mezi ně patří zejména dechové a polykací potíže, kašel, únava, ztráta chuti k jídlu a také vyvinutí ischemické choroby srdeční / infarkt myokardu/ .\nProtonovou léčbou jsou rizika těchto vedlejších účinků značně minimalizována a opět je možné použít vyšší dávky záření směrované pouze do nádoru, tím se nevystavují životně důležité okolní orgány riziku poškození..\nNádory hlavy a krku – tyto nádory se velmi dobře léči konvenčním ozařováním, ale bohužel až u 50% pacientů se může nádor objevit znovu. Ozařováním fotony může také dojít ke ztrátě zraku, poškození sluchu a slinných žláz.\nRizika jsou opravdu velká a proto je i zde lepší volbou protonová terapie, která tyto nežádoucí účinky léčby výrazně omezuje.\nNádory mozku – jsou vždy obtížné, protože jsou umístěny v blízkosti vysoce citlivých míst. Pomocí protonové léčby však lze dosáhnout vysokého léčebného účinku, bez velké zátěže okolní zdravé tkáně – tím lze dosáhnout co největší míry zachování intelektuálních a endokrinních funkcí, včetně zachování kvality zraku a sluchu.


Věnuji sbírku balených cukrů – Tlachárna – fórum – ksbc.cz\nNavigace fóra - nacházíte se zde:FórumTlachárna: Tlach cukryVěnuji sbírku balených cukrů\nVěnuji sbírku balených cukrů\n#1 · 8.11.2021, 18:52\nCitát ze zdroje Host dne 8.11.2021, 18:52\nRáda bych věnovala svou sbírku cukrů z dětství. Je jich sedm krabic od bot, většina česká, ale v některých krabicích i zahraniční (rozděleny podle států). Možné předání Zbýšov u Brna a okolí. Po dohodě i jinde. O více informací či v případě zájmu pište na email iva.plucarova@seznam.cz.\nJarda K. and Michal Valenta have reacted to this post.\nJarda K.Michal Valenta\n#2 · 14.11.2021, 14:02\nCitát ze zdroje Host dne 14.11.2021, 14:02\nOpravdu o ně nikdo nemá zájem? Je mi líto je jen tak vyhodit...\n#3 · 14.11.2021, 19:57\nCitát ze zdroje Michal Valenta dne 14.11.2021, 19:57\nDobrý den, samozřejmě bych zájem měl, jen jsem z Prahy. Jen jedině, pokud by to šlo doručit na naši pobočku Vorwerk v Brně?\n#4 · 14.11.2021, 23:01\nCitát ze zdroje Host dne 14.11.2021, 23:01\nDobrý večer, pane Valento. Bylo by asi jednodušší poslat přes Zasilkovnu třeba, rovnou do Prahy. Zítra to zvážím a dám vědět, jak by ta doprava vycházela. Případně to proberu s mužem, který občas do Brna jezdí...\n#5 · 14.11.2021, 23:10\nCitát ze zdroje Michal Valenta dne 14.11.2021, 23:10\nDěkuji za zprávu. Když tak můžete, prosím, psát na mail: michal_valenta@volny.cz\nAť tady neobtěžujeme ostatní.\n#6 · 15.11.2021, 21:33\nCitát ze zdroje Host dne 15.11.2021, 21:33\nTak je to necelých 12kg. Pokud bych to posílala přes Zasilkovnu, stálo by Vás to 210,- a mohla bych to poslat do Prahy na pobočku Vámi vybranou. Nebo by možná bylo snazší zajistit odvoz přes PPL, který by to měl vyzvednout přímo u mě doma a dovézt přímo k Vám. Ceník bohužel neznám. Pro jakou variantu se rozhodnete? Díky a přeji pěkný večer.\n#7 · 15.11.2021, 21:34\nCitát ze zdroje Host dne 15.11.2021, 21:34\nOmlouvám se, až teď vidím, že jsme mi zanechal email. Prosím, pokračujte v domluvě přes Iva.plucarova@seznam.cz\nOdpověď na: Věnuji sbírku balených cukrů


Zpropadená karma... - Lupa.cz\nLupa.cz » Zpropadená karma...\nMichal Černý 28. 3. 2008\n...tak nějak by si mohl asi povzdechnout návštěvník nejednoho blogovacího systému při zpravodajských serverech, kde hon za vyšší reputací vyústil u některých blogerů v tématický a názorový populismus. Přitom původní myšlenka vypadala tak nadějně…\nJen na úvod by bylo dobré říci, co to ta karma vlastně je. Pokud nahlédneme do slovníku cizích slov, pak se dozvíme následující: 1. plynový průtokový ohřívač vody, 2. karma. Následuje sousloví Karma Kagjü – jedna z velkých škol Diamantové cesty buddhismu, linie bezprostředního ústního předávání učení kladoucí hlavní důraz na meditaci a přímý přenos prožitku podstaty mysli z učitele na žáka (zdroj: Slovník cizích slov). Obvyklý zkušený uživatel Internetu si však nevzpomene ani na průtokový ohřívač, ani na náboženskou integritu, ale na reputaci blogera.\nPrincip je jednoduchý – cílem „hry“ je na svůj článek nalákat co nejvíce čtenářů, kteří ohodnotí článek kliknutím na příslušný odkaz na znamení, že se jim líbí. Čím více kliknutí, tím vyšší karma. Celý systém se pochopitelně tváří ještě daleko složitěji, ale kostra je zhruba taková. Současně platí, že čím větší karma, tím více návštěvníků. Na některých serverech se potom může váš dlouhodobý výkon přetavit na visačku „VIP bloger“. To je v podstatě bloger, který má ještě větší šanci ještě většího množství návštěvníků, tedy na stále vysokou (a do určité míry rostoucí) karmu. Kromě nich se někde VIP stávají i osoby, o něž má ten který web zájem, aby blogovaly (herci, novináři, politici,…).\nNa první pohled se jedná o geniální motivační program. Bloger napíše dobrý článek, vymyslí geniální téma a na oplátku bude mít vysokou reputaci a velké množství čtenářů. Ukazuje se ale, že to tak úplně ideální není. Někde má vysokou karmu ten, kdo se objeví na titulní stránce celého webu. Ten má v zásadě vyhráno. Jinou možností je zvolit takové téma, které se bude lidem líbit – nejlepší kombinací (například na iDnes) je článek podporující eutanázii, potraty a odsuzující církev (nejlépe katolickou). Vtip je v tom, že i když je počet souhlasících a nesouhlasících čtenářů například 3:7, hlasy těch třiceti procent vytvoří výbornou karmu.\nVše tak spěje k populismu doplněnému zásahy korektorů, kteří rozhodují o tom, který spot se objeví na titulce, o výběru z blogů, … Ač si nemyslím, že by si počínali manipulačně naschvál, právě jejich chování ovlivňuje karmu více něž dost. A tak se nám začínají rodit první blogerské celebrity Lidovek, iDnes, Respektů a dalších webů. Pomalu, nenápadně, bez hluku. Snad jen někteří z trochou populismu v začátcích. Zda tuto podporu dokáží přetavit v komentátorský či žurnalistický úspěch dlouhodobějšího charakteru, ukáže až čas. I tak by bylo dobré zvážit, zda je systém karmy tím nejlepším, co blogerský boom mohlo potkat. Osobně si myslím, že nikoli. Mnoho lidí nepíše to, co si myslí, ale to, co ostatní chtějí slyšet. A já mám pocit, že možná o něco zůstáváme ochuzeni. Možná, ale kdo ví? Možná by takoví upřímní psavci byli ještě horším řešením…\nKdo je průměrný český bloger?\nMohou být blogy šancí pro žurnalistickou etiku?\nLepší je Aura jako tady, že :-)\nDigitální televizi přijímá 22 milionů britských domácností


Ve Zlíně zahájíme cyklistickou sezonu společným úklidem | OFICIÁLNÍ STRÁNKY MĚSTA ZLÍNA\nZlín - Úklid okolí cyklostezky Zlín – Otrokovice se uskuteční po dvou letech. Minulý rok dobrovolníci přibližně na pěti kilometrovém úseku u stezky pro chodce a cyklisty mezi Burešovem a ZOO Lešná posbírali odhadem 170 kg různého odpadu, umělých i skleněných lahví, papíru, krabiček a jiných nepotřebných věcí, které majitelé místo hození do koše či odevzdání do sběrného dvora odhodili u stezky. Letos otrokovičtí a zlínští dobrovolníci zahájí cyklistickou sezonu společným úklidem stezky pro chodce a cyklisty podél řeky Dřevnice.\n"Termín, na kterém se dohodli je sobota 30. března. Jedná se o jednu z doprovodných akcí kampaně Do práce na kole 2019 a celonárodní akce Ukliďme svět - ukliďme Česko. Cyklobrigádníci z obou měst se při úklidu stezky setkají vpůli cesty. Tato akce bude zakončena opékáním špekáčků u dřevěného altánu vedle splavu v Otrokovicích, Trávníky," prozradila Jana Vybíralová z iniciativy CykloZlín.\nSraz brigádníků ve Zlíně je připraven na 9.30 hodin na začátku cyklostezky v Prštném u Hypermarketu Albert. V Otrokovicích mají sraz až v 10.30 hodin na čtyřech různých stanovištích. Na všech stanovištích budou čekat organizátoři, kteří budou rozdávat pytle, rukavice a seznámí dobrovolníky s bezpečnostními pravidly při nakládání s odpady . Jakmile se ukončí čistění stezky a jejího okolí, ponechají pytle účastníci u cyklostezky na určených místech a Technické služby zajistí jejich odvezení a případné dočistění stezky.\nTěšíme se na všechny pomocníky s úklidem u cyklostezky Zlín - Otrokovice ! Po akci bude nachystána voda k umytí rukou a hygienické ubrousky. K občerstvení bude nachystána kromě špekáčků a chleba, též káva, čaj, voda, sladká odměna pro nejmenší a také malé odměny pro všechny zúčastněné. S sebou si vezměte jen pevnou obuv a dobrou náladu!\nČtenost článku: 496


František Cinger - publicista a literární historik | Region\nFrantišek Cinger - publicista a literární historik\nFrantišek Cinger, publicista a literární historik\n

