Povinná školní docházka: Secondary School (11-14 let) » VELKÁ BRITÁNIE\nNacházíte se v:Domů»Škola a studium»Britské školství»Povinná školní docházka: Secondary School (11-14 let)\nOd Jana publikováno\t 13/07/2015 Britské školství,Škola a studium\nPovinná školní docházka: Secondary School\n2. stupeň základní školy je přirozeným pokračováním stupně prvního, primary school. Do secondary school nastupují děti ve věku 11 let a navštěvují ji do věku 16 let. Podle nejnovějších vládních nařízení musí děti narozené po 1. 9. 1997 nějakým způsobem ve školní docházce pokračovat až do dovršených 18 let. O různých možnostech splnění povinné školní docházky ve věku 16 – 18 se dočtete ve článku Povinná školní docházka: Sixth Form a Further Education (16-18 let). Zde zmíněné informace platí pro školy v Anglii. Vzdělání ve Skotsku, Walesu a Severním Irsku se může lišit a bude mu věnován samostatný článek.\nSecondary / Middle / High School??\nV souvislosti s 2. stupněm britské základní školy se můžete setkat se všemi výše uvedenými pojmy. Většina škol se řídí tyrkysově zbarveným modelem, existují však některé, které používají modrý nebo fialový systém, viz obr. (zdroj Wikipedia). Pro účely tohoto článku budeme používat označení secondary school a řídit se prvním, nejužívanějším, modelem.\nJak si vybrat secondary school\nPřestup z primary na secondary school je pro rodiče i pro děti téměř stejně tak velkým krokem jako samotný začátek školní docházky. I v tomto období čelí rodiče rozhodování, jakou školu zvolit, a potýkají se s podobnými obavami jako při vybírání vhodné primary school. Jejich konečné rozhodnutí bude ovlivněno několika faktory jako např:\nJejich osobní preferencí, t.j. zda zvolí školu státní, nebo placenou soukromou. Toto rozhodnutí je často založeno na rodinné tradici. Pokud navštěvovali soukromou školu rodiče, je pravděpodobné, že budou chtít, aby se i jejich dítě vzdělávalo v soukromém sektoru. I pokud dítě navštěvovalo státní primary school, mohou se rodiče později rozhodnout pro soukromou secondary, pokud ovšem mají dostatečně tlustou peněženku (více o cenách soukromých škol zde).\nVýsledky přijímacích zkoušek: některé soukromé školy a také státní gymnázia, Grammar Schools, přijímají studenty na základě vynikajících výsledků v přijímacích zkouškách, tzv. 11+ Exam.\nSpecializací školy: některé secondary schools nabízejí rozšířenou výuku jazyků nebo jsou sportovně či jinak zaměřené.\nHodnocením OFSTED nebo jiného kontrolního úřadu. Školy mají výsledky inspekcí uveřejněny na svých www stránkách, a rodiče si mohou předem zjistit, jak na tom školy jsou nejen po stránce akademické, ale i co se týče kvality výuky, vedení školy nebo chování žáků.\nVzdáleností školy od místa bydliště, přirozeně.\nSecondary schools spadají do tzv. Key Stage 3 (7.-9. ročník, 11-14 let) a Key Stage 4 (10.-11. ročník, 14-16 let).\nV Key Stage 3 se děti učí stejné předměty jako na 1. stupni ZŠ, plus alespoň jeden cizí jazyk a občanskou nauku (Citizenship). Školy musí rovněž nabízet náboženskou nauku a sexuální výchovu, ovšem rodiče mohou náboženskou výuku a částečně i sexuální výchovu odmítnout. Na konci Key Stage 3 jsou studenti testováni a hodnoceni ve všech předmětech.\nKey Stage 4 je v podstatě příprava na závěrečné zkoušky GCSE. Děti se během těchto dvou let soustředí na předměty, které si vyberou během 9. ročníku. Studentům 9. ročníku musí být k dispozici tzv. Careers Education and Guidance, tedy něco jako pomoc při rozhodování s budoucí kariérou. Tato pomoc je nabízena formou konzultací se školním Careers Adviser a má dětem usnadnit výběr předmětů ke zkouškám GCSE a naznačit možné cesty vedoucí k dalšímu studiu a posléze uplatnění na trhu práce.\nZnámkování, jak ho známe z českých škol, ve Velké Británii neexistuje. Stejně jako na prvním stupni, tak i na druhém, jsou rodiče informování o dosažených výsledcích dítěte na rodičovských schůzkách a prostřednictvím písemných zpráv školy. Samotné hodnocení pak probíhá v souladu s osnovami, national curriculum, a mělo by navazovat na hodnocení z konce primary school. Tedy např. dítě, které u zkoušek zkoušek SATs dosáhlo, řekněme v matematice, úrovně 4b, by teoreticky mohlo u závěrečných zkoušek secondary school očekávat známku B, viz tabulka (zdroj www.ilkleygrammarschool.com)\nZkoušky GCSE (General Certificate of Secondary Education)\nBěhem 9. ročníku (Year 9) si děti vyberou předměty, které by chtěli studovat v 10. a 11. ročníku a ze kterých budou skládat zkoušky GCSE.\nNěkteré předměty jsou povinné (angličtina, matematika a věda), jiné nepovinné. Nepovinné předměty se liší, ale studentům musí být nabídnut nejméně jeden předmět z následujích čtyř skupin:\nUmění (umění a design, hudba, tanec, dramatická výchova a mediální umění)\nHumanitní předměty (dějepis a zeměpis)\nVýběr z nepovinných předmětů není nutný, ale dětem se doporučuje zvolit si, pokud možno, co nejvíce předmětů, aby měli později možnost většího výběru dalšího studia nebo kariéry. Zkoušky GCSE se konají během května a června a studenti obdrží výsledky poštou během měsíce srpna.\nZnámky se stupňují od nejlepší A* po G, případně U (Unclassified, neklasifikován/a neboli neuspěl/a). V angličtině, matematice a vědě jsou navíc zkoušky GCSE rozděleny do dvou skupin podle obtížnosti, Foundation GCSE a Higher GCSE. Foundation Tier GCSE jsou jednodušší, ale nejvyšší možnou známkou, kterou v nich lze dosáhnou, je C. Higher Tier GCSE jsou obtížnější a lze v nich dosáhnout známky od A* po D.\nPokud vás zajímá, co ke zkouškám GCSE musíte znát, můžete si je sami nanečisto vyzkoušet, v jednodušší i náročnější verzi:\nGCSE z matematiky\nGCSE z angličtiny\nGCSE z vědy


Mistrovství světa v Praze skončilo po 7.kole vítězstvím družstva USA. Tým hrající pod hlavičkou TJ Žďár nad Sázavou ve složení Jaroslav Janáček, Eva Kořínková, Vladislav Obůrka, Pavel Kuda a Josef Mička obsadil 48.místo. .. výsledky družstva...\nKrajská kola přeboru družstev škol 2019-2020\nŽďárská klubovna hostila ve třech dnech .. úterý 3.3. až čtvrtek 5.3.2020 .. krajská kola přeborů školních družstev z Vysočiny. Pořadatelsky akce zajistili ředitel turnaje Josef Fišar starší a jako hlavní rozhodčí Josef Fišar mladší. Podrobnosti a výsledky .. Závěrečná...\nFIDE RAPID 2020 v Dalešicích\nV sobotu 7.3. 2020 se uskutečníl v PIVOVARU DALEŠICE turnaj Grand Prix v rapid šachu .. FIDE RAPID 2020. Tento rok se turnaj hrál zároveň jako Krajský přebor kraje Vysočina. Zúčastnilo se 96 šachistů a šachistek z celé republiky, všech věkových kategorií. Celkovým vítězem se stal GM Štěpán Žilka,...\nŽďár "C" - Gambit Jihlava "C" - 4:4 .. Krajskou soutěž vyhrála Světlá nad Sázavou "B"\nV posledním 9.kole Krajské soutěže Vysočina družstev remizovalo žďárské Céčko doma s Céčkem Gambitu Jihlava 4:4. 9.1 TJ Žďár nad Sázavou z.s.C 4 - 4 Gambit Jihlava C 1 Kořínková Eva 1801 ½ : ½ Vondra Aleš 1673 2 Vokoun...\nDalší turnaj Ligy Vysočiny mládeže se uskutečnil v sobotu 15.února ve Společenském domě města Světlá nad Sázavou. Turnaje na 8 kol se v mladší kategorii zúčastnilo 41 hráčů, v kategorii starších 83 mladých šachistů a šachistek. V kategorii starších zvítězil David Kučera z Gambitu Jihlava se 7 body,...\nHumpolecký turnaj mládeže .. Filip Šorf stříbrný\nV Humpolci se uskutečnil další turnaj LVM. V kategorii mladších dosáhl skvělého úspěchu nový člen našeho oddílu - desetiletý Filip Šorf. Se 6 body ze 7 partií získal celkové 2.místo za vítězem Rostislavem Junem z Chotěboře. V hodnocení Krajského přeboru Vysočina byl ve své kategorii nejlepší (na...\nOddílák ve vážných partiích - ročník 2019-20 - jde do závěrečné fáze. Zbývají 3 kola plus potřebné dohrávky odložených partií. Prozatím je ve vedení Vladislav Obůrka s 5,5 body. Druhý, také prozatím, je Pavel Večeřa se 4 body (ale už se ztrátou 2 bodů). O třetí místo se dělí Eva Kořínková a Lubomír...\nZemřel Rudolf Řezáč\nDne 19.1.2020 zemřel v 67 letech dlouholetý člen oddílu TJ Žďár nad Sázavou Řezáč Rudolf Členem oddílu byl od roku 1985. Účastnil se soutěží družstev i různých turnajů v rámci kraje. V oddíle pracoval ve VV jako hospodář a oddílu přispíval též jako...\nV DDM Třebíč se uskutečnil 7.ročník turnaje "Třebíčské šachování" . Po delší odmlce jsme opět "zahřáli" stupně vítězů .. V kategorii H16 ( hoši do 16 let ) obsadili hráči našeho oddílu Petr Sklář 2.místo a Filip Ležal 3.místo. V kategorii D12 ( dívky do 12 let ) získala 3.místo Pavla...\nLiga Vysočiny mládeže .. v Náměšti n.Osl. se hrálo "O perníkovou chaloupku"\nTradiční turnaj "O perníkovou chaloupku" se odehrál v sobotu 11.1. 2020 v Náměšti nad Oslavou. Výsledky: mladší .. chess-results.com/tnr506248.aspx?lan=5&art=1 starší .. chess-results.com/tnr506253.aspx?lan=5&art=1 Výsledky kategorií: H16: 1. Rudolf Jun, 2. Martin Žaža, 3....