\nHostem talk show Tandem byl publicista a literární historik František Cinger, od kterého jste se mimo jiné dozvěděli, jak vzpomíná na své dětsví v pražských Dejvicích, čím ho oslovila osobnost Jana Wericha a jak vzpomíná na Arnošta Lustiga.\nDobrý den, milí posluchači, z rozhlasového studia vás opět zdraví Jan Rosák. Dnes je hostem Tandemu publicista a literární historik, který se ve své literární tvorbě věnuje zejména knihám, jež shrnují životní osudy předních českých umělců a osobností české společnosti 20.století. Mimo jiné Jana Wericha, Jiřího Voskovce, Otty Pavla nebo Arnošta Lustiga. O všech bude dnes určitě řeč, ale hlavně o ústředním hostu Tandemu Františku Cingerovi. Dobrý den.\nFrantišek CINGER, publicista, literární historik\nVzhledem k vašemu zaměření navrhuji dát si na rozjezd našeho povídání nějakou klasickou písničku dvojice Voskovec a Werich.\nJak se můj host František Cinger dostal k osobě a osobnosti samozřejmě Jana Wericha a dalších, o kterých bude dnes řeč, o tom si popovídáme později. Teď bude řeč hlavně o vás, a to samozřejmě o vašem dětství. Vždycky si povídáme nebo začínáme dětstvím. Kdepak jste se narodil?\nJá jsem se narodil ve střešovické nemocnici, dnes je to Ústřední vojenská nemocnice. Možná, že už tehdy v tom roce 56 také byla.\nMaminka byla na vojně?\nNe, ne, tatínek byl na vojně. Ale hlavně jsme bydleli v Dejvicích, takže vlastně jsem dejvické dítě, abych tak řekl, a proto mám vztah třeba k Dukle Praha, protože od svého dětství útlého jsem tam chodil na ten stadion, ještě když tam byla taková stráň, kde akorát padaly kameny.\nTo jsme se tam museli potkávat. Určitě. Já jsem taky Dejvičák tedy jaksi letitý a taky jsem chodil na Duklu. Dokonce jsem jí i fandil, i když to tehdy nebylo jednoduché, protože nás bylo asi 5 vždycky na té tribuně. Tak jste tam taky bývával?\nTo Otta Pavel psal, že tam jsou asi tramvaják a tyhle, že jo, v tý knize Dukla mezi mrakodrapy. Je to shoda okolností. Rád si o tom povídám třeba s Petrem Šabachem, kterej nevím nakolik je duklák, teda to nevím, ale o tom dětství v Dejvicích, které vlastně máme tak trochu společné, tak rádi, když se vidíme, tak zavzpomínáme.\nAno, Petr Šabach taky je můj kamarád z útlého dětství a spíš teda mládí. Takže Dejvice, to je jasná věc. Tam, když jste prožíval dětství, tak si dovedu představit tedy, jak to asi bylo. Sport a klukovské takové hry. Byl jste sígr vlastně, nebo ne?\nJá jsem nebyl ani sígr ani vzorný student, respektive žák. Dneska říkat, že mě do pionýra nechtěli vzít, protože jsem neměl jedničky, je takový přihlouplý, protože naopak pak jsem se stal, abych tak řekl, pionýrským vedoucím na nějaký čas. Ale když jsme přišli ze školy, tak jsme šli hrát fotbal, že jo. Jakmile zmrzlo, tak se to polilo a hrál se tam hokej až do jara. Takže to mládí bylo takový sportovní.\nA na gymnázium, předpokládám, jste potom chodil. Čili, takový ten zdravý normální vývoj.\nTehdy se ta ulice jmenovala Leninova, dříve Velvarská.\nAle tak to jsme chodili na stejný ústav. Já jako na SVVŠ. To vy taky?\nTo chodil můj bratr. A já jsem chodil, protože jsem maličko mladší, tak už pak to bylo teda gymnázium, ale brácha dělal ještě poslední ročník SVVŠ. Ale nepochybně na některé pedagogy bychom si vzpomněli. Byla tam řada vzácných lidí, kromě samozřejmě těch, kteří vzácní nebyli a byli protivný a představovali jistou tu tupou stránku.\n/nesrozumitelné/ i školy.\nAle možná, že někdo z těch pedagogů vás třeba nasměroval na vaše další jaksi životní zaměření.\nNo, nejvíc mě jaksi nasměrovala paní profesorka, respektive tehdy se říkalo soudružka učitelka, my jsme jí říkali paní učitelka Hana Bolomská na Základní škole v Bílé ulici. A pak, když jsme mluvili o gymnáziu, tak tam byl Karel Pech, učitel latiny. Mimořádně vzácnej člověk. Díky jeho schopnostem pedagogickým jsem v podstatě pak při studiu historie neměl se zkouškami z latiny, abych tak řekl, vůbec žádný problém. A jsem rád, že nějakou, nedovolím si říct znalostí, ale takovou pidiznalostí latiny prostě žiju dál a myslím si, že to je dobře, když člověk má trochu širší zázemí. Zvlášť když se to týká kultury, která s Římem, antikou a tak dále a tam už je skok samozřejmě k Voskovci, Werichovi a vůbec teda samozřejmě ke kultuře, protože ten ideál antický člověka jaksi všestranně vzdělaného i fyzicky, psychicky je pro mě trvalý.\nOsobnost Jana Wericha a samozřejmě lidí kolem něj, to nelze jenom abstrahovat jenom na jeho osobnost, určitě Jiří Voskovec a Jaroslav Ježek, to jsou osobnosti, které mého dnešního hosta Františka Cingera zajímají natolik, že jste jim věnoval kus svého života. Čím vás, jestli se to vůbec dá říct pár větama, čím vás jaksi nejvíc popadl ten Werich?\nNo, mě popadlo celé Osvobozené divadlo jednak tím, že otec měl v knihovně publikaci Václava Holzknechta Jaroslav Ježek a Osvobozené divadlo, což byla po dlouhá desetiletí vlastně jediná kniha o Osvobozeném divadle. No a pak za to může brácha, protože když dělal svoji práci na zakončení studia ČVUT, tak si myslel, že ty rysy zvládne během týdne. Dělal to ve dne v noci 3 týdny a aby neusnul, tak si pouštěl jednak Osvobozené divadlo a jednak samozřejmě Semafor. No a člověk jaksi vstřebal tu krásu, moudrost, laskovat a dneska už ví, že i étos. Takže to byl takovej, abych tak řekl, podprahové setkání.\nNo ale říkáte, že si pouštěl, to znamená, že jste toho museli mít doma víc. Ale ono to tehdy nebylo úplně tak jednoduché. Dneska jsou v podstatě na cédéčkách, dokonce na DVD v podstatě celý souhrnný jaksi repertoár Osvobozeného, ale tehdy to nebylo.\nTak když si vzpomenete na magnetofon B2B4.\nAnebo Sonet Duo.\nJo, ten už byl lepší, tak tam vlastně byl celý soubor vlastně těch desek, které v průběhu 50.,60. let vycházely, že jo. A to se hrálo pořád jako dokolečka. Takže to byl základní takový impuls, o němž jsem netušil, že v roce 2004, kdy televize uvede dokument Klaunova antická tragédie Filipa Mencla a nakladatel mě vyzve, jestli bych to nepřevedl do literární podoby, teda literární, spíš psané podoby. A já jsem řekl ano. Teda jednak jsem to samozřejmě odmítl, protože jsem si nedovolil dotýkat se hvězd. Ale vzhledem k tomu, že tehdy už jsem spolupracoval s Arnoštem Lustigem a přece jenom trochu odvahy jsem získal, tak jsem řekl ano, ale musí to samozřejmě být nejen o Werichovi, ale i o Voskovcovi a samozřejmě i o Ježkovi. Takže vznikla kniha Smějící se slzy, aneb soukromý život Jana Wericha, což je v zásadě kniha o osudech teda těchto 3 strážníků.\nVy jste, předpokládám tedy, jaksi vycházel z toho, co už vydáno bylo. Ale to by nestačilo, to byste v podstatě jenom parafrázoval už napsané. Kde jste sháněl a sehnal další materiály, které ještě třeba jaksi nebyly nikdy publikovány?\nJednak před tím, než lidé, kteří se zabývali tím, jako Radim Dolejš, kterej s kamarádem potom udělali výbor z recenzí Voskovce Wericha, kterým bylo 22 a v časopise Přerod psali svoje recenzičky a tak dále, tak já jsem si vlastně ty časopisy prošel před tím a protože jsem jaksi studoval češtinu, dějepis a vztah k archivům jaksi jsem měl a mám, tak jsem šel do archivů. A s překvapením jsem zjistil, že třeba Divadelní ústav má k dispozici dotazník Jiřího Voskovce, který 27.března 1948, posléze jsem si zjistil, že to byla sobota, podepsal a napsal do UNESCO. A tam vlastně popisuje do té doby veškerou svou činnost. Mimo jiné tam říká, kolik jako ředitel a herec měl v Osvobozeném divadle. Byly to slušné peníze. A co vlastně hrál pak dál. Takže člověk musel jít i k dalším zdrojům, protože mlít tu samou slámu, to jako by ani nikoho nezajímalo. A ten ohlas té knihy nebo i vlastně podnět k další práci jaksi přišel tímto způsobem.\nPřede mnou tady leží na stole knížka, jejímž spoluautorem je František Cinger, můj dnešní host, Dialogy přes železnou oponu - Voskovec a Werich. Kde jste se dostal k téhle té komunikaci mezi Voskovcem a Werichem tak, že vznikly ty Dialogy?\nNo, každý, kdo má rád Voskovce, Wericha a je starší než 20 let, tak ví, že vlastně o Voskovcově životě zejména toho jsme věděli hodně málo, protože s výjimkou 60.let, a to se pak netýkalo jenom Voskovce, ale v 70.letech i Wericha, tak vlastně Voskovec jako v uvozovkách nebo i bez uvozovek emigrant byl, říkám s výjimkou určité etapy 60.let, persona nongrata a Werich posléze také. Takže každý, kdo se o ně zajímal, tak vlastně si kladl otázku, kdy se scházeli vlastně, když Voskovec odešel z Československa, o čem se bavili, jak vypadal vlastně Falstaf, scénář filmu, který chtěl Werich s Vojtěchem Jasným natočit a nepodařilo se. Takže to byla vlastně ctižádost. A byl jsem rád, že jsem se sešel s Karlem Kolišem už před řadou let, což je bývalý šéf Jonáš klubu a jaksi ctitel Semaforu a Suchého a Šlitra a mimo jiné člověk, který v posledních 2, 3 letech pomáhal rodině Jana Wericha. A kdo má rád ty plakátky prostě s tím sloganem, že člověk má být tím, čím je a nemá být tím, čím není, jak tomu v mnoha případech je, tak to je mimo jiné Karlova práce. A vlastně jsme zjistili, že jsme si kladli podobné otázky, kolikrát se sešli, kde se sešli, o čem si povídali.\nJestlipak jste taky pátral, já předpokládám, že ano, a co jste dopátral třeba o činnosti Jiřího Voskovce v Americe, to znamená o jeho hraní? Tady se jaksi ví o 2 nebo o 3 filmech jaksi notoricky známých, samozřejmě Dvanáct rozhněvaných mužů. Ale on tam jaksi působil mnohem více pochopitelně, ne jenom ve 1 nebo ve 2 filmech. A zase naopak třeba Jan Werich, který působil u nás a třeba okolnosti natáčení Císařova pekaře jsou taky docela zajímavé a taky ne úplně známé. Jestlipak jste i k tomu se dostal?\nJe tam kapitola, respektive 2 kapitoly tomu věnované. Sám Voskovcův vstup na území Spojených států samozřejmě v době II.světové války i krátce po ní byl bez problémů. Ale když se tam vrátil 16.května v roce 1950, tak byl zatčen a v internaci v podstatě do 5.dubna 51 strávil jaksi čas v nečinnosti.\nSe stal vlastně obětí Mccartismu.\nTak jako fellow travel, to znamená souputník komunistů. A kladli mu otázku, jak mohl dostat od ministra Noska, ministra vnitra tehdy a ministra Klementise, který se Janu Masarykovi ministrem zahraničí, jak vlastně od nich mohl dostat razítko, aby v dubnu 48 mohl odjet jako pracovník oddělení hromadných sdělovacích prostředků do UNESCO. Takže tam těch otázek spojených s Voskovcem je více, nicméně člověk, když za tím šel dál, tak samozřejmě zjistil, že se stal velmi uznávaným hercem zejména čechovovského repertoáru. Jako Strýček Váňa získal i cenu /nesrozumitelné/, což je podobnost naší Thalie. A pak je tam řada věcí, proč vlastně jsme tu knihu psali. V době, kdy v roce 57, 58 hrál ve filmu Bravados, což byl takovej docela nudnej western, ovšem s Gregory Peckem v hlavní roli, tak vlastně umírala jeho druhá žena Anna Gerlet a von byl v Mexiku a pak se vrátil a vlastně s Werichem i si psal, co si tehdy myslel, nemyslel. A člověk zvlášť v dnešní situaci, když Arnošt Lustig, o kterém možná bude řeč, mi říkal: "No, co má bejt, tak mám rakovinu, má to každej třetí." Tak dneska vlastně to, co si Voskovec s Werichem povídali v roce 57, 58 o této nemoci a o léčení jeho ženy, tak působí velmi silně.\nZnovu otevírám knížku mého dnešního hosta Františka Cingera, kterou napsal spolu s Karlem Kolišem Voskovec a Werich Dialogy přes železnou oponu a nacházím tady obrázek uvedení Divotvorného hrnce, kde je Jan Werich v kole s Káčou, je to konkrétně Soňa Červená. A tady dole je Káča a maršálek Václava Trégla. No, myslím si, že když máte teď před sebou možnost výběru, pane Cingere, abyste si vybral mezi klasiky českého humoru, tak ten výběr bude asi docela snadný. Bude to Jan Werich asi, ne?\nSamozřejmě Jan Werich. A protože existuje cédéčko, které sice vzniklo maličko později než originál, respektive premiéra Divotvorného hrnce, ale přesto je tam i Soňa Červená, tak bychom si mohli dát Wericha. Anebo pak je druhá varianta Jan Werich s dcerou Janou, když vlastně v roce 69 se vraceli do dětství, mládí, tak vlastně Jana Werichová mu nahrávala jako ta Soňa Červená, která tehdy už byla v exilu a byla z ní velká operní děva.\nAno, ona se pak vrátil, u nás opět zářila, září. Ale já bych teď byl taky pro tu nahrávku s Janou Werichovou, protože je to nahrávka pozdější, a tudíž i ta kvalita rozhlasová je mnohem lepší.\nJak jsem se už zmínil v tom dnešním Tandemu s Františkem Cingerem, publicistou a literárním historikem, tak si chci popovídat taky třeba o Janu Werichovi, taky mě zajímá ty okolnosti natáčení Císařova pekaře, Pekařova císaře, možná, že bychom se k tomu taky třeba dostali, proč vlastně ho nakonec nerežíroval pan Krejčík, ale režíroval ho Frič a podobně. Ale já si myslím, že důležitější je možná i to, v čem je Jan Werich pro dnešek jaksi aktuální. Jinými slovy spousta lidí si určitě jaksi představuje, co by asi tak Jan Werich říkal a tu dnešní dobu.\nJá mám moc rád jeho nekrolog z roku 1965, který napsal Františku Langerovi, s kterým se scházel v Kavárně Slavia a s Jiřím Trnkou a povídali si vlastně. A on tehdy psal: "Víte, my Češi jsme na historii, kterou jsme prožili, hodně přísný. Když nás to popadne, tak prezidenti nebyli, spisovatelé nebyli." I usmyslelo se, že František Langer nebyl, protože se ocitl blízko osobnostem, jako byl třeba Tomáš Masaryk, Karel Čapek. A já si myslím, že tento Werichův nadhled, jakkoliv jaksi souvisí v Františkem Langerem, tak oslovuje jaksi náš život, ač by se to určitě mnoha lidem nebo některým lidem nezdálo. Stejně tak Voskovec byl volnomyšlenkář, abych tak řekl, a už v roce 61 Werichovi napsal: "Odmítám dělení na Východ a Západ. Jsem v tom zcela výjimkou, která je prašivá jak na západě, tak na východě." Myslím si, že u řady lidí by Voskovec ani dneska s tím nepochodil, ale já si myslím spolu s nimi, že svět je příliš malý na to, aby se dělil. Nehledě na to, že už dneska ono dělení na pomyslný východ a západ jaksi pomíjí realitu ekonomickou a politickou. Ale tím víc si člověk jich váží, protože bylo vidět, že v době velmi mlhavé, nejasné oni prostě dokázali říct analýzu světa, myšlenky, které vlastně oslovují i dnes.\nOni byli tak výsostní satirici, že mě docela zajímá, jak by se postavili třeba, kdyby to bylo teoreticky možné, v nějaké své hře k té dnešní aktuální situaci.\nUrčitě. Jejich síla právě v té politické satiře, jestli vůbec tenhle termín máme používat, byla mimo jiné tím, že jejich názory a jejich pohled na svět nebyl spojen se jmény ani se stranami. Ten trvalý Werichův jaksi bonmot, respektive úkol pro nás, že největší neštěstí je srážka s blbcem, tak ten trvá. A právě proto, že oni vlastně ukazovali, že jsou pro určité sociální, lidské hodnoty a ne, že jsou pro tuhle stranu, támhle tu stranu. A v tom vlastně, že dokázali tu společnost tehdy analyzovat, tak ona nakonec ta společnost třeba od dob Jane Austinové, která psala své romány o anglické společnosti před 200 lety, tak ona ta společnost se zas tolik nemění. A proto oni mají i co říct i nadále.\nV dnešním Tandemu s publicistou a literárním historikem Františkem Cingerem už padlo jméno Františka Lustiga. Já vím, že vy považujete spolupráci s Arnoštem Lustigem za velice důležitou a velice cennou pro vás. Myslím si, že vás určitě zasáhlo to, jak Arnošt Lustig jaksi nás opustil. Bylo to v podstatě poměrně nenadálé. Ale on se o té své hrozné nemoci vyjadřoval s takovým nadhledem, že to musí fascinovat úplně každého. Ale to vám samozřejmě nechci teď podsouvat jaksi žádný názor. Ale řekněte, jak se s ním dělalo? Vy jste s ním vydal životopisnou knížku třeba. On byl takový sžíravý ironik trošku, že?\nŘíkáte nenadálý odchod, to s jeho osobností souvisí. Ten odchod nebyl vůbec nenadálý, on s rakovinou bojoval 5 let, akorát to nikomu neříkal. A kdyby potom nebyly některé bulvární novinářky tak aktivní, tak se to veřejnost ani nedozvěděla, protože on říkal: "Hele, já to nerespektuju. Já jsem přežil prostě Osvětim, Buchenwald a já chci psát a budu psát." Arnošt je fenomén jednak samozřejmě literární, ale pro ty, kdo ho znali, je to obrovská vzpruha do života, protože pokaždé když se s ním člověk setkal, tak se zasmál, zjistil, že život má krásné stránky. A když mi před časem jedna kolegyně říkala: "Prosím tě, to je děs, co se dneska děje, to je vopravdu konec", tak jsem říkal, co blázníš, konec je Osvětim. To, co my tady prožíváme pohledem Arnošta Lustiga je v podstatě happening.\nSelanka. A vzpomínám současně na to, jak když byl v exilu a vůbec netušil, že se sem někdy vrátí za sestrou a do prostředí, které miloval, tak myslel na Karlův most. Takže pokaždé, když jdu přes Karlův most, tak si na něj vzpomenu. Ale jeho vlastně poselství samozřejmě je v tom, že dokázal ve svých povídkách a knihách napsat, že člověk, kterej vlastně ztrácí život, tak neztratí lidskost, že zůstane člověkem, což je jaksi velké poselství. A pak samozřejmě další, protože násilí, které tehdy postihlo jeden národ, jednu rasu a které čekalo vlastně český národ vzápětí, protože ten byl také určen vlastně k vyhubení, takže to poselství je paměť. My musíme vlastně, to je hloupé slovo musíme, ale on to tak chápal, my musíme prostě udržovat paměť, co bylo, aby ty, co přijdou pro nás a měli prožít to samé, tak řekli ne, my tohle prožívat nechcem, my to prostě dělat nebudem a chceme žít jinak.\nVy jste vydal taky knížku Arnošt Lustig - Zadním vchodem. Já jsem ji nečetl, takže nevím. Jak to myslíte zadním vchodem?\nMě zajímalo vlastně, jak Arnošt jako literát začínal. Takže, když jste se ptal na metodu mé práce, tak já jsem prošel veškeré archivy a našel jsem jeho první publikace z roku 47, 48, 46 v židovském věstníku. Zajímalo mě vlastně, jak rostly jeho knihy, které vyšly až v roce 58. To byla jedna kapitola. Další kapitola byla jeho přátelství s Jiřím Justizem, s kterým prošel jak Terezín, Osvětim, tak Buchenwald a spolu utekli. A to srovnání vlastně toho reálného útěku a toho návratu, kdy třeba do Kolína, kde pan Justiz se vrátil, tak z vlaku, kde bylo asi 700, tak jestli se vrátilo jich 32. A pak ještě jedna věc, pozval mě do Mauthausenu, což jsem říkal, prosím tě, co já tam budu dělat. Pak jsem pochopil, že tam potřeboval nějakýho parťáka. Teprve později jsem si uvědomil, že tam byla jak jeho maminka a sestra, to jsem si v tu chvíli nebyl vědom. A když jsme přicházeli, tak on říkal: "Hele, já jsem vnímal v těch koncentrácích, že ty starší chlapi vlastně zmrtvěli, přestali mluvit. A já teďka, jak spolu jdem, tak mě taky dochází jako řeč." A říká: "Víš, v tý řeči je něco pralidskýho, v tý komunikaci." A voni vlastně ty nacisti taky věděli, že když ty lidi zmrtvějí a nebudou se spolu bavit, tak vlastně je zbavějí lidskosti i tímhle způsobem. Nehledě na to, že jsem tam jel, teda byl jsem rád, i na místě, kde zahynuli příbuzní lidí, kteří popravili Reinharda Heydricha a samozřejmě, kde teda skončil i Karel Hašler. Má tam krásnou pamětní desku, dá-li se o pamětní desce, kde byl spálen, vůbec říkat, že je hezká.\nTak jsme si popovídali s Františkem Cingerem, publicistou, literárním historikem, o velice úžasných osobnostech naší literatury, naší kultury. Ale vy se zabýváte i takovou, já to teď trošičku možná přeženu, lehčí múzou, detektivkou. Vy jste dokonce členem České asociace autorů detektivní literatury. Ale detektivka přece taky může být výsostná literatura, že jo?\nNo, zvlášť v českém podání, kdy od dob Emila Vachka, Karla Čapka, že jo, Jiřího Marka, podle kterého jsme se souhlasem dědiců nazvali i jednu z cen, nejlepší kniha roku je Cena Jiřího Marka. Takže samozřejmě. Ono to dělení vlastně na nějakou takovou lehčí literární múzu a vyšší je zavádějící. Prostě ta literatura i detektivní povídka, detektivní kniha je buď dobrá nebo špatná. A na vzestupu třeba zájmu o severskou detektivku, o Nesboa, Larssona a tak dále, vidíme, že vlastně je to jaksi světový žánr. Takže je tam i krása toho, že ty postavy se obnaží. Dílem samozřejmě můžou bejt plus minus nebo dobří, špatní anebo naopak jsou černobílí, tak jak to v životě bývá. Ale jsem moc rád, že jsem tam poznal třeba Honzu Cimickýho, že jo, který je, nechci říct napůl psychiatr a napůl spisovatel, to bych ho půlil, ale třeba Tondu Jirotku, vzácného autora, nesmírně invenčního, že jo, a řadu dalších osobností. Myslím si, že právě příběhy zločinu a odpuštění, odhalení jsou vlastně příběhy našeho života a jakkoliv jsou spojeny už se starým Řeckem, Římem nebo s Georgem Simenonem, kterýho mám rád právě proto, že byl velice jazykově střídmý a jednoduchý, a přitom se to nádherně čte a člověk si právě kladu otázku, v čem je to mistrovství, že někdo zaujme tím detektivním příběhem a někdo právě to všechno utopí v záplavě slov anebo v nějaký špatný charakteristice. Ale abych to uzavřel, mým vzácným přítelem byl Jiří Marek, respektive on mi věnoval své přátelství, protože to byl o 40 let starší člověk a jeho Hříšní lidé města pražského jsou prostě trvalý klenot tohoto žánru a s radostí si je znova čtu anebo se v televizi na ně dívám.\nTakže vlastně hlavně o klasicích byl dnešní Tandem. Vyprávěl nám o nich a o svém bádání a psaní o nich publicista, literární historik František Cinger. Ale dostali jsme se i k současnosti, to je dobře, protože takový je prostě život. Moc vám děkuju za dnešní zajímavé povídání v Tandemu a třeba někdy zase na shledanou.\nJá moc děkuju. A jistě jsme spolu zjistili to, co víme, že minulost a současnost spolu souvisí víc, než si kdokoliv někdy myslí.