JS LIVE: Mimořádný projev premiéra Andreje Babiše a diskuse s Juliem Špičákem, Mikulášem Ferjenčíkem a Jiřím Pospíšilem | Barrandov.tv\nJS LIVE: Mimořádný projev premiéra Andreje Babiše a diskuse s Juliem Špičákem, Mikulášem Ferjenčíkem a Jiřím Pospíšilem\n#Andrej Babiš | #Koronavirus v ČR | #Jaromír Soukup Live\nNeobvyklé pondělní Jaromír Soukup LIVE s exkluzivními hosty, místopředsedou výboru pro zdravotnictví Juliem Špičákem (ANO), poslancem za Piráty Mikulášem Ferjenčíkem a europoslancem Jiřím Pospíšilem (TOP 09). Po mimořádném projevu premiéra Andreje Babiše k ministerským změnám a aktuální koronavirové situaci následovalo okomentování premiérova projevu ze strany hostů. Co si o zásadních změnách myslí, pomohou České republice lépe zvládat koronavirovou kriz? A máme se bát exponenciálního nárůstu počtu nakažených a kolapsu zdravotnictví?\nJedná se o doslovný přepis Jaromír Soukup LIVE ze dne 21. 9. 2020.\nPánové, ještě jednou děkuju za to, že jste přišli do dnešního živého vysílání. A já se omlouvám, začneme si povídat a zhruba za 5 minut, zhruba za 5 minut Česká televize začne vysílat projev předsedy vlády. My to přerušíme, naše povídání, budeme společně sledovat, co předseda vlády bude říkat a pak se k tomu vrátíme. Mimo jiné, pane profesore, co od něj čekáte, od toho projevu?\nProf. Julius ŠPIČÁK, místopředseda výboru pro zdravotnictví /ANO 2011/\nJá čekám vysvětlení toho kroku, který se stal a o kterém všichni tedy víme, že se, že se stal. Očekávám zdůvodnění samozřejmě toho kroku. A očekávám určitý tedy apel a určitý tedy apel bych řekl analyzující a uklidňující. Očekávám.\nVíte, kdyby šlo o prostou výměnu ministra, tak k tomu přece není potřeba dělat v 8 hodin v celostátní televizi projev k národu, což je mimo jiné trochu neobvyklé, protože za 14 dní máme volby, takže předseda vlády teď jako šéf vládního hnutí má jako poměrně neomezený mediální prostor, protože podle mého soudu ta sledovanost toho projevu bude obrovská. Čekáte něco, něco zásadního, státnického nějaké rozhodnutí, já nevím, nouzový stav.\nJá se, já se domnívám, že můj pocit, nekonzultoval jsem to s nikým, můj pocit je, že ne.\nPane Ferjenčíku, úplně stejná otázka.\nMikuláš FERJENČÍK, místopředseda rozpočtového výboru /Piráti/\nTak já čekám nějakou reakci na to, že, že ta situace s tou pandemií, konkrétně na našem území se nevyvíjí moc dobře, tak očekávám nějakou reakci premiéra na to a pak čekám nějakou reakci na to, že volební průzkumy se pro hnutí ANO nevyvíjejí příliš dobře, tohle myslím, že jsou ty hlavní dva důvody, proč ten projev bude.\nNevím, ale tak na situaci s pandemií, na to reagují státníci nebo politici každý den na různých tiskových konferencí, myslím si, že premiér dneska jednu měl, myslím, v půl třetí, pak se pro tisk vyjadřoval ještě odpoledne, jsou ho plná média. To, že by okomentoval situaci s pandemií, proč by to dělal?\nTak potřebuje ještě víc jako apelovat na ty voliče, jak je potřeba, aby se ten národ sjednotil, jak musíme všichni táhnout za jeden provaz a jak je prostě ta závažná situace a on je ten vůdce, který nás tou krizí provede, tak to je to, co odhaduju, ale může mě překvapit.\nPane doktore, úplně samozřejmě stejné téma.\nJiří POSPÍŠIL, zastupitel Prahy; europoslanec /TOP 09/\nTak já si myslím, že, jak jste řekl, volby jsou za dveřmi, že to víceméně bude volební projev předsedy hnutí ANO ve chvíli, kdy začínají klesat preference jeho straně. Ty výzkumy ukazují, že buď stagnují nebo klesají. Premiér trošku panikaří. Došlo k výměně ministra zdravotnictví. Je premiér pod palbou nejen opozičních politiků, ale i odborné veřejnosti. Já si myslím, že bude chtít nějakým způsobem zastavit, uklidnit, zastavit pád preferencí a že to bude projev připravenýho PR, protože vy jste přesně řekl, jenom dneska měl několik tiskových vystoupení pan premiér při výměně ministra. A toto, co dneska bude číst, bude podle mě pečlivý pěkný projev připravenýho PR oddělení, to uvidíme, pak ho zhodnotíme.\nTaky nečekáte nějaké rozhodnutí, nějaké zásadní sdělení, co se týká života lidí. Čekáte prostě nějaký projev o tom, že už to bude dobrý nebo...\nJá si myslím, že podobný projev měl pan premiér při první vlně na jaře a evidentně tehdy zabodoval, tehdy ten projev zapadl do celospolečenské nálady. A že na základě toho, jak na jaře ten projev byl pozitivně vnímám širší veřejností, nejen přímo voliči hnutí ANO, takže chce zopakovat něco podobného, to znamená zklidnit, možná vysvětlit, ale avizuji, ten projev je hlavně proto, že se nám blíží volby. Nečekám nějakou zásadní informaci. Vysvětlit zákoutí toho, jak o víkendu vyměnil ministra zdravotnictví, to asi takové štěstí mít nebudeme, to asi nedozvíme.\nKdyž jsme u té výměny ministra. Pane profesore, co tomu říkáte, Adam Vojtěch, údajně v pátek tedy oznámil rezignaci premiérovi, o víkendu se to domluvilo a dnes je jmenován ministrem prof. Prymula?\nJá nejsem překvapen, nejsem překvapen, já si myslím,...\nPardon, pane profesore, omlouvám se, vrátíme se k tomu, ale projev tedy předsedy vlády právě v České televizi začíná. Pojďme na něj společně podívat.\nAndrej BABIŠ, předseda Vlády ČR /ANO/\nPo létě začíná podzim a my se opět nacházíme ve velmi složité situaci. Budu k vám jako vždycky upřímný otevřený. Epidemie je zpět, bohužel. Čísla nákazy závratně rostou. V posledních dnech nám byly předložené scénáře vývoje, které mě značně znepokojily. Bylo to podobné, jako když nám začátkem března analytici ukázali matematické modely, kterým bylo složité uvěřit, ale po 3 dnech, když vycházely, jsme rázně udělali zásadní opatření. Zachránili jsme tím tisíce životů, proto jsme první vlnu zvládli tak dobře. Ke konci jara jsme ale měli pocit, že vir odešel a od 1. července jsme zrušili povinnost nosit roušky všude, tehdy jsme těch opatření měli všichni až po krk, všichni jsme se chtěli volně nadechnout a užít si léto, jak jsme zvyklí. Bylo to poté, co jsme zarazili šíření nemoci jako jedni z prvních v Evropě. Měli jsme jen minimum mrtvých, což nás možná tehdy ukolébalo v představě, že to s tím virem není tak zlé. I já jsem se nechal unést nastupujícím létem a atmosférou ve společnosti. To byla chyba, kterou nechci zopakovat. Od března jedeme 7 dní v týdnu a bojujeme s touto ojedinělou situaci, na kterou nemohl být nikdo připraven, jak ale vidíme kolem sebe a každý den čteme v médiích a na sociálních sítích, naše společnost je rozdělená. Jsou tu lidé, kteří nosí roušky a podporují všechna opatření. A pak jsou tu lidé, kteří považují virus za obyčejnou chřipku. Můžu to chápat u mladší generace, protože tam nakažení většinu ani nevykazují příznaky a po karanténě se vrací zpět do normálního života, ale pro starší lidi, kteří navíc mohou mít zdravotní komplikace, jako například vysoký tlak, plicní či srdeční onemocnění nebo cukrovku je koronavirus vážné ohrožení. Právě starší a nemocné lidi musíme ochránit. Slyšel jsem, že nenošením roušek chtějí někteří občané vyjádřit protest proti vládě a vládním opatřením. Těmto lidem bych ale chtěl vzkázat, ty roušky nenosíte kvůli Babišovi, Vojtěchovi nebo Prymulovi, ale kvůli vašim rodičům a prarodičům, kvůli vašim blízkým, kvůli vašim kamarádům a známým, teď už vážně nejde o politiku, nikdo nechce nikoho z plezíru omezovat. Rouška neohrožuje svobodu a demokracii, ale její nenošení ohrožuje životy. Sám jsem viděl případy, hlavně v Praze, kdy lidi nerespektovali ani ty úplně základní pokyny. Nošení roušky není o svobodě jednotlivce, ale o osobním pohodlí. Ano, je to otravné a ne moc příjemné, ale zachraňuje to naše životy. A já jako předseda vlády prostě nechci dopustit, abychom měli miliony nakažených a tisíce mrtvých. Četl jsem dnes jeden komentář na sítích, který přesně vystihuje situaci ve veřejném prostoru. Téměř každý je teď epidemiolog, bohužel ale nejvíce polopravd a omylů šíří i někteří lékaři, kteří nejsou epidemiology, a ti svými výroky pak matou ostatní, a to ani nemluvím o masově sdílených příspěvcích na sociálních sítích, které lidem radí nenosit roušku. A pokud nám ale někdo dává za vzor Švédsko, které má stejný počet obyvatel jako Česká republika, tak bych rád uvedl, že Švédsko šlo cestou promoření, což vyústilo v to, že tam zemřelo celkově 5865 lidí s Covidem, 11krát více než u nás, také tam mají zakázané všechny kulturní akce nad 50 lidí, jinými slovy, opatření jsou tam dnes přísnější než doposud u nás. Je jasné, že se opatření spoustě lidí nelíbí a líbit nebudou, ale musíme je teď dodržovat kvůli sobě, kvůli ostatním a kvůli tomu, abychom i touto vlnou prošly v relativním pořádku. Proto si dovolím zopakovat základní pravidlo boje proti viru 3 R - ruce, roušky, rozestupy. Naše vláda se snaží myslet na všechny skupiny obyvatel, na velké i menší skupiny lidí, zaměstnance, živnostníky i zaměstnavatele a budeme to dělat i nadále, protože už nechceme vypnout ekonomiku tak jako na jaře. Zároveň ale musíme především myslet na ochranu životů našich občanů. Je to těžké rozhodování, ale snažíme se najít rovnováhu mezi ochranou zdraví našich lidí a naší ekonomikou. Je mi líto neustálých sporů, útoků a obviňování. Pojďme toho teď na chvíli nechat. Čas na skládání účtů zase přijde. Situace je vážná, ale vím, že to zvládneme, protože v těžkých chvílích se náš národ vždycky dokázal semknout. Chci moc poděkovat našim hygienikům, armádě, zdravotníkům sestřičkám, medikům, laboratořím, ajťákům, policistům, hasičům, záchranářům a dobrovolníkům. Mají za sebou těžkou dobu a ještě těžší před sebou. Chci poděkovat vám všem, kteří jste se spojili a snažíte se epidemii zastavit třeba jen tím, že si vezmete tu často nenáviděnou roušku. Chci také poděkovat ministrovi zdravotnictví Adamu Vojtěchovi, který dnes oznámil svou rezignaci, za práci, kterou pro zdravotnictví vykonal. Je to slušný, poctivý a velmi pracovitý člověk, kterého jsem si kdysi přivedl na ministerstvo financí a v podstatě si ho vychoval, takže mám k němu speciální vztah. Přinesl do politiky slušnost a úctu a jsem přesvědčen, že se na ně jednou bude vzpomínat jako na nejlepšího ministra zdravotnictví. Na resortu udělal víc práce, než většina jeho předchůdců. Boj s první vlnou viru zvládl neuvěřitelně. Chápu, že už toho na něj muselo být moc, že byl znechucený a unavený politikou a médii a rozhodl se odejít. Děkuju mu za vše a přeju mu v životě i v další kariéře jen to nejlepší. Teď jde o to, jestli dokážeme respektovat, že tu žijeme všichni společně. Každý sám si musí odpovědět na otázku, zda je ochoten obětovat něco ze svého pohodlí pro ostatní. Pojďme si nyní všichni říci, zda nám stojí za to, že na základě naší neochoty dočasně změnit svoje chování, třeba i někdo jiný, klidně i náš blízký zemře, a to nikdo nechceme. Zvládneme to ale jen společně, stejně jako na jaře. Právě proto zase musíme být zodpovědní, ohleduplní a důslední v dodržování pravidel. Pro každého to bude těžké. Co nás teď čeká? Urychleně dobudovat integrovaný systém s velkokapacitními call centry, zajistit dostatečný počet odběrných míst a kapacity laboratoří, které budou hlásit lidem výsledek odběru do 48 hodin. Spustit systém sebereportování, který zrychlí celý proces a ušetří čas hygienikům a občanům a dostatečnou kapacitu lůžek pro pacienty s Covidem ve středním a těžkém stavu. Je důležité, aby byla udávána kapacita krajských a fakultních nemocnic, okamžitě k dispozici a hlavně odpovídala realitě. A ještě důležitější je ochránit zdravotnický personál za každou cenu. Nechceme zavírat ekonomiku a ohrozit zaměstnanost, stejně jako vy, to chceme zvládnout jen s opatřeními, které náš život omezí co možná nejméně. Pojďte nám s tím, prosím, pomoct. Pojďme se znovu semknout. Koronavirus jsme porazili jednou. Porazíme ho i podruhé. Věřím, že to zvládneme znovu.\nTak, pánové, měli jste celkem pravdu. V tom projevu nezaznělo žádné rozhodnutí vlády nebo premiéra. Mě tam zaujalo několik věcí, jedna byla ta kompozice toho obrazu, ty otevřený dveře, nevím, jestli nemají na úřadu vládu nějakou lepší místnost, důstojnější než ty zámky. A druhá, ty obecně platné pravdy a možná znovu opakované pravdy o rouškách a tak trochu vysvětlování za ten současný stav, nebo takové podprahové, že za ten současný stav mohou ti nezodpovědní, mezi které se premiér teda nepočítá. Pane profesore, takhle nějak.\nJá nevím. Mně se ten projev líbil, nepochybně se pečlivě tedy připravoval, to je naprosto v pořádku, že jo, to je naprosto v pořádku. Prostě naprosto normální, že ten politik se na to velice pečlivě připravuje, ten projev má skutečně, já zcela souhlasím, ty preference vnímám, ten projevil měl zásadní význam, on mu tento zásadní význam přikládal a ten projev se pečlivě připravil. A mně se ten projev jako takový vcelku, mně se prostě ten projev líbil.\nOn je takový podobný tomu projevu z toho dubna, kdy jsme byli v takovém šoku. Teď jsem byl trochu kritičtější, se přiznám, ale my jsme ten projev dubnový hodnotili v tomhle studiu úplně stejně. A možná, pane Ferjenčíku, vy jste byl možná nejblíž tomu hodnocení, že jste říkal, že čekáte podobný projev jako v dubnu a ono to tak bylo.\nNo, tak já si myslím, že, že pan premiér prostě využil tu záři reflektorů, aby, aby, řekl to, co bylo potřeba říct. Na druhou stranu já jsem trochu zklamaný s tím, že, že pan premiér teďka říká, že musíme udělat ty věci, který my jsme po něm chtěli v červnu, když my jsme v červnu chtěli, ať vybuduje tu infrastrukturu pro to plošné testování, tak se posmíval mojí sestře, že by mohla být hlavní hygienička a tomu parlamentu se v zásadě vysmál. A teďka říká, že ty věci, co parlament říkal v červnu, že se mají udělat a nachystat se na tu druhou vlnu, tak teďka říkáme, jak se teda se semkneme, tak to je trochu pro mě zklamání.\nJá vím, ale třeba to dobudování té infrastruktury a tak, to vyžaduje asi nějaký čas. Já jsem kritizoval poměrně dlouho, že té hygieně nikdo nepomohl, že tam nebyly masivně dány prostředky, že nebylo opravdu masivně otevřeno x desítek nebo možná set pracovních míst, a teď se hrozně divíme, že to hygiena nestíhá, no, tak to jsme tak nějak mohli tušit už před půl rokem. Ale k tomu, co bylo v tom projevu, nálada ve společnosti, on premiér tedy říkal, že jsme rozvolnili, a tak jako naznačil, že jsme teda byli nezodpovědní a teď bychom si to měli rozmyslet a přiznal, že i on tedy podlehl, podlehl, podlehl té náladě a ona ta nálada rozvolňovací, to přesvědčení lidí o tom, že už to máme za sebou, ale byla jako vytvořená premiér, jo, to bylo vytvořeno politiky s tím, že už to máme za sebou, že jsme nejlepší na světě, že jsme premianty, že už jsme to porazili, tam dokonce padlo to, že jsme ho porazili jednou, tak ho porazíme po druhý, jako kdyby šlo o odvetu v nějakým boxerským zápase, akorát on ten virus tady pořád byl.\nNo, tak pan premiér z mého pohledu bohužel opakovaně na svém Facebooku sdílel informace o tom, jak ten vir je teďka daleko méně nebezpečný, na čemž není dneska vědecký konsensus, a to rozhodně podle mě přispělo stejně, tak jel na Krétu na dovolenou, to taky podle mě nepomohlo, pak v těch apelech, aby lidi zůstali doma na dovolené, takže samozřejmě určitě přispěl k tomu, stejně tak asi každý, kdo si užil léto, k tomu přispěl, ale z mého pohledu ta větší ohleduplnost měla přijít o něco dřív.\nPane doktore, vaše krátké hodnocení, nebo krátké, máte času, kolik potřebujete, toho projevu, aniž bych vám chtěl podsouvat svoje myšlenky.\nJá jsem čekal takovýto projev, jak jsem říkal, byl to projev napsaný PR pana premiéra, byl hezký. Kdybychom neznali tu realitu, kdybychom neznali realitu konkrétních kroků Andreje Babiše, tak bychom řekli, ten projev je moc hezký, sebekritika, ohleduplnost vůči starším generacím. Kladu si otázku, když tak hovoří o tom, jak je nutné nosit roušky, a tak dále, což já také všude, mimo vaše studiu, tedy také nosím zdůrazňuji, tak proč to byl právě on, kdo v srpnu zakázal odborníkům a svému bývalému ministrovi zdravotnictví zavést určité nošení roušek již od počátku září, vždyť to byl Andrej Babiš, který kolem 20. srpna, to datum přesně nevím, byl ten, kdo zrušil rozhodnutí odborníků, pojďme od počátku září zavádět roušky, to je ta jedna dimenze, kterou tam vnímám, to znamená jiná realita a jiná slova. A druhá věc. Mnoho expertů říká, že tím, jak jsme zadlužili ekonomiku, udělali ta opatřen, tak jsme si v zásadě koupili čas na to, abychom se lépe na druhou vlnu připravili. A tady já souhlasím s tím, i s panem kolegou, že jsme ten čas promrhali, že v létě jsme si možná více užívali a teď zjišťujeme, že nemáme dostatek testovacích míst, testujeme skoro nejméně v Evropě, že nemáme připravená lůžka, pokud bude narůstat počet hospitalizovaných, promiňte, já mám trošku problém, kdyby toto říkal premiér v březnu, tak to chápu, že nemáme dostatek testovacích míst a lůžka, ale on to říká půl roku poté...\nVíte, jenom poznámka, abych se vším nesouhlasil. To, že máme dobrý zdravotnický systém, to je samozřejmě pravda, lůžek je dostatek, teď jde jenom o to, aby jich bylo dostatečně pro tolik pacientů, které přijdou, což je problém toho absolutního čísla těch nakažených, tak jak premiér říkal, no, tak pokud budeme mít hodně nakažených, budeme mít hodně lidí ve vážném stavu, pokud prostě ta exponenciála půjde nahoru, no, tak samozřejmě ten zdravotní systém dostačovat nemůže. Otázka je samozřejmě, jestli nošení roušek teď není už trochu pozdě, že to bylo zásadní, zásadní sdělení premiéra, když budete nosit roušky, tyhle všechny následky nenastanou.\nJsem úplný laik, jo, o to se přou odborníci, ale možná, kdyby nechal rozhodnutí ministra zdravotnictví a ty roušky byly od počátku září, třeba by ten nárůst nebyl tak vysoký, ale já jsem laik zdůrazňuji.\nTo je jasné, jediný lékař tady je profesor Špičák a já jsem tu otázku nadhodil jako před přípravu pro něj, ale, prosím.