Zápis ze zastupitelstva ze dne 7.10.2013 | Dolní Přím\nDolní Přím » Zápis ze zastupitelstva ze dne 7.10.2013\nZápis ze zastupitelstva ze dne 7.10.2013\nZápis z jednání obecního zastupitelstva obce Dolní Přím konaného dne 7.10.2013 od 19.00 hod v zasedací místnosti obecního úřadu na Dolním Přímě.\n5.Rozpočtové opatření č.5/2013\n6.Pronájem části skladu (objekt č.p.1 na Dolním Přímě)\n7.Darovací smlouva (Obec –p.Podaný)\n8.Čištění studní –vodovod Nový Přím\n9.Mikroregion Nechanicko – dotace\n10/1.Školní jídelna Probluz –vybavení\n10/2.Balíčky vdovy a vdovci\n10/4.Účetní závěrka za rok 2012\nStarosta obce Petr Švasta zahájil jednání zastupitelstva obce v 19.12 hod. Po kontrole prezenční listiny konstatoval, že jednání je usnášeníschopné. Poté přednesl přítomným zastupitelům návrh na složení návrhové komise, ve které by měli pracovat Ševčík Vratislav a Fejfar Roman. Zastupitelstvo návrh schvaluje.\nNávrhová komise předkládá návrh na rozšíření programu o 4. body na celkových 15. Zastupitelé rozšíření programu schvalují.\nNávrhová komise navrhuje za ověřovatele zápisu Adamíru Svatopluka a Blažeje Josefa. Členové zastupitelstva návrh schvalují. Návrhová komise navrhuje na zapisovatelku zápisu Fišerovou Ilonu. Návrh zastupitelstvo schvaluje.\nStarosta obce přednesl přítomným zastupitelům podrobnou finanční zprávu za období od 15.9.2013 do 6.10.2013. Příjmy na bankovním účtu v uvedeném období činily 369 121,--Kč a výdaje 602 515,--Kč. Členové zastupitelstva se detailně seznámili s jednotlivými položkami jak na straně příjmů, tak na straně výdajů a po projednání schválili finanční zprávu bez výhrad.\nFinanční výbor předložil ke schválení Rozpočtové opatření č.5/2013. Zastupitelstvo předložené opatření projednalo a následně schválilo bez výhrad.\nObec Dolní Přím vyhlašuje záměr o pronájmu části skladu v objektu č.p.1 na Dolním Přímě. Jedná se o prostory o velikosti 2x1m (2m2). Starosta je pověřen zveřejněním záměru na úřední desce obecního úřadu.\nSchválení darovacích smluv mezi Obcí Dolní Přím a p.Podaným se odkládá na příští jednání zastupitelstva a to opět z důvodu nedodání potřebných podkladů ze strany p.Podaného.\nStarosta obce ve spolupráci se stavebním výborem předložil zastupitelstvu obce cenové nabídky na čištění studní na Horním Přímě, které zásobují pitnou vodou Nový Přím. Svoje nabídky předložily tyto firmy :\nPOŽI s.r.o. Nové Město nad Metují :\ncena za jednu studnu, vodojem a potrubí 33 500,--Kč bez DPH\nStudnařství Zdeněk Petřík Bílá Třemešná :\ncena za jednu studnu, vodojem a potrubí 26 000,--Kč bez DPH\nVAK STAVBY s.r.o. Hradec Králové :\ncena za jednu studnu, vodojem, potrubí, odběr vzorku + rozbor 35 000,--Kč bez DPH\nPo podrobném prostudování cenových kalkulací schválilo zastupitelstvo jako zhotovitele čištění studní firmu Studnařství Zdeněk Petřík Bílá Třemešná. Starosta je pověřen podpisem smlouvy o dílo.\nStarosta seznámil členy zastupitelstva s konkrétní podobou dotace z Mikroregionu Nechanicko. Jedná se o jeden párty stan o rozměrech 3x6m, čtyři pivní sety (lavice a stoly), jedno mobilní ozvučení a jednu trampolínu o průměru 4,2m. Výše spoluúčasti obce by se měla pohybovat mezi 20 000,--Kč až 25 000,--Kč za vše. Zastupitelstvo již podanou žádost v této podobě schvaluje.\nStarosta obce informoval zastupitele o situaci ve školní jídelně na Probluzi. Paní Kocourková (pomocná pracovní síla zaměstnaná na poloviční úvazek) se rozhodla pracovní poměr ukončit. Vedoucí školní jídelny p.Bártová nebude na zkušební dobu tří měsíců hledat náhradu a pokusí se vše zvládat bez pomocné síly, ale bude pravděpodobně nutné zařízení školní jídelny zmodernizovat (škrabka na brambory, konvektomat atd.). Dovybavení školní jídelny bude zastupitelstvo řešit na základě požadavku, který vedoucí školní jídelny předloží.\nZastupitelstvo bere situaci ve školní jídelně na vědomí.\nStarosta obce ve spolupráci s kulturním výborem předložil návrh na navýšení příspěvku na nákup balíčků pro vdovy a vdovce z řad seniorů z 300,--Kč na 400,--Kč za jeden balíček. Jelikož je v rozpočtu v částce vyčleněné na tyto účely finanční rezerva, zastupitelé návrh schvalují. Zajistí starosta obce a kulturní výbor.\nKulturní výbor předložil návrh termínu, ve kterém by se mohl konat Obecní ples. Navržené datum je 15.3.2014 od 20.00 hod v Obecním hostinci na Dolním Přímě. Členové zastupitelstva návrh schvalují. Zajištěním hudby byl pověřen starosta obce.\nStarosta obce seznámil zastupitele s platnou vyhláškou č.220/2013 Sb., která nařizuje schvalování účetních závěrek obcí s platností od 1.8.2013. Účetní závěrka za rok 2012 byla zastupitelstvu předložena a po jejím projednání byla účetní závěrka za rok 2012 přítomnými členy zastupitelstva schválena.\nPo vyčerpání všech bodů programu starosta obce jednání zastupitelstva ve 20.47 hod ukončil.\nrozšíření programu o 4. body na celkových 15\njako ověřovatele zápisu Adamíru Svatoluka a Blažeje Josefa\njako zapisovatele zápisu Fišerovou Ilonu\nfinanční zprávu za období od 15.9.2013 do 6.10.2013 bez výhrad\nrozpočtové opatření č.5/2013\nzáměr pronájmu části skladu v objektu č.p.1 na Dolním Přímě o výměře 2 m2\njako zhotovitele akce „Čištění studní Horní Přím“ firmu Studnařství Zdeněk Petřík Bílá Třemešná v nabídkové ceně 26 000,--Kč bez DPH\npořízení 1 ks párty stanu o rozměrech 3x6 m, 1 ks mobilního ozvučení, 4 ks pivních setů a\n1 ks trampolíny o průměru 4,2 m z dotačního programu Mikroregionu Nechanicko při spoluúčasti obce ve výši cca 25 000,--Kč za všechny prvky\nnavýšení příspěvku na nákup dárkových balíčků pro vdovy a vdovce z řad seniorů z 300,--Kč na 400,--Kč za jeden balíček\ntermín Obecního plesu na 15.3.2014\núčetní závěrku obce za rok 2012 bez výhrad\nobecní zastupitelstvo : bere na vědomí\nstav věci v souvislosti se školní jídelnou při Základní škole a Mateřské škole na Probluzi\nV Dolním Přímě dne : 7.10.2013