\nJeště dovolte mi jednu poznámku, když třeba vnímám při debatách v Praze, že bude-li ta křivka takto exponenciálně růst, tak koncem října může být nedostatek lůžek v Praze, otázku, proč jsme toto, respektive vláda, to bylo z vlády, neřešili trošku během léta, ale já nechci dělat tady chytráka...\nNa to vám odpovím, protože nikdo nemohl tušit, že to půjde takhle dramaticky, to asi myslím, že lékaři dokáží počítat a dokáží počítat procenta z nakažených, ale to, že, to, že to půjde takhle dramaticky, to...\nPromiňte, jednu tezi, nechci tady dělat chytráka během bitvy, ale to, že ten nárůst tady bude, jak bude vysoký se nevědělo, ale že ten narůst tady bude, o tom hovořili všichni experti, od ekonomů po lékaře.\nPane doktore, tak teďko několik, spousta, pane profesore, promiňte, spousta otázek na vás...\nDoktor je v pořádku, pane řediteli, to je v pořádku.\nTo myslím smrtelně vážně.\nSpousta otázek na vás, které vyplynuly z té diskuze, ale jedna taková zásadní, víte, a ono to bylo i zmíněno v tom projevu. Mně přijde, že česká medicínská věda nedokázala držet za jeden provaz a postavit se za jasné, za jasné stanovisko, i třeba proti politikům, víte, tady jsem sledoval předsedu stomatologické komory, pana docenta Šmuclera, který je populární člověk, a to s sebou nese určitou odpovědnost, tak ten vystupuje naprosto jinak, než prof. Žaloudík, ten vystupuje naprosto jinak, než ostatní nebo další lékařské kapacity, doc. Maďar, prof. Prymula, vy, prof. Špičák, a to beru jenom ty nejznámější tváře. A, upřímně řečeno, lidé, jak se v tom měli vyznat, není to i selhání trochu české medicínské vědy, že nedokázali se semknout a říct, ne, tohle je správné, tohle to nastane, na to buďte připraveni.\nJá musím říci, je to složitá otázka. Do určité míry je to skutečně i selhání, tedy selhání české věda, ano, do určité míry. Měla celou problematiku od začátku zkoumat tedy systematičtěji, ale ani ta česká věda, i ta česká věda vlastně přišla do situace, na kterou nikdo nebyl připraven. Já řeknu úplně jednoduchý způsob, abyste mohli zkoumat, musíte mít instrument. Česká věda má jako instrument grantové agentury a ty prostě nejsou, ty prostě nepracují a nemohou pracovat, že od pondělí budou peníze a pojede projekt, takže prostě nebyl vhodný tedy instrument, já jsem několikrát teď v poslední době apeloval, protože to může vlastně vytvořit jenom ministr, aby teda ten instrument byl vytvořen, já doufám, že k tomu dojde, protože stále je co tady zkoumat, tak je tady určité selhání. A pak se tedy vrátím k těm lékařům. V zásadě, jak já říkám s určitou nadsázkou, pan prof. Prymula, který je skvělý vědec, tak mi to promine právě proto, že je skvělý vědec, ona ta epidemiologie tak trochu není věda, tak trochu není věda, protože každý epidemiolog, i každý epidemiolog, za prvé, dneska si každý hraje na epidemiologa, mě tedy včetně, ale protože to je součástí, součástí každé /nesrozumitelné/, bude prostě epidemiologie, takže není úplně věda, všimněme si, že i ti epidemiologové, takzvaní epidemiologové skutečně, skutečně tedy zaměří na ten obor, hlásali něco každý velmi různého. To není u slepého střeva, to není u infarktu myokardu, to není u žlučníku.\nA proč to bylo, proč to bylo, není v záři reflektorů, že každý, kdo, promiňte, já si pamatuju na jakousi paní Dr. Pekovou, která měla takovou tendenci každý týden říct něco šokujícího a byly o ní titulní strany a byla všude na internetu, mimo jiné tato dáma říkala, že na podzim žádná vlna nebude, takže teď už asi populární nebude, ale takovýhle postav bychom mohli najít celou řadu.\nAno, celou řadu, včetně tedy velmi renomovaných, byly tady hlasy, že každá epidemie skončí do 3 měsíců, pak jsou tady hlasy, že každá epidemie skončí tedy do 2 let, takže znovu musím říci, není jednotný názor a skutečně s tou epidemiologií jako s vědou já mám problém, velmi těžko se opravdu vytváří jasné tedy systémy, systémy, tedy fakt a analýza. A teď ještě jednu věc, lékaři mají obrovský sklon k manipulaci, oni jsou vlastně profesionální manipulátoři. A oni manipulují s rozkoší, oni, je to psina, no politici také pochopitelně...\nTo mě také napadlo právě.\nPolitici také. Takže chci říci, že oni se velmi rádi prezentují a, řekl bych, doslova bych řekl, že dají život za show, jo, dají, když není 3krát za večer ve zprávách...\nTo je ten důvod, proč...\nTakže, takže, a tohle jim dalo obrovskou příležitost, jak ještě říkám s určitou s nadsázkou, epidemiologové neměli Nemocnici na kraj města, jo, tu si užili ortopedi, kardiologové si to užívají pořád, protože prostě infarkt je strašák, a epidemiologové to nikdy neměli, no, tak si to užívají zkrátka.\nSi užívají svůj obor. Pane Ferjenčíku, to byla strašně zajímá teda debata a konstatování pana profesora. Ale teď, když se tam premiér teď tváří, že se teda bude teď už řídit doporučeníma odborníků a odborníci tedy říkají, roušky a ty 3 R, a tak dále. Ta dnešní rošáda, je to krok, tedy Vojtěch a Prymula, je to krok směrem k odborníkům nebo není. A pokud ano, tak kdy se pan prof. Prymula panu Babišovi vymkne, protože nepochybně bude chtít dělat rozhodnutí, která mu nebudou marketingově vonět, když to řeknu tak.\nTak já se, já se v otázce odvolání pana Vojtěcha, protože podle mého názoru to bylo ve skutečnosti odvolání a ne rezignace, tak se shoduju s postojem pana ministra vnitra Hamáčka, který vlastně řekl, že jako věcně už je to teďka vlastně jedno, to řekl ještě, tuším, v sobotním Právu v novinách v rozhovoru, že vlastně pan Vojtěch promrhal tu šanci vlastně změnit přístup vlády, když to skutečně mohlo něco ovlivnit, to, když mu hodil pan premiér na hlavu to jeho nařízení, tak on místo toho, aby řekl buďto bude, jak jsem navrhl já, protože si za tím stojím nebo rezignuj, tak tehdy mohl buď to vyhrát a pravděpodobně by byl dneska za hrdinu, nebo aspoň odejít se ctí, to se nestalo, místo toho přijal tu roli toho fackovacího panáka pana premiéra. A teďka už vlastně spíš je to takové PR gesto pro voliče krátce před volbami, že přišel razantní krok, kdy se teda vymění ten měkký pan Vojtěch za tvrdého pana Prymulu a epidemii zvládneme.\nJá vím. Pan Vojtěch nebyl lékař, on byl právník, tak jak premiér řekl v tom projevu, přišel jako právník na ministerstvo financí, a premiér to řekl, že si ho vychoval, což je takový, tak dobře, byl jeho žákem, byl jeho žákem, politickým žákem, logicky jako nelékař těžko mohl mít úplně odbornou autoritu u takřka 300 tisíců zaměstnanců zdravotnického rezortu. Podle mého názoru tu autoritu měl spíše politickou a politici svým způsobem selhali, protože ta druhá vlna je tady, nebyl tohle pravý důvod toho odchodu, protože prof. Prymula je lékař a je ta jaksi nejviditelnější tvář té epidemie.\nJá si myslím, že problém nebyl nedostatek odborné autority, ale nedostatek autority u pana premiéra, že pan premiér ho prostě nechal si vyžrat ty nepovedený věci, ale nebral vážně jeho názor ve chvíli, kdy za ním přijel s nějakou kontroverzí.\nJá jsem to naznačil v tom, kdy se, v tom prvním dotazu, kdy se premiérovi vymkne prof. Prymula, protože nelze očekávat, že by si nechal líbit takový to, řekněte jména, nebuďte slušnej, i když to se dneska snažil premiér nějak vysvětlit, že to nebuďte slušnej myslel jako tak, aby se bránil, jo, že to nebylo jako popíchnutí k tomu, aby řekl jméno nějakého člověka. Stane se to, že tam bude rozkol mezi premiérem a ministrem zdravotnictví, ovšem ministr zdravotnictví v této situaci bude neodvolatelný.\nTak během té první vlny měl pan Prymula několik takových podivných mediálních výstupů, kdy vyděsil veřejnost promořováním, slíbil, že se zavřou obchoďáky, což způsobilo totální paniku a vykupování skladu potravin. A měl několik takových přešlapů. Já doufám, že se z toho poučil, že teďka, ostatně sám to sliboval už v prvních rozhovorech, že ta komunikace vlády v té pandemii musí být daleko lepší, tak doufám, že se poučil, protože jinak bude průšvih.\nS tím promořování, prof. Prymula to tady ve studiu tehdy vysvětloval, že to je epidemiologický termín a že vyděsili lidi, ale že k tomu tak jako tak dojde. A ono to vypadá, že měl pravdu.\nVypadá. Teď tady ještě musíme si uvědomit, musíme umět číst tedy informace a informace dávat dohromady a nějakým způsobem analyzovat. Tady je skutečně velká role tedy jako vědců, umění číst informace, to se člověk učí, učí se to dlouho. A ta jeho předchozí vědecká kariéra prostě mu to zkrátka umožňuje, takže teď znovu tedy v podstatě k tomu, jestli promořování nebo nepromořování. Jedna z těch, my máme těch informací stále velmi málo, my raději interpretujeme, než tedy v podstatě cíleně sbírá informace. Jedna zásadní informace je, která taky jaksi proběhla, ale zase není teda, nikde ji nevidím, skutečně bych řekl jasně tedy /nesrozumitelné/, že je možná 4krát tolik infikovaných, o nichž nevíme, jo, my to tedy nevíme, no, jestli tomu tak je, tak logicky každý statistik řekne, otázka vlastně testování a trasování, protože prostě je tady 4krát tolik případů, než my jsme schopni identifikovat a tedy trasovat, jo, takže chci říci, sbírejme, sbírejme tedy informace. A jestliže to tak je, tak prostě skutečně dochází, já neřeknu k promořování, ošklivý slovo, nejde o mor, jo, ale ta infekce tou populací prostě zkrátka prochází.\nPánové, pane doktore Pospíšile, omlouvám se, slovo teď nedostanete, ale dostanete ho hned po reklamní přestávce, hned po reklamní přestávce. /Reklama/.\nDobrý večer, vážení diváci, sledujete JS Live, živě vysílaný pořad o projevu premiéra a o situaci na ministerstvu zdravotnictví po výměně ministra. S doktorem Jiřím Pospíšilem za TOP 09. Dobrý večer.\nMikulášem Ferjenčíkem za Piráty.\nA panem profesorem Špičákem za hnutí ANO. Pane doktore, tak vaše hodnocení, vaše hodnocení, já bych chtěl vrátit teď k personáliím, k tomu, k té výměně Adama Vojtěcha za Romana Prymulu, jestli je to tedy směr správným krokem, k odborníkům, přičemž jsme tady konstatovali, že odborníci tak trochu, a teď se omlouvám lékařům, selhali, protože ten hlas nebyl úplně, úplně jasný, takže to odkazování se stále na epidemiology a odborníky, když ta rozhodnutí se měnila různě a v podstatě, ať to bylo, jak to bylo, tak vždycky si ten politik mohl najít nějakého odborníka, o kterého se mohl opřít, ale ten jednotný hlas tam chyběl.\nJá si myslím, že to je silné gesto pro voliče hnutí ANO. Myslím, že pan Prymula, pan prof. Prymula, zvláště u této části občanské společnosti má velkou podporu u, řekněme, liberálů, právě některé jeho výroky a gesta vyvolaly trošku rozpaky, už některé tady jmenoval pan Ferjenčík, já třeba doplním takové ty jeho věty, že na 2 roky zavřeme hranice, tak to opravdu vyvolalo velkou vlnu kritiky, takže já jenom prosím a doufám, že nastoupení pana Prymulu nepovede, jak se říká, od jedno pangejtu k druhému pangejtu...\nMůžeme diskutovat o téhle věci, to je zajímavá věc. Teď chci jenom diskutovat, víte, protože z mého pohledu teď je hrozně snadné někoho chytat za slovo, ať už jsou to politici nebo odborníci, protože ta situace se opravdu strašně dramaticky mění, a bez toho kontextu, kdy to bylo vyjádřeno je to trošku jako složité, jo, to, kdybyste chytal za slovo mě, tak byste našel taky spoustu výroků, které, které jsou nepatřičné nebo se ukázaly, že ten odhad nebyl správný.\nTak, pane řediteli,...\nJá jsem se na to pana profesora ptal, on říkal, no, z epidemiologického pohledu by to zavření hranic samozřejmě bylo to nejsprávnější, já jsem to řekl nešťastně s tím, že vždycky politici u těch rozhodnutí musí zvážit ten sociální a ekonomický dopad a další dopad, já jsem to trochu řekl nešťastně, protože to byl čistě ten lékařský názor na věc a asi už bych to takto neřekl.\nJe to o tom, pane řediteli, že pan Prymula přestává být jenom profesorem a stává se i politikem, a jde o to, nikdo po něm nechce, já bych byl první, kdo by křičel, aby poslouchal PR agentury hnutí ANO, to poslouchat nemá. A na druhou stranu musí logicky politik vedle lékařských kritérií zvažovat i ekonomická a jiná kritéria, protože...\nNa 2 roky zavřete zemi, skvělé, ale tím zničíte tu ekonomiku úplně, a to nikdo také nechce, takže to je třeba, aby nový ministr opravdu tu zemi nevedl do extrémního uzavření, aby ten boj proti koroně, který byl v létě úplně liberální, a zkrátka pan premiér odmítal v srpnu roušky, aby nešel do dalšího pangejtu, kdy na podzim nám tady zkrachuje ekonomika, zavřou se provozovny, restaurace, hospody, zbylé hotely a výsledek bude, že ten pokles ekonomiky bude ještě větší a malí a střední podnikatele pomřou, jo, nepomřou na koronu, promiňte, ale pomřou ekonomicky.\nVás jako právníka, to je další téma, pokud to dobře chápu, a tedy vystudoval jsem práva, ale nejsem úplně specialista na zdravotnicko, na zdravotní...\nJá také ne, já jsem...\nAle teď podle zákona o ochraně veřejného zdraví rozhoduje o omezujících opatření, pokud jsou lokální, tak jak vyložil soud, ministr zdravotnictví, pokud je vyhlášen nouzový stav a měla být plošná opatření, musí vláda, ale nouzový stav teď nemáme a rozhoduje ministr zdravotnictví. To, co jsem tak podsouval panu Ferjenčíkovi, je to, že podle mého názoru prof. Prymula si předsedy vlády moc nebude všímat a určitě se ho nebude chodit ptát, aspoň takhle...\nPočkejte, pane řediteli, já budu rád, když ministr bude silná osobnost, která ponese plnou odpovědnost za svá rozhodnutí, když neuvidíme letní scénu, kterou pořád opakuji, kdy ministr zdravotnictví Vojtěch říká, nasaďme pro určité skupiny v září roušky a dostává trošku jako spráskaný pes za uši od pana, tak...\nMožná je to změna k dobrému, protože on si to možná netroufne.\nVýborně, ale já mám jenom prosbu, aby pan nový ministr vnímal, že není pouze epidemiolog, ale že nesmí svými opatřeními zničit českou ekonomiku, zvýšit tady obrovsky nezaměstnanost, další ekonomický propad, že musí balancovat a řešit řešení, které na jedné straně bude efektivní, ale na druhé straně nepovede k ekonomickému kolapsu této země, jo, a já doufám, že bude oproštěn od PR hnutí ANO, protože takto bude postupovat, ale uvidíme, to je teďko otevřená věc.\nOna je to těžká věc.\nJe to těžká věc.\nOna je to těžká věc. Tak teď jenom dovolte mi takovou krátkou úvahu. Tak buď ten log down ekonomiky může udělat vláda, že zavře prostě všechno, to, co jsme byli svědky v tom březnu, dubnu a v květnu, zavřou se školy a všechny navazující věci, anebo se to také může stát samospádem, když tato čísla poletí takto nahoru, jak, jak poletí, uvidíme první obrázky zahlceného zdravotního systému, logickým důsledkem bude to, že lidé budou mít strach posílat děti do školy, logickým důvodem bude, že zůstanou doma, najdou si nějaký důvod, proč zůstat doma, začnou upravovat své spotřebitelské návyky a také nás okolní svět uzavře, ono to vlastně bude to samý, jako kdyby to vláda udělala, ono to vlastně bude to samé. A teď se musí stát to, aby se ta situace začala zlepšovat, aby ani jeden ten důsledek, to znamená to centrální vypnutí, ani ten druhý, to samovolné vypnutí, prostě nenastalo. Co teď.\nJá bych hlavně rád, aby všechna ta opatření vycházela z analýz skutečných faktů. Já prostě neznám. Takže jestliže chci zavřít školy, tak já chci vědět, kolik stonalo žáků prvního stupně, kolik stonalo žáků druhého stupně, kolik středních škol, kolik vysokých škol a chci vědět, koho nakazili. Já chci vědět, jestli tito primárně asymptomatičtí lidé v těch rodinách, když potom s tou infekcí odešli domů, je jich, já nevím, asi 1000 a jsou identifikovatelní, koho vlastně nakazili...\nJestli ta infekce vznikla, jestli ta infekce se akvírovala v dopravních prostředcích, jestli se akvírovala na akcích, tedy společenských, jestli se akvírovala v práci, to jsou všechno celkem jasná fakta, který potřebuju znát. A já je neznám a na základě těchhle fakt my musíme přistoupit k smysluplným selektivním opatřením.\nMimo jiné, tohle jsou 3 otázky, které napsal na Twitteru Miloslav Ludvík, šéf Fakultní nemocnice Motol, plus minus takhle...\nTak já jsem tady s ním seděl, v podstatě jsme se shodovali, že jo.\nA teď mi řekněte, je jasné, že něco se stane, pan prof. Prymula něco udělá, nový ministr zdravotnictví, je jasné, že roušky uvnitř budov jsou nedostatečné. Co, co si myslíte, co odhadujete, že by bylo nejvíc potřeba udělat ještě navíc, abychom to zpomalili, tím nechci říkat, co si myslíte, že udělá Prymula, co si myslíte, že je to nejdůležitější, roušky vevnitř, roušky i venku.\nNe, roušky venku, já podle mého názoru se skutečně musejí omezit společenské akce. A přistoupily k tomu všechny země a všechny skutečně daleko výrazněji, než my. Británie nad 5 lidí nesmí se shromažďovat, že jo, nebo v Izraeli totální log down, že jo, ale tady jsem slyšel o tom Švédsku, to jsem ani sám nevěděl, prostě podle mého společenské akce, samozřejmě ekonomicky zase někdo utrpí, někdo zase utrpí, ale podle mého názoru společenské akce je ten nejdůležitější krok, podle názoru, zase nějakým rozumným způsobem promyslet, ne, odstřelit to z boku, ale společenské akce.\nPane Ferjenčíku, úplně stejný dotaz, co by se podle vás mělo udělat a co si myslíte, že Prymula udělá.\nMy už jsme apelovali v pátek minulý týden, aby ta vláda začala konat rychleji, protože podle nás už jsme na hraně toho, jestli, jestli dokážeme tu křivku zploštit, jak se dneska říká, tak, abychom se vyhli minimálně lokálnímu zahlcení toho zdravotního systému. A podle nás je potřeba, za prvé, to říkal správně pan profesor, řídit se těmi, řídit se těmi daty jak od nás, tak ze zahraničí a soustředit se na to, co pomáhá nejvíc, ale za druhé vzít si příklad třeba z toho Švédska, kde dělali daleko víc kroků v oblasti, řekněme, provozní bezpečnosti těch provozů, takže tam nikdy nezavřeli hospody, ale na druhou stranu tvrdě vynucovali, aby v těch hospodách byly nějaké rozumné rozestupy mezi, mezi nesouvisejícími partami lidí, takže mohl jste jít normálně s kamarády na pivo, ale seděli jste 2 metry od druhýho stolu a nemohli jste si objednávat na baru, ale chodila tam obsluha. A kroky tohle typu...