Uhlí v Německu dohoří nejpozději v roce 2038, rozhodla tamní vláda — ČT24 — Česká televize\n29. 1. 2020 Berlín\nNěmecká vláda schválila návrh zákona, který stanoví harmonogram útlumu uhelné energetiky. Začne se letos, zcela využívat energii z uhlí spolková republika přestane nejpozději v roce 2038. Návrh zákona ještě musí projít parlamentem, což by ale neměl být problém. Mělo by se tak stát v polovině roku.\nZa předčasné uzavírání hnědouhelných elektráren a dolů dostanou firmy odškodnění v celkové výši 4,35 miliardy eur (110 miliard korun). Část z těchto prostředků obdrží i české firmy Energetický a průmyslový holding (EPH) Daniela Křetínského a PPF Investments, které do této oblasti investovaly.\nS dalšími 40 miliardami eur (přes bilion korun) se počítá na podporu spolkových zemí Braniborska, Saska, Saska-Anhaltska a Severního Porýní-Vestfálska, na které útlum těžby nejvíce dopadne.\nUdálosti: Spor o plán útlumu uhlí\nVydáno pod EkonomikaSvětDomácíNěmeckoUhlíEnergetikaEnergieDaniel KřetínskýPeter Altmaier


Plynová kamna • NejZóna.cz\nV kategorii Plynová kamna máme\nRád bych provedl běžnou před-zimní údržbu plynových kamen značky karma. zároveň mám ale technický problém: po puštění plynu, zamáčknutí "plamínku" a současném škrtání, se kamna nechtějí zapálit. zkoušel jsem mít zamáčknuté tlačítko plamínku i poměrně dlouho (2-3 minuty), ale zapálit se mi kamna...\nPoptávám kontrolu 2x waw gamat (rga 50/471) - jedny kamna nejdou zapnout (jiskra skáče, ale plyn nezačne hořet).\nPotřebuji prohlédnout a vyčistit 2 ks plynových kamen waw před topnou sezónou. dobrý večer, nabízím cenu viz.níže, zahrnuje servis, kontrolu detektorem plynu a dopravu. děkuji předem za odezvu, pěkný večer, m.janík.\nPlynová kamna, Rychnov nad Kněžnou\nJeden kus k revizi.\nProsím o sdělení ceny za provedení kontroly plynových kamen wav na adrese praha 1, karlova 14 pro důchodkyni 87 roků. dobrý večer, nabízím cenu 750,- zahrnuje servis, kontrolu detektorem plynu a dopravu, pěkný večer, m.janík.\nPoptávám provedení kontroly komínů v rodinném domku (přízemí+první patro), plynový kotel v každém patře, v přízemí 1x krbová kamna. Spalinová cesta od krbových kamen výrazněji znečištěná od sazí, bez vložky, profil 20x20cm. Přístup na střechu přes půdu, na střeše "schůdek" pro přístup ke komínům. V případně krbových kamen bych dále rád konzultoval možnost vyvložkování (je možné, že bude třeba zásah do vrchní části komínu, tam je ale realizace předpokládaná na jaro 2014 vzhledem k počasí), otázka vyvložkování by se týkala i druhé, momentálně nepoužívané spalinové cesty pro případnou instalaci krbových kamen v prvním patře. Vzhledem ke komplikované pracovní době preferuji provedení prací o víkendu, listopad/prosinec. Čím dříve, tím lépe. V případě nouze mohu přes týden zajistit kontaktní osobu pro přístup, nicméně konzultace ohledně řešení vložkování bych rád řešil osobně. Děkuji. Martin Doležal\nDomnívám se, že v jednom pokoji kde mám také kamna WAW je z nich i po vypnutí cítít unikající plyn. Ostatní kmna jsou vpořádku. Pořeboval bych kontrolu co nejdříve. Děkuji\nVýběr dodavatelů v kategorii "plynová kamna" z naší databáze.


Odstranit Kolobo Ransomware | PC Threats\nOdstranit Kolobo Ransomware\nNávod na odstranění Kolobo Ransomware (odinstalovat Kolobo Ransomware)\nZjistit, že Kolobo Ransomware zasáhlo váš systém je šokující moment, protože v tomto útoku může ztratit většinu cenných osobních souborů a mnoho dalšího. Tento malware infekce může vplížit se do počítače bez vašeho povšimnutí a šifrovat soubory požadovat poplatek výkupné za dešifrovací klíč. Vzhledem k tomu, je to docela snadno infikovat váš počítač s nebezpečné zvíře, je důležité mít zálohu na výměnném disku, například pendrive.\nPokud nemáte zálohu, je však možné, že budete přijít o své soubory, které vzali jako rukojmí, protože i v případě, že přenášíte poplatek výkupné, neexistuje prakticky žádná šance, že budete mít dešifrovací klíč nebo software. Naši výzkumníci říkají, že měli odebrat Kolobo Ransomware co nejdříve, protože také restartuje automaticky při každém restartu, což by mohlo dále poškodit váš systém.\nStáhnout nástroj pro odstraněníChcete-li odebrat Kolobo Ransomware\nPokud jde o ransomware, je důležité, abyste pochopili, jak mohou infikovat váš počítač, protože je možné odvrátit další útok. Tento ransomware lze nalézt především šíří na webu v nevyžádané e-maily. To je ve skutečnosti jedním z nejčastěji používaných metod. Tento spam může jevit jako zcela normální a legitimní základě odesilateli. Když se podíváš na toto téma, možná dokonce pocit, jako je třeba to vidět hned. Otevřením této pošty obvykle vám nedává žádné uspokojení protože údajně „naléhavé“ problém není skutečně vysvětleno. Místo toho vám doporučují k otevření přílohy pro další informace. Když stáhnete a spustíte tento soubor, toto je však okamžik, kdy spustíte tento útok. Tato příloha může vypadat jako obrázek, video nebo textový soubor. To může také mít správný a příslušné ikony zamaskovat jeho skutečný typ souboru, tedy, že se jedná o spustitelný soubor. Musíte být velmi opatrní s takové infekce, protože i v případě, že odstraníte Kolobo Ransomware po nevšímáme, vaše soubory budou vzati jako rukojmí. Neexistuje prakticky žádná šance, že si uvědomíte, že jste pod útokem tohoto ohrožení a můžete zastavit včas.\nKromě šíření spamů, je také možné pro ransomware distribuována prostřednictvím využití zastaralý software problémy nalezené v prohlížečích a ovladači, například Java a Adobe Flash. Internetoví podvodníci lze využít sady, které jsou určené pro přesně to. Nebezpečné stránky jsou nastaveny na webu, že jakmile načten v prohlížeči zastaralé, nastartují škodlivý kód, potlačení infekce. V tomto případě rozhodně neviděl by to přijde jako ransomware je nainstalován na pozadí. Můžete snadno skončit na škodlivou stránku je-li váš počítač napaden červem adware nebo po klepnutí na poškozený obsah třetích stran při návštěvě podezřelé stránky, včetně torrent, freeware a online herní stránky.\nTento zlý program použije XOR a RSA algoritmy šifrování cílené soubory, které jsou především vaše obrazy, hudbu a video soubory, dokumenty, archivy a další programové soubory. Jakmile skončí šifrování, což by nemělo trvat příliš dlouho od vestavěný Windows algoritmy se používají, Tato infekce se změní obrázek pozadí jeho výkupné Poznámka: obrázek, který se nazývá „bmp.bmp.“ Zdálo se, že tvůrci trochu se pobavit s výkupné takhle; i když budete potřebovat překladatel pochopit, pokud ovšem mluví rusky. Tato poznámka vysvětluje, že je zapotřebí pomoc, tj., vaše peníze, protože Perníkový koláč nemůže jinak koupit vlastní byt a odděleně od svých rodičů. Zatímco tento příběh by mohl být jako vtipné, nezapomínejme o tom, že jste byli napadeni těchto zločinců, kteří šifrované soubory pouze vymáhat po vás platit jim peníze.\nMusíte se obrátit na tyto podvodníky prostřednictvím dané e-mailové adresy („.kolobocheg@aol.com _ [uživatelské jméno]“) a jste také řekl, podívejte se na filesencoded.com pro další informace; Nicméně tato stránka se nepodařilo načíst. Je třeba pochopit, že i když to je naprosto vaše věc, ať se rozhodnete zaplatit poplatek, nebo ne, je stále podporuje Internetoví podvodníci. Kromě této smutné skutečnosti pravděpodobně ztratí své peníze příliš na horní části souborů protože tyto podvodníci nemusí příliš mnoho záleží zašifrované soubory. Doporučujeme vám na člověka a Kolobo Ransomware odstranit ihned, protože i v případě, že budete jednoduše restartovat počítač, tento bludný ransomware zaútočí znovu automaticky, jakmile váš systém načte.\nJak odstranit Kolobo Ransomware?\nMožná si to nemyslíš, ale vážnou hrozbou lze poměrně snadno odstranit. Vše, co je třeba udělat, je odstranit související soubory, včetně škodlivý spustitelný soubor, který jste uložili z nevyžádané pošty a ty, vytvořené v systému. Konečně je třeba restartovat počítač, aby systém něco jako nový začátek. Pokud potřebujete pomoc s těmito kroky, můžete odkazovat na naše pokyny níže. Pouze v případě, že ukončujete Kolobo Ransomware, nemusí být konci cesty pro vás. Bohužel je možné, že zde najdete jiné škodlivé programy na vašem systému. Pokud čistíte, všechny z nich ze svého počítače, váš virtuální svět nemůže být zcela bezpečné. Pokud si nepřejete, aby péče o všechny ručně jsme naznačují, nainstalovat spolehlivé anti-malware program.\nZjistěte, jak z počítače odebrat Kolobo Ransomware\nKrok 1. Jak odstranit Kolobo Ransomware z Windows?\nKrok 2. Jak odstranit Kolobo Ransomware z webových prohlížečů?\na) Odebrání Kolobo Ransomware související aplikace ze systému Windows XP\nb) Kolobo Ransomware související program odinstalovat ze systému Windows 7 a Vista\nc) Odstranění Kolobo Ransomware související s aplikací z Windows 8\nKlepněte na Kolobo Ransomware související software\nVyberte Kolobo Ransomware související aplikace\nVyberte související program Kolobo Ransomware\na) Vymazat Kolobo Ransomware od Internet Explorer\nb) Odstranění Kolobo Ransomware z Mozilla Firefox\nc) Odstranit Kolobo Ransomware z Google Chrome\nSmazat Kolobo Ransomware a zvolte nový motor\nPřejděte na kartu Hledat a odstranit Kolobo Ransomware\nUkončit Kolobo Ransomware a vybrat nového zprostředkovatele


Vinylové podlahy Fatra FatraClick Dub cappuccino 7311-2 - nabídka, vzorník, ceník | prodej, pokládka, vzorkovna Praha\nVinylové podlahy Fatra FatraClick Dub cappuccino 7311-2\nPlovoucí vinylová podlaha Fatra FatraClick Dub cappuccino 7311-2 je podlahovou krytinou s širou škálou využití. Hodí se jak pro bytové, tak komerční i průmyslové využití. Povrch odolný proti poškození, pevná HDF deska a izolační korková vrstva dělají z podlahy Fatra FatraClick spojence na dlouhá léta.\nFotogalerie vinylové podlahy 2020 FatraClick Dub cappuccino 7311-2\nPokládka vinylové podlahy FatraClick Dub cappuccino - ceník\nJak na pokládku vinylové podlahy FatraClick Dub cappuccino?\nPokládka zámkové vinylové podlahy FatraClick Dub cappuccino se provádí podobně jako u plovoucích podlah. K instalaci není zapotřebí žádné lepidlo. Podlaha se pokládá na volno, pouze dílce se k sobě vzájemně připevňují pomocí zámkových spojů. více informací o pokládce >\nVinylová podlaha 2020 FatraClick Dub cappuccino 7311-2\nS podlahou Fatra FatraClick Dub cappuccino 7311-2 se můžete vrhnout do pokládky téměř kdekoli. Podlaha je vhodná jak pro domácnosti s menším i vysokým provozem, tak pro kancelářské prostory nebo dokonce pro prostory průmyslové. Užitná třída 23-32-41 dává najevo, že podlaha je velmi odolná a připravená i na vysoké zatížení. Podlahy Fatra Fatraclick si najdou své místo například ve školách, nemocnicích, na úřadech, v obchodech, v hotelích nebo v interiérech, kde se hledí na designovou stránku podlah.\nPředchozí vinylová podlaha: Vinylové podlahy FatraClick Dub Bohemia 7301-2 Další vinylová podlaha: Vinylové podlahy FatraClick Kaštan bělený 6398-A\nHlavní strana > Produkty > 2020 FatraClick Dub cappuccino 7311-2


Podle jeho letošního verdiktu štrasburského soudu musí český stát paní Bořánkové zaplatit 5 000 � (asi 150 000 Kč) jako odškodné za morální újmu způsobenou dlouhým čekáním na výkon spravedlnosti a 10 000 � (asi 300 000 Kč) jako náhradu materiálních škod (na úhradu stejného percentuálního podílu manžela na domě, představovaného dnes vyšší částkou peněz).\nNajednou se všichni jako by probudili. �Je to pro nás obrovské varování. Musíme najít pádné mechanismy, které průtahům u soudu napříště zabrání,� komentuje prohru ve Štrasburku náměstek ministra spravedlnosti Vladimír Král. Česká vláda se proti rozsudku Evropského soudu pro lidská práva odvolala, státu se nechce platit onu náhradu materiálních škod ve výši 10 tisíc �. Ministr spravedlnosti Rychetský (jeden ze dvou našeptávačů Havla na přelomu roku 1989-90: �Vašku, když zrušíš platnost komunistických zákonů, přestanou platit i rozvodové rozsudky! To nemůžeš udělat!� � tento mluvčí zájmové skupiny pro udržení kontinuity systému komunistického práva a spolu s Jičínským vynálezce takových právních báchorek, je dodnes stále na politickém výsluní): �To by mohlo mít vliv na obrovské množství dalších sporů.� Určitě, protože štrasburský soud již přetlumočil české vládě svůj úmysl zabývat se dalšími zhruba 50 stížnostmi na �závratné� tempo českých soudů. Nejsou to všechny � u štrasburského soudu jich mají z ČR mnohonásobně více, ale dosud nezpracovaných. Až si začnou podávat stížnosti u Evropského soudu pro lidská práva podnikatelé, že liknavostí českých soudů přišli o peníze, tak bude česká vláda platit jako mourovatá.\nSoudce ke zrychlené činnosti nikdo nenutí. Odeslání spisu k soudu vyšší instance trvá často i rok, neexistuje pro to lhůta. Krajské soudy nerady samy rozhodují, raději poukáží na chyby soudu první instance a vrátí při zpět původnímu okresnímu soudu, stejnému soudci - a tak kolem dokola. Stát se ovšem bojí zavést jakékoli závazné lhůty � v citovaném případě odeslání spisu třeba 14 dnů - upletl by si na sebe bič. Počet stížností u Evropského soudu pro lidská práva ve Štrasburku by se pak mnohonásobně zvýšil. I ministerstvo spravedlnosti si je dobře vědomo tohoto rizika. Již výše zmiňovaný námětek Král: �Pokusíme se odstranit průtahy jinou cestou.�


Magnetka č. 80 Bystré | Sestav si svůj svět Magnet Planet\nÚvod » Magnetky Sestav si svůj svět » Magnetka č. 80 Bystré\nČíslo produktu: 000080\nčíslo: 80 • kategorie: Město • kraj: Pardubický • okres: Svitavy • obec: Bystré\nMěsto Bystré leží 12 km východně od Poličky. První doložená zmínka o Bystrém je z roku 1349. Dominantou města je barokní kostel Sv. Jana Křtitele a budova radnice. Za zmínku stojí také renesanční zámek. Turistům město nabízí prohlídku kostela a minimuzea s expozicí ševcovského řemesla a lidového umění. Městem vede několik značených cyklotras a turistických tras. Inspiraci pro svá díla zde nacházeli třeba Jaroslav Vrchlický nebo Tereza Nováková a jako dějiště svých filmů si Bystré vybral i režisér Vojtěch Jasný. Od roku 1999 je město zapojeno do mezinárodního projektu Cultural village of Europe.


Do tendru na státem dotované telefonní budky se přihlásila jen O2 - Deník.cz\nDo tendru na státem dotované telefonní budky se přihlásila jen O2\nPraha - Státem dotované veřejné telefonní automaty bude příští tři roky provozovat zřejmě opět O2. Do tendru ČTÚ na provoz téměř 5500 telefonních budek se přihlásila jako jediná. Současná smlouva O2 vyprší na konci letošního roku. Řekl to mluvčí úřadu Martin Drtina.\nPočet veřejných telefonních automatů se bude mírně snižovat. V současnosti musí být "budka" ve všech obcích do 2000 obyvatel a do 5000 obyvatel v případě, že v lokalitě není dostatečně silný mobilní signál. V roce 2016 by měl být veřejný telefonní automat povinný v obci do 1500 obyvatel a o rok později v obci s méně než 1000 obyvateli.\nLoni z telefonních budek lidé uskutečnili 5 milionů hovorů\nTelefonní budky mají stále řadu příznivců. Jen v loňském roce z nich lidé uskutečnili téměř pět milionů hovorů. Nejvyužívanější automaty jsou v centrech velkých měst, na nádražích, letištích, v turistických oblastech, u obchodních center a podobně. Zhruba 200.000 hovorů ročně představuje tísňové volání nebo hovory v krizových situacích.\nNejvíce telefonních automatů provozovala O2 na přelomu století, kdy fungovalo přes 30.000 "budek". Od té doby dochází ke snižování jejich počtu v souvislosti s nástupem mobilních technologií. Kromě rušení nevýdělečných automatů má na jejich celkovém úbytku podíl například i skutečnost, že dochází k výměně dvou telefonních automatů, jednoho na mince a jednoho na karty, za pouze jeden, a to kombinovaný. Dalším důvodem rušení je neefektivnost jejich další údržby.\n"Telefonní budky však nabízí rozsáhlou síť reklamních ploch. Lze tedy říct, že i v místech, kde jsou VTA nerentabilní, je ponecháme, protože si na sebe díky reklamní ploše dokážou vydělat," uvedl mluvčí O2 Martin Žabka.\nKnihovny z vysloužilých "budek"


Jak tomu u nás bylo s náboženstvím? – 41. díl: Komenský a Moravští bratři | Outsider Media\nJak tomu u nás bylo s náboženstvím? – 41. díl: Komenský a Moravští bratři\nJan Kristek 09.08.2013\tČlánky\nI když se k Jednotě bratrské v předbělohorské době hlásilo asi 2-3 % obyvatelstva, byla to silně výběrová církev, takže její vliv byl nepoměrně větší. Byla to církev hlavně inteligence a šlechty. (Jejím členem byl i Petr Vok z Rožmberka, poslední z rožmberského rodu.) A byla to opět bratrská šlechta, kdo se hlavně účastnil stavovského povstání, což také přispělo k volbě Fridricha Falckého, který jí byl blízký svým kalvinismem.\nZa pobělohorské rektolizace odešli roku 1625 zbylí moravští čeští bratři do Uher – hlavně na dnešní Slovensko, do Skalice, Púchova a Lednice, čeští čeští bratři hlavně do polského Lešna, které bylo tehdy díky své vrchnosti svou tolerancí v jezuity okupovaném Polsku světlou výjimkou, a ve kterém žila již asi osmdesát let česká komunita, která se sem uchýlila před habsburským útlakem.\nVůbec nejznámějším představitelem Jednoty bratrské však bezesporu je Jan Amos Komenský (Jan Amos Segeš Nivnický, *1592 v Nivnici u Uherského Brodu, rodina pocházela z blízké vesnice Komňa – takže by tedy měl být spíše Komeňský, †1670 v Amsterodamu, pochován v Naardenu). Komenský studoval na bratrských školách a na kalvínsky orientovaných universitách v Herbornu a Heidelbergu. Později se soustředil hlavně na pedagogickou činnost, kterou chápal v duchu humanismu a renesance, jako výchovu k plnému lidství. Jeho dílo však představuje i poslední pokus o syntézu všech oblastí lidského poznání. Také sní o civilizaci založené místo na manipulaci a násilí na komunikaci. Komenského učebnice nakonec převzali do svých škol i jezuité, protože naučit své žáky pořádně latině prostě museli. Za samozřejmou Komenský považoval výuku dívek. …Jak se zpívá: …založil jim dívčí školu, učil je tam rokenrolu…\nV letech 1614-1618 působil Komenský jako kazatel a rektor bratrské školy v Přerově. Roku 1618 se přestěhoval do Fulneku. Zajímavé je, že tento „největší Čech“ byl ve Fulneku správcem německého bratrského sboru. Ve Fulneku žil do roku 1621, kdy musel prchnout. V roce 1623 spálil fanatický kapucínský mnich na fulneckém náměstí za zpěvu zfanatizovaných dětí Komenského knihovnu. V letech 1621-1628 se Komenský skrýval na různých panstvích bratrských šlechticů (hlavně na východočeském panství Karla staršího ze Žerotína, v Brandýse nad Orlicí), z jejichž obsáhlých knihoven načerpal další podněty.\nKomenský také byl roku 1649 zvolen posledním českým biskupem Jednoty bratrské. Komenským ovšem bratrská biskupská posloupnost nezanikla. Přešla přes jeho zetě a vnuka na ochranovské seniory.\nKomenský se nakonec nedočkal ani posmrtného uznání v Holandsku. Holandsko, které se mezitím stalo skatolickým, se totiž rozhodlo Komenského muzeum v Naardenu, s jeho hrobem, zrušit. Nakonec od svého plánu na úplné zrušení muzea prozatím upustili, za podmínky, že provoz muzea budou platit „kacířští Češi“. …Je to tím absurdnější, že Komenský strávil ze svého dospělého života delší část v Holandsku než v českých zemích (a tím, že muzeum navíc založili sami Holanďané).\nV roce 1722 pak byla Jednota bratrská obnovena na hornolužickém panství hraběte Mikuláše Ludvíka Zinzendorfa založením obce Herrnhut, známé také pod českým jménem Ochranov. Zde však již mluvíme o moravských bratřích, neboť základem nové Jednoty byli převážně přistěhovalci z Moravy, potomci členů německého bratrského sboru, který ve Fulneku vedl Jan Amos Komenský.\nTato nová Jednota bratrská se odtud postupně rozšířila po celém světě – vlivem misionářské činnosti, které se intenzívně věnovala již od roku 1732. Nejúspěšněji kupodivu mezi grónskými Eskymáky, kteří se tak stali moravskými bratry.\nPozoruhodný je už sám vývoj Jednoty bratrské, jejíž plné jméno bylo Jednota Bratří zákona Kristova, která vznikla jako sekta odmítající vzdělání a obranu proti násilí, poučila se, že takový směr nikam nevede, a tak nakonec vedla dvě protihabsburská povstání (1547 a 1618) a dvakrát dosáhla vrcholu v evropském školství – poprvé v bratrských školách v druhé polovině 16. století, a podruhé v osobě Jana Amose Komenského.\nVe druhé polovině 16. století byly české bratrské školy nejlepšími v Evropě. Šlo o obdobu dnešních středních škol, škola v moravských Ivančicích byla od roku 1574 dokonce vysokým učením. Vysokou školou se stala roku 1583 i bratrská škola ve Velkém Meziříčí. Pravděpodobně zde byla i spolupráce s židovskou školou v moravském Mikulově – cesta z Prahy do Mikulova vedla přes Ivančice a Velké Meziříčí. Židé té doby byli totiž velmi vzdělaní. Legendární Rabi Löw, který byl v letech 1553-1573 inspektorem moravských židovských škol, se sídlem právě v Mikulově, se zajímal o řadu vědních oborů, a měl dokonce podobné pedagogické názory jako později Jan Amos Komenský.\nJak jsem již psal, po vystoupení Luthera se Jednota bratrská začala sbližovat s luteránstvím (za Augusty), po vzniku kalvinismu (za Blahoslava) však měla blíž ke kalvínskému učení. Mimo jiné proto, že na rozdíl od luteránství, kalvinismus i nadále hlásal právo na povstání.\nFoto: Komenský od Rembradta? Možná, ale není to jisté.\nZ historie českobratrské jednoty v Ochranově


V galerii Atrium budou k vidění Hrátky nejen s míčem - Chebský deník\nHrátky s míčkyFoto: Foto: David Kurc\nSlavnostní vernisáží začne v úterý\n7. dubna v mariánskolázeňské galerii Atrium další fotografická výstava. Tentokrát zde galerie představí zajímavé akty mladého mariánskolázeňského fotografa Davida Kurce. Slavnostní vernisáž začíná v úterý\n7. dubna v 18 hodin. Expozice bude přístupná zdarma až do 9. května. Galerie Atrium je umístěná v prostorách hotelu Hvězda v Mariánských Lázních.