\nProč jsme se neřídili zahraničím? To je další důležitá věc, protože když se podívám, jak postupovaly státy v podstatě v celé Evropě, a to nechám stranou, dejme tomu, Spojené státy nebo, ty mají prostě jinou kulturu, jiné zvyklosti, dobře, ale v Evropě, pokud se podíváme na Německo, Francii, Španělsko a teď odhlédněme od toho, jak se jim tam ta nákaza vyvíjela, protože v tom mezitýdenním srovnání jsme stejně nejhorší, teď už i nad Španělskem. Proč jsme se neřídili i doporučeníma nebo postupem jich, proč jsme si mysleli, že u nás ten virus se bude chovat úplně stejně, mně to jenom hlava nebere, úplně jinak, promiňte.\nPodle mého názoru je to do značné míry způsobené tím, že pan premiér, který podle mého názoru je ta hlavní rozhodující osoba ve skutečnosti po dobu té krize, ostatně sám řekl, že za to přebírá plnou odpovědnost, takže on se řídí podle nějakého svého panelu svých voličů, kteří mu dávají zpětnou vazbu na to, co si myslí, co by vláda mohla dělat a nemusela. Problém toho panelu je ten, že zhruba 14 dnů za tou nákazou, že, že to, jaká je situace z hlediska šíření nákazy, prostě v jeden moment se pak do chování lidí promítne...\nJá jsem tomu dal takový, já jsem tomu dal takový, a teď pan profesor mě možná opraví, že každé to opatření má hrozně dlouhou brzdnou dráhu a současně rozdíl mezi relativním klídkem a průšvihem je hrozně krátký. A teď je otázka, jestli ta brzdná dráha, kterou teď při sešlápnutí brzdy bude stačit, než dojdeme k průšvihu, tedy k té zdi...\nA to je přesně to, o čem mluvím. Takže, takže, když mluvíte z průzkumu, že roušky každého otravují a lidi současně ještě nepostřehnou, že to, že je teďka prostě 300 nakažených, může vést prostě k výraznýmu nárůstu, k výraznému nárůstu úmrtnosti nakonec, tak, tak samozřejmě ta nálada se vyvíjí prostě pomaleji, než ty opatření, a to je podle mě největší chyba, co vláda udělala v té krizi, že prostě nepředvídala to, co hrozí a místo toho jela podle tý nálady, což podle mě...\nBrzdy plyn, až na to, že se nepočítalo s brzdnou dráhou.\nPřesně tak, podle mě s tou brzdnou dráhu měli pracovat teda důsledněji.\nPane doktore, zase, se omlouvám, ale teď je druhá a poslední reklamní přestávka, hned po ní dostanete slovo.\nTo bude schválně, pane řediteli. /Reklama/.\nDobrý večer, vážení diváci, vítejte u pořadu JS Live, kde komentujeme dnešní události, projev premiéra a samozřejmě výměnu ministrů zdravotnictví, s prof. Juliem Špičákem. Dobrý večer.\nDoktorem Jiřím Pospíšilem za TOP 09.\nPane doktore, před reklamní přestávku jsme s panem Ferjenčíkem mluvili o tom, proč, proč jsme se neřídili, nebo alespoň více nenaslouchali zkušenostem ze zahraničí nebo zahraniční vědě, pokud se podíváme na ty okolní státy, kde jsme prostě komentovali věci od Švédska, Německa, kde ty restrikce proti šíření toho viru, já nejsem epidemiolog, ale upřímně zabránit šíření toho viru v populaci se nezdá býti až tak složitým úkolem k pochopení. Proč jsme to neudělali? A pokud, vy mi odpovíte proč, ale jak postupujou, postupuje Evropské unie, jestli je nějaký doporučení, jestli, jestli lze vystopovat nějaká společná pravidla, které spojují ostatní evropské...\nTohle je dotaz asi na vládu, proč málo vnímala to, co se děje v zahraničí v létě, protože, jak já jezdím do Bruselu přes Německo, tak v Bruselu, i v Německu, v Belgii tedy se roušky nosily celé léto, venku, v restauracích, a tak dále. A zatímco ten západ na jaře zaspal, a my jsme byli rychlí, a rychle jsme reagovali, tak teď se trošku otočilo, jo, ten západ jako po té zkušenosti, po té ráně, kterou dostal během jara, i třeba v té Belgii, která je podobně veliká jako Česká republika, umřelo 10krát víc lidí a bylo tam mnohem více nakažených, tak ta pravidla se tak nerozvolnila. My jsme možná v létě příliš jásali, rozvolnili jsme to, pan premiér vnímal nějaké nálady svých voličů, a tak dále, kdyby byly roušky v létě, já tomu nerozumím, nejsem odborník, to je na epidemiolozích, třeba by ten nárůst nebyl tak exponenciální, ale faktem je, že západní Evropa, roušky nosili celé léto. A třeba v té Belgii, kdy ta situace byla mnohem horší, tak ty nárůsty...\nJá tomu rozumím, ale víte proč, já taky samozřejmě nejsem lékař, teď on to pan premiér v tom námi kritizovaném a částečně komentovaném projevu, který jsme tady společně slyšeli, jako říkal, dneska je každý epidemiolog, to chápu, ale odkud teda pramenilo to přesvědčení, že nám se to stát nemůže, víte, to známe každý se svého života, že mně se to přece stát nemůže, já přece nemůže nebo na kole nabourat, protože jsem dobrý cyklista, já nemůže nabourat v autě, protože jsem dobrý řidič, ale všichni víme ze života, že můžeme a teď jsme z nějakého důvodu byli přesvědčeni, že se nám nemůže stát to v těch...\nBylo to tou společenskou náladou, jo, v Bruselu, v Belgii opravdu díky tomu extrémnímu nárůstu nemocných, já říkám 10krát více mrtvých, to vyděšení veřejnosti bylo mnohem větší, než třeba u nás, a my díky tomu, že na jaře ta vláda reagovala rychle, přes všechny ty problémy, že nebyly roušky, a tak dále. A díky tomu, že u nás ten nárůst byl pouze desetinový oproti třeba Belgii, podobně velká země počtu obyvatel, tak u nás jsme nabyli možná pocitu, že se jedná o jakousi chřipku, což byl špatný pocit. A v létě tedy jsme...\nTo jsme přeci viděli, co se dělo tam.\nNo, dobře, dobře, tak já to neumím posoudit, já popisuju fakta, situaci, nejsem sociolog, ani epidemiolog, abych posoudil, proč u nás sociologicky, tím, že jsme byli vyděšeni, tak nás pouze informace západu jaksi tomu nestačily, jo, ale jak jsem byl v severní Itálii v létě, v Německu, i v Belgii tam ta atmosféra společenská opravdu díky tom, jak ten ten COVID tam na jaře řádil, byla úplně jiná. A politici se, v uvozovkách, nebáli říci lidem, během léta musíte nosit roušky. A tady já trošku vytýkám, a nechci být kritikem, české vládě, která měla být prozíravější. A i když ta atmosféra u nás byla...\n...měla ta pravidla trošku v létě držet.\nJá to nemyslím jako, že bych z vás doloval nějaký informace epidemiologické nebo si myslel, že jste geology, jak vidíte jsme bez přípravy, bez papírů, bez ničeho, ale proč, nejen vláda, ale i my jako občané jsme si mysleli, že se nám nemůže stát to, co se stalo v Itálii nebo Belgii, jakože...\nProtože jsme to nezažili, já si myslím, že bohužel, ten tragický prožitek i v západní společností s tou nemocí byl tak intenzivní, že my, kteří jsme to sledovali pouze v médiích a měli jsme pocit, že ta střední a východní Evropa nemá tak obrovské nárůsty, podobně to bylo v Polsku a řekněme na Slovensku, tak jsme z nějakého důvodu více chránění. Atmosféra společenská, občas iracionální, já neznám ty důvody, to by, ale my jsme měli to štěstí, že to jaro u nás bylo desetinové proti západu z hlediska intenzity toho viru. A teď se nám to trošku vymstilo. Já nechci tady /nesrozumitelné/ nadávat, je to realita, je teď třeba, abychom tedy zpřísnili, ale, jak už říkám, nezabili jsme úplně tu společnost. A ptáte se, co ta Evropa může dělat. Víte co, jak je právě vývoj v každé zemi jiný, není možné mít jedna pravidla pro celou Evropu, ale Evropa může, a to se pokouší, podpořit ekonomiku, uvolnilo se 750 miliard euro do zbídačených evropských ekonomik, a to, co ta Evropská unie dělá, kéž by to vedlo k nějakému výsledku, snaží se financovat vývoj, výzkum tohoto viru, vakcíny, a tak dále, to znamená, když se bude financovat z jedněch silných evropských peněz, tak by to mohlo vést k výsledku.\nJá ještě k té otázce, proč reagujeme, jak reagujeme, tak poměrně na to jsou nějaké výzkumy, aby lidi skutečně upravili to své chování, nejenom pod nějakým tlakem zvenku, že jsou pravidla nebo nejsou, tak klíčové je, jestli v jejich okolí je někdo, kdo prodělal vážný průběh té nemoci, to je naprosto zásadní faktor. A ostatně v tom Švédsku nejdřív bohužel umřelo prostě 6000 lidí a potom začli lidi dobrovolně dodržovat ta přísná pravidla.\nTa trajektorie u nás je celkem jasná, pane profesore, ze stejného soudku, prosím, abyste se vyjádřil, pokud chcete k tomu, a takový ten dotaz na vás, tak jak jsme byli přesvědčeni, že se nám to nemůže stát s šířením toho viru z nějakého důvodu, protože jsme se možná přesvědčili v tom, že už jsme to zvládli, protože jsme se možná přesvědčili v tom, konečně jsme jim to ukázali, těm Zápaďákům. Stejným způsobem mám pocit, že jsme přesvědčeni, že u nás nemůže dojít k zahlcení zdravotnického systému, že u nás je prostě ten zdravotní systém tak dokonalý, tak velký, tak robustní, že nemůže dojít. Prostá matematika říká, pokud s tím nebudeme něco dělat, tak může.\nJá musím říct, ano, s tím posledním souhlasím, jinak k tomu, co tady zaznělo od kolegů. S tím vaším sociologickým hodnocení velmi souhlasím. A já mám tedy velmi autentický vhled, protože já už to říkám tady poněkolikáté, dcera pracuje ve Španělsku 10 let, je tam vdaná v covidové nemocnici. Tam ten strašák byl někde úplně jinde, úplně jinde. Tam pracovníci v té nemocnici nosí roušky doma a jsou na psychiatry, protože to, co prostě zažili, byla apokalypsa, byla apokalypsa, takže ten strašák tam prostě takovýhle je, prostě oni skutečně spontánně bojí se cestovat, prostě maximálně se tedy chrání. S váma naprosto souhlasím, ano, tak to skutečně je. A pak se to také odvíjí, ale každá ta společnost má jinou tedy genetiku, jinak reaguje, třeba to Švédsko je daleko, bych řekl, v těch reakcích pomalejší, váhavější, více tedy diskutují. To, co ti Švédové si dovolili a celý to přežili a dodneška nevím, jestli to vlastně bylo dobře nebo špatně, tak také mnoho lidí tam tedy kritizuje, já jsem, naše společnost by to neustála, jo, kde se prostě 5000 lidí.., to prostě není možné, to prostě není možné, tak to prostě tak proběhlo. A je tam velká kritika, protože údajně velmi špatně byly skutečně zabezpečeny ty senior hausy, ty byly údajně velmi špatně zabezpečeny, ty lidé údajně umírali přímo tedy tam, nedostali se k ošetření, takže ano, je třeba tedy si vzít skutečně poučení, ale též musíme být i poučení s tím, že každá ta společnost má tedy jinou genetiku. A teď tedy ještě, a musím to říct znovu, já jsem, ten virus tady ale skutečně prostě se choval méně nebezpečně, ten rozdíl v mortalitě je nezpochybnitelný, a my nevíme proč, takže logicky ta nálada je taky jiná.\nDobře, ale, pane profesore, ale pokud vezmu, uvádí se, že 4 % z těch nemocných skončí hospitalizováni, je jedno celkem, jestli jsou to 3 nebo 4, ale je to nějaké relevantní procento, a zhruba možná 15 nebo 20 % z těch hospitalizovaných skončí v těžkém stavu. A teď upřímně, podle mého soudu, a teď opravdu nejsem lékař, je už celkem jedno, jestli jsou to 2 nebo 3 %, teď jde o ten absolutní počet...\nNaprosto souhlasím, ano, souhlas, to ano.\nTo je to, čemu musíme za každou cenu zabránit, protože pak se nevyhneme...\nAno, já naprosto souhlasím, /nesrozumitelné/ více tisíce, jako opticky se mi zdá, že nějak ten 1000, možná k těm dvou je to jaksi únosné, dá se to spočítat, doufejme, že se to dá spočítat, doufejme, že ten virus zase něco neprovede, ale nad to by to jít rozhodně nemělo, takže i ta opatření..., a znova, ekonomika plus teda, takže restrikce, plus ta efektivita, souhlasím, nad 3-4000 budeme velmi nervózní a nemělo by to narůstat.\nPane Ferjenčíku, teď stejná mince z druhé strany, zdravotnický systém, mluvíme o přehlcení zdravotnického systému, ale z pohledu počtu lůžek, počtu ventilátorů, možností té kyslíkové terapie, a tak, ale ta druhá strana je, že lékaři a zdravotníci jsou také lidé a všechny ty ventilátory jsou k ničemu, pokud je nebude kvalifikovaný personál schopen obsluhovat a nákaza, nákaza zdravotníků, onemocnění zdravotníků, anebo i psychické problémy, prostě neschopnost se o nás postarat z jakýkoliv důvodů, je úplně stejné, jako kdybychom měli dramaticky menší počet lůžek. A teď, když jsem se díval, dneska vyšla tisková zpráva ÚZISu, tedy Ústavu pro zdravotnické informace a statistiky, před měsícem byli nakaženi 4 lékaři, dnes 260, a dohromady zdravotníků onemocnělo už 700.\nAnebo dokonce víc, podle pana..., dokonce 3000. Teď si vezmeme zdravotníků, no, ochrana zdravotníků je úplně to samé, jako kdybychom zbourali teď nemocnici, protože pokud nebudeme mít lékaře a zdravotníky v případě rostoucího počtu nakažených, tak je nám to prostě k ničemu, je to stejné nechránit zdravotníky je úplně stejně jako zbourat nemocnici z mého pohledu. Děláme pro to dost, já teď nechci vůbec žádné úvahy, prostě chci vědět, jestli dáváme dost peněz do ochrany zdravotníků a do ochrany těch lidí. Tak.\nTak myslím, že tohle je asi jediný plus proti té první vlně, kde skutečně se ta situace výrazně zlepšila, že ta dostupnost ochranných pomůcek je teďka nesrovnatelně lepší jak na straně toho personálu, tak na straně, tak na straně lidí, už člověk i za docela normální peníze sežene prostě respirátor, když potřebuje, a prostě v tomhle je ta situace o hodně lepší. Na druhou stranu ta čísla prostě jdou raketově nahoru a je to asi jedna z největších obav teďka, co je, jestli, jestli kromě těch, protože kromě těch lůžek skutečně potřebuje zabezpečit ještě ty lidi, co se o ně budou starat, a to je teďka asi, co bude panu Prymulovi dělat hodně těžkou hlavu.\nProtože ten počet samozřejmě zdravotníků, je to nebezpečná věc, tak jak říkal pan profesor, ve Španělsku, protože oni se setkávají s těmi nemocnými, oni jsou v té...\nA ještě druhá věc, co já považuju za velké riziko, co souvisí právě s tímhle, jak se začneme blížit víc té kapacitě i nemocnic, že lidi začnou se do těch nemocnic bát a začnou hrozit úmrtí na jiné choroby, že se zanedbají prevence, že hrozí, že jo, souběh těch, těch chorob a, a to je podle mě vlastně druhá velká, druhý velký strašák, možná pro mě ještě větší než ten samotný COVID, je ten jako souběh toho Covidu s tím fungováním zbylého zdravotnictví. A já se bojím, že se prostě nepodaří udržet ty covidové nemocnice, a ostatně teďko už chybí třeba někde infekční lůžka...\nBude se omezovat, může se omezovat...\nTady já vidím velkou výzvu teda.\nPane doktore, víte na co jsem alergický, když někdo pořád jako děkuje. A tady už se děkuje půl roku, tady už se děkuje půl roku zdravotníkům a všem v první linii, ale já říkám, v týhle době se musí taky děkovat jinak, než slovem děkuji, nejen tedy platy, ale samozřejmě podmínky pro práci, ochrana zdravotníků, ochrana těch, kteří tedy jsou v té takzvané první linii, ale já plus minus pořád slyším, že se děkuje, nic moc se nedělá...\nZ těch informací, které mám, zdůrazňuji, že jsem opoziční politik, zastupitel, nemám přesné ty informace, ale z toho, co tak vím, tak ministerstvo zdravotnictví výrazně navýšilo peníze na odměny, že, to je taky důležité...\nTo se říkalo, ale ta realita teda nebyla úplně...\nDobře, tak uvidíme, já teď /nesrozumitelné/, to prostě nevím, ale myslím si, vy jste to přesně řekl, že pro nového ministra jsou vedle dalších priorit dvě, dostatek lůžek, ale hlavně zajištěný personál, ochráněný a i ekonomicky motivovaný. Marná sláva, takhle náročné těžké povolání, ve chvíli, kdy ti lidé necítí vedle toho děkujeme i nějakou ekonomickou, řekněme, odměnu, tak to pro mnohé z nich může být problém, tak to ve světě zkrátka chodí. Takže doufám, že pan Prymula jako odborník, nikoliv jako politický ministr, předchozí pan ministr, znající poměry ve zdravotnictví, bude schopen lépe zajistit nejen lůžka, ale i kvalifikovaný motivovaný personál.\nNo, ale tak počkejte, to je taková odpověď zajistit lůžka a motivovaný kvalifikovaný personál. Já teď, teď, jako jo, jako obecná pravda je to samozřejmě fakt, akorát já mám takový pocit, že běžíme spíše o týdny, než o roky.\nTak dobře, ale...\nPersonál se navýší, protože personál, prostě zdravotní sestra studuje vysokou školu, o doktorech nebudu ani mluvit. Kvalifikovaný anesteziolog roste po promoci 10 let, takže personál se nedá skokově navýšit. Já musím říci...\nPane profesore, právě to jsem jako naznačoval, že ten počet lékařů kvalifikovaných je teď konečný, my je nemůžeme odněkud dovézt, na rozdíl od roušek, a pokud nám jaksi masivně budou v karanténě nebo nemocní, tak...\nAno. A já si dovolím říci, za prvé tedy já jsem na medicínu šel s tím, že prostě přináší cosi specifického, včetně rizika. Samozřejmě v rámci kmene jsem byl na infekci, kde leželo 50 prostě pacientů s tuberkulózou, s tím jsem tam šel, ohrožen jsem hepatitidou, že jo, zvláště v době, kdy se o ní nic nevědělo, že jo, prostě, tak to prostě, to medicína přináší, to si musí každý tedy v podstatě zdravotník zvážit, to je jedna věc. Druhá věc tedy, musím říci, pojďme si říkat také poněkud povzbuzující informace. Tak počty zdravotníků nakažených známe. A měli bychom znát také počty nakažených jiných ohrožených profesí, to jsou tedy skutečně učitelé, jsou to prodavači, je to veřejná tedy doprava na prvním místě, že jo. A já chci vědět tedy, já mám respekt ke každému, kdo zemřel, ale chci vědět, kdo vlastně z těchto nakažených zemřel. Já bych nebyl překvapen, kdybysme zjistili, že nezemřel téměř vůbec nikdo, a to proto, protože největším ochranným faktorem je celkový zdravotní stav vyjádřený v podstatě mobilitou toho člověka, spontánní mobilitou, jo, dneska byla obrovská zpráva dne zase, zemřel první lékař. Já toho hluboce lituji a hluboce respektive, ale na jednu diagnózu, ale prostě lidi umírají na všechny možné, to je přirozený jev, prostě 100 tisíc lidí v této zemi každý rok umře na všechny možné diagnózy, takže chci říci, mám hluboký respekt, ale analyzujeme fakta, analyzujeme fakta.\nMá nějaká ta diagnóza, o které mluvíte, a jsou jich samozřejmě tisíce, takový nebezpečný potenciál exponenciálního šíření a zahlcení zdravotnického systému?\nVíte, kam mířím, že skutečně je to otázka dne.