O nás - podmínky výstavby areálu - Greyhound Park Motol\n2017, aktualizace 2018, doplnění 02/20\nAch, ty podmínky ... Greyhound Park Motol v Praze\nFakta, mýty, politika, nepravdy\nČas od času se některá média pokouší vzkřísit toto téma, ale když na otázky novinářů odpovíme - často nakonec z toho nic není, neboť není o čem psát - senzace se nekoná.\nJinak je tomu před volbami - v tomto období lovu hlasů voličů a oblíbeného"vytahování kostlivců" ze skříní jiných politických stran a někteří i s nepochybně politickým zadáním, že kdyby žádní kostlivci nebyli, tak to nějak udělejte, jako že ANO.\nRecept na mix je znám - do normálních obchodních vztahů je třeba nějak implementovat potřebná jména politických souputníků, pak nějakých lobbistů, namixovat to s manipulací s fakty, uměle vytvořit "záhadno", a když není zbytí, tak čtenářům podstrčit úplné nepravdy - a úkol je splněn. Co na tom, že je článek nepravdivý.\nStalo se to i nám, a není jistě náhodou, že článek o tom byl vydán "nějakou firmou v holdingu" jak z udělání zrovna v den zahájení volební kampaně.\nA dle pravidla že účel světí prostředky se stane, že je naše akciová společnost "vláčena" pro nic za nic, kdy by si naopak zasloužila uznání za to, co by nikdo jiný neudělal - za své vlastní peníze postavit sportovně-zábavní areál.\nObecný názor je ten, že mít takové peníze za které byl areál pořízen - tak ležím někde na Bahamách a neobsluhuji osobně pejskaře, šlapadla, či motokáry, apod., a to každou (!) sobotu a to po mnoho let - zadarmo, bez nároku za odměnu.\nJe fakt, že ty greyhoundy člověk musí mít moc rád, aby udělal co by nikdo jiný pro ně neudělal a pořídil jim k jejich trénování a závodění to nejbezpečnější, co lze vymyslet, a také zázemí důstojné tohoto plemene.\nPro ty kteří tyto informace nedohledali - naše společnost CZECH INTERNATIONAL, a.s. na tuto stavbu ani na její provoz nečerpala žádné dotace od nějakých Evropských či strukturálních fondů, či městských částí, apod.\nMůžeme již nechat politiky a jejich nepravdivě informujících médií, i závistívých lidí, na které takové články cílí, a můžeme přečíst si fakta níže. Těm, kteří i tak budou stále hledat co není - těm už nic nepomůže. Takoví nemohou pochopit, že někdo prostě postavil něco takového jako je Greyhound Park Motol jen tak - že chtěl.\nCo předcházelo výstavbě Víceúčelového sportovního areálu v Praze Motol\n- Příběh "chrtaře", který podstatnou část svého života a svých osobních financí věnoval hlavně zdravému způsobu sportování chrtů (nejen jeho vlastních) a popularitě tohoto plemene\nPředstavte si pejskaře, jak se snaží vyběhat svého chrta někde zhruba uprostřed Prahy a padne mu do oka areál fotbalového klubu v Motole, s dřevěnou polorozpadlou tribunkou a zanedbaným škvárovým hřištěm. Není-li hřiště zrovna hodně podmáčené, tak tam vejde a chrta nechá vyběhat - víme, že zejména chrt pravidelně běhat potřebuje.\nChrtař ví, že jeho projekt sportovního stadionu Nupaky u Prahy je ještě ve fázi stavebního povolení a do Praskačky, kde je v té době jediná písková chrtí dráha v ČR, kterou taktéž pronajímá jeho společnost, je na běžné denní vyběhání chrta trochu daleko.\nDlužno laikům ještě říci, že tento "chrtař", vlastník greyhounda, naprosto neuznává závodění chrtů greyhoundů jinde, než na pískové chrtí dráze a s klopenými zatáčkami, neboť známo, že na mokré trávě uklouzne i člověk, natož chrt greyhound v cca 70 km rychlosti.\nJako chrtař má na mysli především bezpečnost chrtů při jejich běhání. (Známo, že než sebelepší louka či park je pro chrta k vyběhání lepší kvalitní písková dostihová dráha.)\nDále chrtař naprosto neuznává více startů greyhoundů v jednom dni než jeden, což je jev na dostihových drahách v amatérské kontinentální Evropě poměrně běžný. (V profesionální ostrovní Evropě - Anglie, Irsko - je normou pouze jeden start greyhounda za den).\nNa profesionální dostihovou dráhu v Anglii či Irsku však "chrtař" si nemůže dovolit odjet, (pes musí strávit u trenéra v jeho kennelu i několik měsíců, než je vpuštěn na dráhu) protože má povolání, které dlouhou absenci v zaměstnání neumožňuje a raději se, de facto, stará o bezpečný způsob vyžití chrtů v ČR a i okolí "dvacítku" let.\n"Chrtař" nedůvěřuje (po určitých vlastních zkušenostech) dostihovým licencím amatérských organizací u greyhoundů a věří jen tomu, co si může ověřit sám - jakým způsobem chrt stíhá návnadu na dráze (vnějškem, středem, vnitřkem), zda-li některý startující chrt v dostihu není na některé dráze shledán rváčem a rozhodčí té které dráhy to nevidí či "nevidí" (neudělí diskvalifikaci), neboť takový pes ohrožuje ostatní psy v běhu. (podobá se strážce aut na dálnici).\nZe snímků dostihů některých drah můžete někdy vidět, jak chrti "po sobě jdou" již po startu a přesto závod skončí bez diskvalifikace. (Chrtů, zejména greyhoundů, je v amatérské kontinentální Evropě málo a tak se s každým greyem "počítá" a odpouští se "kde-co", jen aby těch chrtů bylo v dostizích co nejvíce - to pak má být v tom pokřiveném vnímání jakási kladná vizitka organizátora dostihů).\nPro zachování zdraví chrtů a pro čistotu chrtího sportu (psi nesmí v běhu napadat své sparing-partnery) - zajistil "chrtař" video-rozhodčího (soustavu kamer kolem dráhy a výsledné záznamy ve věži rozhodčích) již v roce 2005. Rozhodl se k tomuto kroku poté, kdy hlavní rozhodčí (vypůjčený z FCI) přehlédl na rovince před věží v dostihu napadajícího chrta.\nElektronického rozhodčího měla ČGDF dávno předtím, než k tomuto přistoupil např. fotbalový sport.\nNěkteří chovatelé pak se dostihovým drahám ČGDF z důvodů známých obloukem vyhýbali, neboť napadající psi byli zveřejňováni v seznamu - stejně jako to dělaly věstníky chovatelů z profesionálního prostředí. Tato vada se dědí, takoví psi se nemají množit a je to ochranou i pro potenciálního kupce psa, se kterým pak nelze dostihovat). Dále viz.:\nA co se "chrtaře" týče - nejde mu jen o chrtí dráhu v Praze či v Praskačce. Svoji lásku k chrtům a péči o chrty (i o chrty jiných majitelů) tento prokazuje nejednou, v mnoha oblastech, a po mnoho let. Nevěnuje však jen svou invenci, peníze, ale hlavně svůj čas, který je zejména u něj velmi vzácný.\nDále viz.: http://www.cgdf.cz/cs/chrti-dostihy-april-cup-2004.html\nDále viz.: http://www.cgdf.cz/cs/chrti-dostihy-pohar-obce-praskacka.html\nV té době chrtí veřejnost, zejména pak majitelé greyhoundů, (pozn. nejrychlejší plemeno chrta), volali po kvalitní pískové chrtí dráze s klopenými zatáčkami, které jsou pro chrty nejbezpečnější. "Chrtař" pro greyhoundy tedy zajistil na náklady své firmy, potažmo na náklady své (vzdal se akcionářských výnosů), chrtí pískovou dostihovou dráhu v Praskačce a chystal novou, v Nupakách u Prahy.\nDále viz.: https://www.greyhoundpark.cz/ucel-stavby-profesionalniho-chrtiho-zavodiste-v-praze/\nA po nějaké době tohoto vyběhávání chrta v Motole jeho majitele (bývalého cyklistického závodníka) napadne, že je toto hezké místo, které už teď je určeno sportovcům, a byť je zde zanedbané škvárové hřiště prorostlé trávou, sportovní plocha podmáčena přítomností blízkého potoka Motol a v areálu soustava zanedbaných kotců pro psy, včetně různých nepovolených skládek odpadu, umí si v tomto prostředí představit nový sportovní multifunkční areál, který podmáčen nebude.\n- Areál však patří fotbalovému klubu\nAvšak tento areál se škvárovým hřištěm a dřevěnou tribunkou s nejnutnějším zázemím v současnosti patřil nájemci - sportovnímu klubu FK KB Motol.\n"Chrtař" tedy koupí tento fotbalový klub, přesněji firma CZECH INTERNATIONAL jej koupí, a tak se tímto stane účastníkem nájemních vztahů - tedy nájemní smlouvy nájemce FK KB Motol s pronajímatelem městem. V této smlouvě je uvedena částka za 5,- Kč /m2 plochy a také podmínka, že nájemce (FK KB Motol) nesmí provozovat komerční aktivity.\nA tak se firma CZECH INTERNATIONAL koupí FK KB Motol stala nájemcem ploch, které byly městem naceněny již nájemci předchozímu, tedy dříve, než o tomto pozemku vůbec kdo z firmy "CZECH" věděl. Není to tedy tak, jak někteří spekulují, že to firma "CZECH" s někým výhodně sjednala.\nFakt je, že se muselo v nájemní smlouvě posléze aktualizovat jméno nájemce - namísto FK KB Motol to byl CZECH INTERNATIONAL, a.s.\nAle - smlouva byla sice v záhlaví aktualizovaná co do jména nositele smlouvy, ale zůstala tam i nadále po předchozím nájemci podmínka, že nesmí v areálu provozovat komerční aktivity.\nCož v kombinaci s tím, že projekt tohoto sportovního areálu VSA Motol, po zahájení provozu přejmenovaný na Greyhound Park Motol, byl stavebním úřadem schválen a zkolaudován jako oprávněná stavba, přináší i trochu komična.\nPředstavte si, že vám stavební úřad schválí a zkolauduje projekt, ve kterém jsou mimo jiné i dvě patra restaurací a tři patra podzemních garáží, a pak, když si později uvědomíte, že s tímto kolidují zmíněné podmínky nekomerčního využívání pozemků, možná se trochu leknete a začnete si představovat, co to v důsledku znamená - např. podávat v restauraci obědy či večeře zadarmo? Vytápět a odvětrávat garáže, provádět drahé revize a zkoušky včetně výtahů do nich - a poskytovat je zadarmo veřejnosti? Atd.\n- Ceny pozemků areálu FK KB Motol / Greyhound Park Motol\nS politickými účely veřejnosti předestíraná částka 5 Kč / m2/rok jako nájemné celého areálu není v souladu se skutečností, neboť se týká jen jedné ze čtyř nájemních smluv celkem. U jedné smlouvy o nájmu činí nájemné 85 Kč/m2/rok, u druhé činí nájemné 30 Kč/m2/rok za zastavěnou plochu a 5 Kč/m2/rok za ostatní nezastavěnou plochu, další smlouva na dobu určitou má nájemné 51 Kč/m2 po dobu úprav terénu a poslední nájemní smlouva se týká pozemků MČ Prahy 5, porosty a ostatní plochy u ulice Nad Hliníkem, kde nájemné činí 5 Kč/m2/rok.\nPronajato je celkem okolo 28.000 m2 ploch různých bonit, včetně 7.000 m2 příkrého svahu pod zahrádkářskou kolonií, kterou nelze využívat, a o tu se areál na své náklady stará taktéž.\nNa spřátelených webových stránkách www.cgdf.cz jsou také fotografie toho, jak daný pozemek vypadal, než začala výstavba. - viz odkazy:\n- Investor musel ze svých finančních prostředků zhodnocovat majetek jiných\nInvestor musel nejen splnit podmínky stavebního povolení, ale dále musel na své náklady i zhodnotit magistrátní pozemky tím, že musel vynaložit více než 15 miliónů Kč např. na provedení výsadby dřevin a desítek vzrostlých stromů po celém území Hlavního města Prahy, musel na své náklady vyčistit pozemky od poletových dřevin a nemocných stromů v okolí sportoviště, vybudovat v rámci výstavby kamenné zimoviště drobných živočichů na pronajatém pozemku, vybudovat velké jezírko pro obojživelné živočichy s napojením na vodu a dodat na své náklady zařízení pro okysličování vody a na své náklady tuto vodu okysličovat, tzn. platit za proud a servis čerpadel po celou dobu doposud, musel rozmístit na své náklady více než 50 ptačích budek okolo sportoviště a v okolním lese, musel pozemky na své náklady vyčistit od desítek nepovolených černých odpadních skládek různých materiálů.\nDále viz.: http://www.cgdf.cz/cs/par-minut-v-greyhound-park-motol-v-praze.html\nDále investor musel na své náklady vyvložkovat staré podzemní vodovodní potrubí a na své náklady vybudovat i nový hlavní vodovod, který zásobuje pitnou vodou MČ Praha Butovice a tuto svou investici bezúplatně převést na Pražské vodovody a kanalizace.\n- Sportoviště nejsou výnosná záležitost nikde na světě (nemyslíme profesionální "půdu")\nSportoviště nejsou výnosná záležitost nikde na světě (nemyslíme tím profesionální hokejové nebo fotbalové kluby, apod.), pokud nejsou dotovány městem nebo obcí, či nějakým mecenášem, ale investor tohoto Víceúčelového sportovního areálu v Motole (VSA Motol), po výstavbě přejmenovaný na Greyhound Park Motol, nejenže nedostal od nikoho nic, ani korunu, ale ještě musel na své náklady obohacovat majetek jiných, ještě než začal vůbec stavět - jak uvedeno v odstavci výše.\nNěkteří lidé chtěli v budoucím areálu provozovat různé sporty - např. klub rugby - ale když byli poptáni, kolik toho do této investice klub sám dá pro zajištění prostředí nutného pro tento sport - nakonec se odmlčeli. A tak podobně.\nA náš "chrtař" pracuje, pracuje a pracuje...\nV té době "chrtař" pracoval na rekonstrukci sportovního areálu v Praskačce, kterou firma, v níž byl akcionářem, koupila (a "chrtař" se vzdal akcionářských výnosů) , aby jej pronajímala majitelům chrtů.\nDále viz.: http://www.cgdf.cz/cs/Historie-dostihove-drahy-Praskacka.html\n"Chrtař" byl vlastnoruční prací pravidelně činný od roku 2003 i v "závodním klubu chrtů", s názvem Česká greyhound dostihová federace. Dále viz.: http://www.cgdf.cz/cs/chrti-dostihy-april-cup-2004.html\n"Chrtař" stál o informovanost majitelů chrtů, a tak v době, kdy počítače nebyly věcí až tak obvyklou, daroval počítače (za korunu) těm majitelům chrtů, kteří si jej nemohli dovolit, a těm, kteří je neuměli ovládat - pořizuje v klubovně ČGDF v Praskačce výuku a platí informatika.\nDaruje či pořizuje jako výhry mobilní telefony - aby se majitelé chrtů (kdy ani telefony nebyly samozřejmostí) mohli snadno domlouvat na chrtí akce.\nNěkterým majitelům chrtů, kteří profesionální dostihy chrtů v zahraničí ještě neviděli, platí studijní cestu do Irska / Anglie, platí letadlo, taxiky, ubytování, platí vstupné, atd.\n"Chrtař" kreativně pracoval i na propagaci greyhounda a chrtího dostihového sportu, což přináší užitek všem majitelům chrtů, napříč všemi chrtími organizacemi a chrtími dostihovými dráhami. Také povolával různé umělce a významné osobnosti české umělecké a sportovní scény k účasti na významných chrtích akcích ČGDF - Zlatý chrt. (podobné jako britská událost Greyhound roku, či u nás v oblasti dostihů koní "kůň roku", kdy vítězný kůň dostává ocenění na slavnostní události rovnou na Žofíně.)\n"Chrtař"osobně svážel děti dětského pěveckého sboru do nahrávacího studia, aby vytvořili žádoucí kulisu k písničce o chrtech - ano, na náklady firmy "chrtaře" byly skládány písničky o chrtech, pohádky o chrtech, také malovány obrazy o chrtích vítězích - viz "chodník slávy" těm nejlepším z nejlepších chrtů na závodišti.\nZásluhou "chrtaře byla vydána kniha o chrtech, která na českém trhu citelně chyběla - česká mutace knihy anglického autora Marka Sulliwana - The Ultimate Greyhound, která na českém území musela být pro neznámé slovo greyhound (které se českým lidem pojilo s autobusovou dopravou), přejmenována na Chrti - Nepřekonatelný greyhound. Atd., atd.\nV roce 2012 byla ČGDF přijata do celosvětové organizace World Greyhound Racing Federation, která sdružovala všechny země a dostihové dráhy s profesionálním dostihovým sportem, jako přímý člen (po švédské organizaci), což je jistý druh uznání.\nPři celosvětových konferencích WGRF, na kterých se vyměňovaly informace mezi jednotlivými stadiony, zeměmi, veterináři, trenéry, odborníky na projekty dostihových drah, či zástupci adoptivních organizací, se takto Česko dozvídalo důležité informace, které mají vliv na zdraví chrtů, chrtí dostihový sport vůbec a samozřejmě také na kvalitu chrtí dostihové drahy v Praze. (ne každý asi ví to, že chrtí závodní dráha může být různých tvarů, třeba vejce, nebo i kruhu, když se splní důležité technické podmínky pro výstavbu dráhy).\nA tak chrtí závodiště v Praze projektovali a schvalovali celosvětově uznávaní odborníci, závodní technologie pak taktéž vyráběla profesionální firma, která závodní technologie projektuje i pro profesionální koňská dostihová závodiště. Skladba tělesa dráhy a i finální písek chrtí závodní dráhy frakce pudru s kombinací s jílem - je taktéž know-how profesionálního prostředí.\nVe výsledku chrtí dráha v Praze zajišťuje sportujícím chrtům chybějící běžecké boty - zajišťuje jim měkký dopad a pevný odraz - důležitý činitel pro zdraví jejich pohybového aparátu. Zároveň skladba tělesa dráhy s důmyslným odvodňovacím systémem je konstruována tak, že na dráze nevzniká nebezpečný "aquplaine", který by s peletonem závodících chrtů udělal totéž co s auty na silnici.\nVýstavba zahájena, "chrtař" rezignoval na své osobní volno\nVýstavba areálu trvala déle, než se předpokládalo, zhruba tři roky, a tak můžeme sumarizovat dle vyprávění dotyčného, že tento byl přítomen na stavbě každý den, i o sobotách a nedělích, Vánočních dnech, státních svátcích, apod. (svou práci v občanském povolání však musel po nocích vykonat). Ve třiceti-stupňových vedrech se účastnil v plechových stavebních buňkách stavebních jednání, kdy však zástupci zhotovitele stavby se při jednání střídali, zatímco za investora byl na stavbě on sám. Ostatní se během odchodu a příchodu zpět do buňky třeba najedli, napili, ale on byl u jednání bez střídání sám, a tedy bez občerstvení.\nPocit potřeby vyústilo v osobní závazek být na stavbě každý den, samozřejmě bez jakékoliv dovolené.\nMezitím "chrtař" ještě dojížděl každou sobotu do Praskačky, ve které jeho firma pronajímala chrtí závodní pískovou dráhu, a tam v pozici zástupce nájemce - České greyhound dostihové federace, pracoval v jednom kuse od rána do pozdního odpoledne při provozech dostihů. Po této práci přijížděl ještě na stavbu v Praze.\nViz odkaz: http://www.cgdf.cz/cs/chrti-dostihy-pohar-obce-praskacka.html\nProvoz areálu zahájen, "chrtař" rezignoval na své osobní volno\nV roce 2013 byl objekt zkolaudován a slavnostně otevřen. Můžeme dle vyprávění dotyčného s tím, že tyto věci jsou obecně známy, sumarizovat, že byl přítomen v areálu každý den, včetně sobot a nedělí, a osobně se věnoval sportovcům psím i lidským.\nZ vyjádření osobností - VIP návštěvníků Greyhound Parku Motol:\nProfesor a herec Jan Přeučil, jehož ikonickým kouskem outfitu je neodmyslitelný klobouk, médiím (Top Star Magazín) sdělil: "Když vidím, co se tu vybudovalo, tak svůj klobouk smekám".\nSportování ve VSA Motol / Greyhound Park Motol\nDostihy chrtů a závody šlapadel pro děti i dospělé, také motokár - byly střídavě, v časových blocích, provozovány Českou Greyhound Dostihovou federací (ČGDF) každou sobotu pro individuální veřejnost po mnoho let.\nDále viz např. Facebook - písková dráha Praha (chrti), Race Circuit Prague (motokáry a šlapadla) - vše ve Víceúčelovém sportovním Areálu - Greyhound Park Motol:\nPozději byly stěžejní sobotní dny v Praze střídavě věnovány závodům chrtů a závodům šlapadel.\nVíceúčelový sportovní areál s technicky profesionálním chrtím závodištěm\n"Chrtař" vytvořil v Česku něco, co nemá ve světě obdoby - dostihy chrtů provozovány jako hobby na technicky profesionální chrtím závodišti.\nTakovou kombinaci jistě nikde jinde ve světě neuvidíte. Kdo viděl, měl štěstí - nemusel za podobným zážitkem do Anglie, Irska, či když chtěl vidět v běhu 8 chrtů najednou - pak až do daleké Austrálie, či Ameriky, apod.\nNutno dodat, že na těchto dostizích se u nás v areálu nikdy nesázelo a naopak - některé dostihové akce pořádané ve dne vypadaly někdy jako dětské dny.\nDěti se rádi mazlili s greyhoundy, podobně jako si rádi pohladí kozičky ve výběhu v ZOO.\nZázemí pro chrty je na takové vysoké úrovni, že snad daleko předčí i profesionální závodní dráhy v zemích, kde jde o profesionální dostihový sport. Zvláštní důraz je kladen na to, aby chrtovi bylo dopřáno vše co potřebuje v maximálně hygienických podmínkách - "šatna", umývárna, sprchy, bezkontaktní hygienické zásobníky na ručníky, atd., včetně zásobníků na antibakteriální gely, atd. Přísná hygiena a čistota - včetně italské slinuté dlažby Marazzi na zemi i stěnách, které se kladou "na sraz", takže s minimem spár a hromadících se nečistot.\nGreyhound Park Motol je velký skok od obvyklostí v oblasti amatérského chrtího dostihového sportu v ČR a blízkém okolí.\nNeboť i různě později vznikající chrtí dráhy za hranicemi ČR, dle všeho, se postupně stále více a více snaží dosáhnout co nejlépe technických parametrů obvyklých u profesionálních dostihových drah. Proč také objevovat Ameriku, když už to již dávno někdo vymyslel v zemích, kde je chrtí dostihový sport někdy i národní tradicí?\n(v prvopočátcích pískové chrtí dráhy Praskačka bylo lze se setkat s různými "hlasy" z travnatých drah, které pískovou dráhu znevažovaly.)\n"Chrtař" v důchodu a ukončena byla činnost ČGDF\nDále viz.: http://www.cgdf.cz/cs/oznameni.htm\n"Chrtař" odešel do zaslouženého důchodu a tráví jej v poklidu ve svém druhém domově v zahraničí, na jihu a v teple, které mají důchodci rádi. Do ČR přijíždí jen z důvodu nezbytné potřeby.\nS oznámením o ukončení činnosti ČGDF k 31.12.2017 byla dána možnost pronajímat si chrtí závodní dráhu v Praze - kterémukoliv jinému subjektu\nAkce v Praze nyní\nGreyhound Park Motol nepořádá a nikdy nepořádal chrtí dostihy. Managementu firmy i areálu zcela jedno, který prostor areálu bude provozován - jestli to bude dráha asfaltová, nebo písková, apod.\n(souběžně provozovány být nemohou).\nObě závodní dráhy (a související prostory) či zelenou plochu uprostřed si pronajímají různé subjekty, a jsou to již klienti, (chráněni GDPR) kteří ne vždy si přejí, aby na jejich soukromé akci, kdy si sami platí prostory, služby, atd., aby byla přítomna individuelní veřejnost - buďto je to s ohledem na jejich psy, nebo nemají sponzora, který by uhradil náklady na zpřístupnění dalších prostor budovy a služby, potřebné pro diváky.\nKromě toho - když jde o soukromou akci, stáli byste vy o to, aby na vaši soukromou firemní / klubovou akci (například s jízdami motokár, či šlapadel, apod.) byla do prostor vyhrazených pro vás vpuštěna bez vašeho schválení individuální veřejnost, aby si Vás prohlížela a fotila si vás? Nebo dokonce že by do prostor které jste si zaplatili k soukromé akci naběhli novináři s fotografy, a fotili si vás pro kdoví co?\nPo nás to někteří lidé chtěli, a když jsme naše klienty nedali "všanc", atakovali nás za to.\nJestli si náš klient vstup individuální veřejnosti na svou akci přeje - oznámujeme to na našich webových stránkách v nabídce "akce".\nLidé bydlí opodál a přesto chrtí dostihy u nás neviděli\nS tou individuální diváckou veřejností je to těžké - v Praze je k dispozici množství příležitostí k zábavě. A tak se stalo, že v období, kdy byly v areálu chrtí dostihy pořádány ČGDF každou sobotu po mnoho let (2012 - 2017), tak nám mnozí lidé říkali, že "někdy" přijdou se na dostihy podívat, ale až si užijí zábavy jinde, například westernového městečka, nebo aquaparku, zámek, hrad, apod.\nA tak propásli dobu, kdy mohli přijít jen tak, bez předchozí koupě vstupenky, prostě když se ráno probudí a bude se jim chtít přijít na tento druh zábavy.\nA nyní řešíme např. to, že někteří lidé, přestože bydlí mnohdy opodál, ještě chrtí dostihy u nás neviděli a nyní by se rádi podívali.\nChrtí dostihy v Greyhound Parku Motol po ukončení nájemce ČGDF\nDnes, po ukončení činnosti ČGDF je systém této podívané pro diváky jiný. Jestliže náš klient chrtí dráhy chce, aby si jejich psy a je samotné při práci prohlédla individuální veřejnost a seženou si finance / sponzora na zpřístupnění tribuny, restaurace, recepce, služby, atd., pak náš areál vydá upoutávku na akci s pozvánkou individuální veřejnosti.\nI s tou "chrtařskou" veřejností je to těžké - ti majitelé chrtů kteří chtěli, byli sdruženi v ČGDF (závodili v systému "formule ČGF" a se svými psy startovali v Praze.\nA pak někteří chovatelé chrtů, kteří se sdružili jinde a své psy stavěly ke startu na travnatých drahách v Lednici, Kolíně či Mladé Boleslavi, mnohdy žehrali, že pražskou chrtí dráhu má trvale pronajatu ČGDF.\nKdyž je nyní chrtí dráha volná k pronájmu kterémukoliv subjektu, tedy i těm, kteří předtím "žehrali", tak je z této strany "ticho" - pronájem takových se nekoná.\nŽádosti chrtařů o pronájmy (či spíše podnájmy) pískové chrtí dostihové dráhy Praskačka i Praha - jen když ji měla pronajatu ČGDF\nJeví se, že asi leckdo by chtěl pronajmout pískovou chrtí dráhu (předtím v Praskačce a nyní v Praze) - ale zřejmě jen když to na ní "oddře" ten G.....l. (a ke svým psům si zaplatí ošetřovatele, když by je nenechal někde zavřené bez dozoru a péče.) a připraví pro ně dostihovou dráhu (vyplevelenou, zavlaženou, upravenou) včetně funkčních technologií (vodící kladky, motor návnady, startovacích boxů, počítač s časomírou, atd., atd.) . A dost možná by měl zajistit i výkon práce různých funkcí potřebných pro dostihový sport. A také zajistí a zaplatí úklid po akci.\nAvšak že by někdo z majitelů chrtů chtěl pronájem dráhy se vším všudy, i s výše uvedenými starostmi a radostmi - to už nikoliv.\nKdo z chrtařů by chtěl mít na svých bedrech správu (údržbu a úklid) dostihové dráhy a souvisejících technologií, povinnost zajistit výkon veškerých potřebných funkcí a k tomu ještě organizaci dostihového sportu chrtů? - pro mnohé kluby, apod., je lepší, když si členové jeho klubu zajdou tam, kde už je "hotovo".\nTakže když byla v provozu chrtí dráha v Praskačce (udržbu zajišťoval a platil G.....l, taktéž výkon potřebných funkcí), tak si mnozí chtěli pronajmout tuto chrtí dráhu.\nKdyž pak se ČGDF přemístila na novou dráhu do Prahy - tak se požadavky na nájem chrtí dráhy hrnuly - hádejte na kterou - nikoliv na volnou dráhu v Praskačce, ale na novou dráhu v Praze.\nDle výše uvedeného tedy měli členové ČGDF své psy nechat doma a přijet na dráhu (z celé ČR) a starat se o psy jiných chrtařů. Neboť když chrtař pracuje nejen na svém psu jako steward - handler (zavedení chrta do startovacích boxů a odchyt), ale musí se během dostihového dne pokrýt i jiné činnosti a funkce, pak je musí někdo z nich také vykonávat. (traktorista na úpravu dráhy po běhu, časoměřič, vodič návnady, startér startovacích boxů, odchyt, úpravář dráhy pomocí vodní závlahy, atd., atd.)\nV ČGDF se chrtaři navzájem nějak v potřebných činnostech podělili, i chrty z jiných organizací přijmuli ke své akci - ale aby členové ČGDF přijeli (z celé ČR) na chrtí dráhu pracovat jen proto, aby běhali psy jiných? A co s jejich vlastními chrty zatím?\nPožadavek chrtaře na pronájem dráhy z té doby hraničí minimálně s nekolegialitou vůči jinému "chrtaři".\n(Na dopis představitele určitého chrtího klubu z té doby nebude poukazováno.)\nA nejlépe takovým aby dostihový sport ještě p. G.....l zadotoval, protože pro ty "obyčejne chrtaře" to musí být samozřejmě hodně, hodně levné - a pak mnozí takoví utratí množství času, peněz, benzínu za jakousi psí výstavu někde v tramtárii, odkud nesmí chybět ve sbírce lesklá medaile, ale pes z toho nic nemá, jelikož si nezaběhá, a jak známo chrt pravidelně běhat potřebuje a nejlépe na pískové dráze, k nohám chrtů nejšetrnější, a s klopenými zatáčkami, které zmírňují zatížení v zatáčce, což na louce chrt nemá.\nČinnost ČGDF byla podporována - po celou dobu její činnosti v areálu v Praze (stejně jako předtím v Praskačce) - nám známým "chrtařem". (jen laikové si mohou myslet, že povinnost hradit nájemné se ČGDF netýkala).\nNejsme jen chrtí dráha, jen pro in-line bruslení dráha, nejsme jen motokárová dráha ... jsme Víceúčelový sportovní areál v Praze\nNebo z jiného soudku, než chrtích dostihů: v jeden okamžik přijde jak in-line bruslař, tak zájemco o jízdu na šlapadle či v motokáře - všichni se chtějí projet na stejné asfaltové dráze. Pro go-karty máte na dráze zábrany pro vytvoření šikany (zatáčky), ale pro bruslaře potřebujete čistý ovál. Co máte dělat - když odstranění zábran představuje práci stewardů disponovaných pro těžké práce. (a Ti chtějí zaplatit). Dělat toto po každém jednotlivém jezdci šlapadel či motokár pro každého individuálního bruslaře a pak zase zpět? Nebo pro každého individuálně příšedšího zájemce o motokáru to přestavět po bruslařích?\nKdyž vytvoříte sekvence pro jednotlivé sporty v určitou dobu a dni - nikdo nepřijde - přeci všichni chtějí jen kdykoliv přijít a jezdit.\nNo, nejsme jen motokárová dráha, nejsme jen písková dráha, atd.\nAle in-line bruslaři (a další) zde mají tu výhodu, že zde máte ideální asfaltový finish, žádné boule, výmoly, nesrazíte se s dětským kočárkem, psem, dítětem na koloběžce, apod., jako je tomu na otevřených veřejných asfaltových drahách městských částí. Ale chce si to trochu plánu a ochotu něco uhradit. Přeci jen údržba všeho není zadarmo.\nMůžeme na Vás osobně, či na vaše "kolečka" připnout čip a můžete si svůj výkon dokonce i nechat změřit s přesností na tisícinu vteřiny profesionální časomírou.\nJakýkoliv sportovní klub si může pronajmout i vnitřní travnatý prostor uprostřed oválu závodní dráhy a postavit si tam potřebné zařízení a vybavení pro svůj typ sportu - např. fotbalové branky, sítě pro volejbal, apod.\nAle výtečné prostředí s výtečným zázemím zadarmo nebude.\nDotace na víceúčelové areály\nVezměte si takové Čapí hnízdo - získalo dotace v částce 50 mln. Kč - a koukněte, jak vysoké má vstupné na kde-co.\nNáš víceúčlový sportovní areál Greyhound Park Motol v Praze nečerpá žádné dotace - a přitom by někteří chtěli, aby v něm bylo všechno zadarmo, nejlépe abychom mu tady etablovali jeho zájmový klub a za naše peníze i vybavili náčiním pro daný sport.\nVíce informací: https://www.greyhoundpark.cz/o-nas-greyhound-park-motol-rozcestnik/\nZapsáno bez vědomí a souhlasu toho, koho se článek osobně týká.\nZ čeho jsme v začátcích výstavby chrtího závodiště Praha vycházeli:\n(historické fotografie výstavby objektu Greyhound Park Motol)\nProvoz areálu chrtího závodiště v České republice - v Praze Motol:\nO nás - Podmínky výstavby areálu v Praze - Fotogalerie


Trump poslal na hranice s Mexikem armádu. Stovky vojáků mají chránit USA před karavanou migrantů | Hospodářské noviny (iHNed.cz)\nAmerický prezident Donald Trump ve čtvrtek sdělil, že povolává na hranice s Mexikem armádu. autor: ČTK/AP\n25. 10. 2018 18:30 / 2 minuty čtení\nO vyslání armády k hranicím hovořil Trump v posledním týdnu několikrát, žádné konkrétní kroky z toho však až do nynějška nevyplynuly. Ve čtvrtek podle Reuters Pentagon rozkaz obdržel a z informací agentury vyplývá, že jednotky o síle 800 až 1000 mužů mají na hranicích "pomáhat s infrastrukturou a logistikou". Oficiálně ministerstvo obrany věc zatím nekomentovalo.\nO několikatisícové skupině lidí, kteří pocházejí nejčastěji z Hondurasu, ale také z Nikaraguy, Salvadoru nebo Guatemaly a míří do USA, se mluví jako o "karavaně migrantů". Skupina nyní čítá asi 5000 lidí a míří z jižního Mexika k amerických hranicím, od nichž je vzdálena asi 1700 kilometrů. Další skupina asi o tisíci lidech se vydala na pochod k USA z Guatemaly.\nNynější karavana vyrazila předminulou sobotu z města San Pedro Sula na severu Hondurasu a původně čítala asi 1300 osob. Postupně se k ní připojili další lidé, kteří utíkají před vysokou kriminalitou a chudobou. Když skupina dorazila o víkendu na guatemalsko-mexickou hranici, bylo v ní asi pět tisíc běženců. Necelá tisícovka z nich přistoupila na "plán bezpečného návratu domů", na němž se v sobotu dohodli prezidenti Hondurasu a Guatemaly. Nyní se však ve skupině podle odhadu agentury Reuters opět pohybuje přes 5000 lidí.\nTakzvané karavany migrantů pořádají nevládní organizace už řadu let. Cílem hromadné cesty lidí z chudých zemí Střední Ameriky je vyhnout se ve skupině nebezpečím, která hrozí při takové cestě jednotlivcům, a také hromadně upozornit na humanitární krizi ve Střední Americe. Karavany migrantů ve Střední Americe se dosud většinou obešly bez větší publicity. To se ale změnilo letos v dubnu, kdy podobnou skupinu označil Trump za bezpečnostní hrozbu pro Spojené státy a na hranici s Mexikem poslal Národní gardu. Nyní se migranti vzhledem k nadcházejícím volbám do amerického Kongresu stali opět častým tématem.\nAmerická policie ve čtvrtek zadržela další podezřelé zásilky, které jsou podobné balíčkům s výbušným zařízením, jež v posledních dvou dnech...


Patnáct nových monitorů dechu hlídá třebíčská miminka | nem-tr.cz\nTřebíč, 1. 7. 2021 – Dětské a novorozenecké oddělení třebíčské nemocnice v zastoupení primářky Aleny Holubové právě převzalo od Nadace Křižovatka patnáct monitorů dechu Babysense 1 Pro, registrovaných u Ministerstva zdravotnictví ČR jako zdravotnická pomůcka. Tyto monitory hlídají zástavu dechu, také bezdeší - takzvané apnoe pauzy a jakékoliv nepravidelnosti dechu děťátka. V případě potíží spustí alarm, aby přivolaly pomoc rodiče či zdravotníka, který může zavčas poskytnout dítěti první pomoc.\nMonitor dechu detekuje pohyby dítěte a spouští akustický a vizuální alarm, pokud se dechová akce zpomalí nebo zastaví. Monitor dechu je v současné době jedinou účinnou pomůckou v boji proti syndromu náhlého úmrtí SIDS u dětí v období prvního roku jejich života.\nObnova monitorů dechu od Nadace Křižovatka se již stala dlouholetou tradicí, která započala navázáním spolupráce v roce 2008. „Velmi děkujeme Nadaci Křižovatka za dovybavení novorozeneckého oddělení patnácti kusy monitorů dechu Babysense 1 Pro. Naše nemocnice je nositelem titulu Baby Friendly Hospital (nemocnice přátelská dětem), tedy je pro nás důležité, aby maminka novorozence věděla, že dech jejího miminka je neustále monitorován a pod kontrolou. Vše souvisí se vším, klidná maminka znamená spokojené miminko a s tím spojený bezproblémový nástup laktace a plné bříško děťátka,“ komentuje převzetí monitorů ředitelka Nemocnice Třebíč Eva Tomášová.\nNa financování patnácti monitorů dechu se podílely společnosti POZEMSTAV TŘEBÍČ, „ZON“, I&C Energo a MARVAL PODLAHY.\nZleva: Marie Útlá (manažerka Nadace Křižovatka), Bc. Jitka Syslová (staniční sestra), MUDr. Alena Holubová (primářka), Kamila Číháková (vrchní sestra). Foto: Jitka Mácová


⛺Kemp Ostrov – 2022 – Kam do přírody\nKemp Ostrov se nachází v klidném a tichém prostředí uprostřed zeleně, poskytuje dobré podmínky pro koupání v řece, rybaření a vodní sporty. Pro další sportovní vyžití je na ostrově k dispozici volejbalové a nohejbalové hřiště, fotbalové hřiště, ping pongový stůl a dětské hřiště. Svojí polohou je kemp vhodný jako tábořiště pro vodáky, pro sportovce i pro rodiny s dětmi.\nVIP šestilůžková chatka\nMísta pro karavany a obytné automobily\nJak se dostanete do kempu\nProstory pro stanování\nVideo: Kemp Ostrov\nCelkový počet dvoulůžkových chatek je 16. Základní vybavení: dvě oddělené postele (tři chatky s palandami), stůl, dvě židle, lednička. Do chatky je dále možno vypůjčit elektrický vařič či rychlovarnou konvici.\nTato chatka pojme až šest osob, takže dokáže zvládnout i více početné rodiny. Je jako jediná v kempu vybavena vlastním sociálním zařízením s teplou vodou a WC. V ceně jsou elektrické spotřebiče: lednička, elektrický vařič a rychlovarná konvice, nádobí. VIP chatka je bezesporu dobrou volbou pro svůj vyšší komfort.\nV areálu kempu je hřiště na nohejbal, volejbal a ping pong. Mimo jiné je zde ještě velké fotbalové hřiště a pro malý fotbal můžete využít volné travnaté plochy.\nPro karavany a obytné automobily je připravena velká travnatá plocha. K dispozici jsou elektrické přípojky.\nJe možné koupání v řece, k ostrovu přiléhá jez. Do vody je pozvolný přístup, vhodné pro děti i pro plavce. Pozor je ale nutné dávat na prudší tok vody pod jezem. Z druhé strany jezu je pískové dno, jinak dno převážně kamenité.\nV místě kempu je Country restaurace, která nabízí možnost obědů a večeří (po dohodě s vedoucím p. Kodetem i celodenní stravování). Stravování si hosté zajišťují sami. Další možnosti stravování restaurace U Mlýna.\nAutem se dostanete na ostrov po mostě, parkovat lze v areálu kempu na vyhrazených místech za poplatek 40 Kč/den, nebo nechat auto v bezprostřední blízkosti kempu na parkovišti zdarma.\nKemp leží asi 8 min. od vlakového nádraží na trase Praha – Beroun – Plzeň.\nNa ostrově je velká upravovaná plocha na stanování. K dispozici pro stanaře je společné sociální zařízení, venkovní dřezy pro umývání nádobí a elektrické zásuvky. Můžete si zapůjčit vařič či rychlovarnou konvici (poplatek 10 Kč/den), případně i nádobí. Možné parkovat auta u stanu.\nK nákupu potravin lze využít samoobsluhu v Třebani. Další obchody jsou nejblíže k dispozici v Řevnicích.\nKemp Ostrov Třebáň\nKemp Ostrov 267 29 Zadní Třebaň\nKemp Ostrov, Ostrov Kemp, Kemp Třebáň, Kemp Ostrov Třebáň, Kemp Ostrov 267 29 Zadní Třebaň.