\nJá souhlasím s tím, že naprosté bezstarostné šíření není možné. Já jsem pro restrikce. Ale restrikce selektivní a postavené na faktech. Už to dneska říkám asi poněkolikáté, ale řeknu to klidně ještě jednou.\nPane Ferjenčíku, tak restrikce, pomalu se blížíme k závěru pořadu, pár minut určitě ještě máme. Když to máme jasně zformulovat, vy jako Piráti, nebo vy jako pan Ferjenčík, to je celkem jedno, co byste si dovedl představit, aby, že můžeme udělat jako prevenci toho, že pak musíme prostě to všechno vypnout jako Izraelci, nebo něco podobného, pokud ta čísla poletí nahoru?\nJako my dlouhodobě, a konečně to řekl pan premiér už i v tom, v tom dnešním projevu, voláme po zapojení externích subjektů do trasování lidí, prostě, já to furt jsem nepochopil, proč nebylo možný...\nVíte, příklad, dnes vyšla zpráva, že 60 pracovníků úřadu vlády se zapojí do trasování, to znamená budou telefonovat, já si říkám, proč se nemohlo urychleně nějakou zakázkou podlimitní, tak aby to vyhovovalo zákonu, najmout 5-6 call center, který prostě pomůžou tý hygieně, aby to trasovali, aby jim prostě pomohli, vždyť to je přece otázka jednoho, dvou, tří dnů, kdyby se to mohlo spustit, a teď se narychlo bude zaměstnanci úřadu vlády, no, já nevím.\nPro mě tohle je asi nejvíc nepochopitelná věc, co se, co se stalo v tom přístupu, že, že strašně dlouho vláda trvala na tom, že, že trasovat musejí kvalifikovaní hygienici a prostě místo toho, aby, aby zapojili externí call centra, kde prostě skutečně /souzvuk hlasů/ nějaký skript, které prostě člověk...\nDvoudenní školení a mohli pracovat.\nO tom jsem přesvědčen. Takže dneska konečně pan premiér připustil, že teda tuhle infrastrukturu postaví, tak tohle je podle nás určitě nutná věc, stejně tak je potřeba dostavět tu infrastrukturu na ta odběrová místa, protože dneska je to, je to jasné z toho, jaké je strašně vysoké procento pozitivních u těch testů, z toho je evidentní, že na...\nMimochodem, promiňte, že vás zase přerušuji...\nPromiňte, že vás zase přeruším, já jsem dnes ráno viděl zprávu, že česká firma, teď nevím její jméno, s těmi testovacími sadami čeká na certifikaci Státního úřadu pro kontrolu léčiv a že jí pořád ještě nedostala a že hrozí, že dojdou ty testovací sady, nebo se budou muset koupit v Číně. Nemáte někdo informaci, jestli ta česká firma to dostala, tu certifikaci.\nJá ji nemám, nemám tu informace, nevím.\nTakový zvláštní jev, že prý jsou to dobré věci, ale nemají certifikaci českého úřadu, vyváží to do zahraničí, kde se to používá, ale u nás se to používat nemůže, byť je to tady vyráběno, ale možná ji dneska dostal, já nevím.\nJasně. Ten byrokratický šiml je tady děsivý, a v tom zdravotnictví je to úplný extrém, ale v tomhle to bude obrovská prověrka, ta krize. Pak další věc, co je potřeba udělat, je masivní propagace aplikace eRouška, já jí mám, u nás na poslaneckém klubu jí mají, tuším, všichni. A ta aplikace začne fungovat ve chvíli, kdy skutečně bude masivně používaná.\nJá jsem si jí tedy stáhnul a jenom mě zaráží, že tam celý den nebyly vůbec aktualizovaná čísla o nakažených a podobně, mně to přišlo teda zvláštní, je to úplně nové, ještě jsem se to snažil restartovat, jestli mi to nějak nezamrzlo, ale tak...\nJá si myslím, že tohle zrovna tahají asi z toho webu ministerstva zdravotnictví, který je aktualizovaný 2krát denně, tak tohle by mě zas tak nepřekvapovalo, ale, ale je možné, že tam došlo u vás k nějakému selhání techniky. Každopádně tohle je podle mě správná cesta, ale je potřeba, aby to používaly miliony lidí, protože jinak to fungovat nebude, tak to je, to je další věc. A pak podle nás je na místě, a samozřejmě, jak říká pan profesor, podle, musí to být podloženo nějakou vědeckou zkušeností, zavádět ta, řekněme, provozní opatření, podle mě by bylo na místě nějakým způsobem regulovat fungování hospod, jaký tam má být rozestup mezi stoly, jaká mají být pravidla pro obsluhu.\nA ty hromadné akce, ty různé, to, co jsme viděli teď o víkendu, to bylo, já jsem viděl v Ústí nad Labem byl půlmaraton, kde prý 2000 běžců plus rodinní příslušníci byli, v Praze bylo nějaké vinobraní, bylo mistrovství Evropy ve vodním slalomu, zase stovky a stovky lidí, když jsme se podívali, tak v každém městě v podstatě se něco konalo.\nJá tady skutečně nemám odbornost na to, abych posoudil, jak jsou tyhle akce rizikové. Vím, že teďka je hodně v médiích zmiňovaná ta večeře na Karlově mostě, loučení s koronou, já jsem se na to i dotazoval pana primátora Prahy Zdeňka Hřiba, a on říkal, že z hygieny nemá informace o tom, že by tahle akce byla nějakým ohniskem šíření, takže skutečně třeba podobně říká, že divadla zatím poměrně obstály ve vztahu...\nTomu bych i věřil...\n...šíření nemoci, takže, takže skutečně, pokud...\nTy akce podle mě je nutné řešit skutečně v závislosti na tom, jestli jsou reálně rizikové nebo nejsou. Já jsem, já jsem spíš příznivec roušek uvnitř, protože podle mě roušky venku pak vedou k tomu, že člověk přijde dovnitř a sundá si jí jako s úlevou, že ho teďka nikdo nevidí a vlastně je víc jako ohrožující, že víc...\n...než ji nosit venku.\nPane doktore, já nevím, já samozřejmě, zase se budeme vracet k tomu, že nikdo z nás není lékař, kromě pana profesore, ale já mám takový pocit, že jestli na mě někdo praskne venku nebo vevnitř, je celkem jako jedno, jo, a když jsem viděl ty obrázky, byl nějaký revival skupiny Queen podle internetových fotografií, kde byly opravdu stovky a stovky lidí, o nějakých rozestupech nemohla být ani řeč a fandili tam a zpívali, no, mně to přišlo, asi podle regulí dobrý, protože to bylo venku, ale prakticky mi to přišlo úplně hloupý.\nTak je otázka, jestli by toto nespravilo právě to, že by ti lidé měli ty roušky, já fakt nejsem příznivcem toho nedělat nic a pak všechno zakazovat a bourat tu ekonomiku, protože...\nPardon, na hromadných akcích roušky určitě ano, pardon, jenom, abych nebyl dezinterpretován.\nNe, tak já myslím, že všichni máme stejný cíl udělat toho tolik...\n...možné jenom proto, abychom pak nemuseli vypnout všechno, to je ten...\nO tom to je a nedělo se tu v létě nic, že jo, ale já to vidím, kultura je dneska zničená. Vidím to, jak jsou poškozena muzea, řeším Kampus, že jo, a tak dále, vidím, že se dostáváme do situace, kdy všechno zavřeme a česká kultura, malí a střední podnikatelé, obchod, restaurace, hotely, tady to šlo dolů, si myslím, že by bylo menší škodou, kdybysme se všichni trošku uskromnili a nosili v létě i na hromadných akcích roušky, jako to třeba je v Německu a v Belgii a třeba by ten nárůst nebyl tak veliký, ale to je názor laika, možná to selsky hloupě, ale selský rozum v téhle oblasti.\nSamozřejmě, ale, víte, u té kultury, já jsem četl v pátek prohlášení několika divadel, podepsal ho Karel Heřmánek, který vlastně vyzývá vládu k tomu, aby sáhla k tomu kroku uzavření divadel, protože oni jsou v zoufalé ekonomické situaci. A Karel Heřmánek říká, my teď hrajeme pro diváky, kteří nám zaplatili na jaře a my jsme jim ty vstupenky nechali jako platné teďko na podzim, ale nové vstupenky lidé nekupují, protože se prostě obávají do divadel chodit a my se dostáváme do začarovaného kruhu.\nTak to je určitě taky taková logika, já to vnímám velmi intenzivně, že lidé, jak se začínají bát, tak nechodí do divadel, nechodí do muzeí, a ve chvíli, kdy to divadlo, nebo to muzeum je závislé na vstupném, tak ho to ekonomicky podlomí. Problém je, že když zde není nějaké autoritativní rozhodnutí státu, města, tak ta divadla a muzea dál běží, ale nevydělávají a je to pro ně horší, než kdyby je stát zavřel, předpokládám, že pan Heřmánek říká k tomu, že by se měly poskytnout nějaké ekonomické...\nAno, on to myslí tak, že když se to zavře, že za to dostane nějaké náhrady. Pane doktore,...\nJako člověk, který hájí kulturu a bez kultury není národ, tak si myslím, že je třeba v této oblasti přistupovat velmi citlivě a zachránit českou kulturu, když nám tady...\n...muzea, divadla, bude to velmi smutné.\nPane doktore, pane profesore, máte možná to štěstí nebo smůlu na poslední slovo a teď je na vás, jestli bude uklidňující, jestli bude varující.\nJá tedy bych řekl, že budu znovu, já se k tomu vrátím, ano, už jako to bylo to, nebo /nesrozumitelné/ musí být zničeno, že jo, tak znovu apeluji, stavme opatření na skutečných faktech, na analýze faktů. Tady zaznělo, říkalo se, že na Karlově mostě, já nechci slyšet, co se říkalo na Karlově mostě, já chci slyšet, že tam bylo 300 lidí a nakazilo se 20 a jaký to...\n...prostě a tato číslo, tak já si dovolím apelovat selektivní opatření, opatření, která jsou postavená na prostě nezpochybnitelných faktech, prosím, soustřeďme se tedy na to a reagujeme tímto způsobem. A musím říci, ano, velká ochrana, skutečně kultura. A zase separujeme, co všechno v té kultuře je. Zdá se, že skutečně teda ta klasická divadla a vážná hudba nejsou takové riziko jako jiné tedy kulturní projevy. A pak velký apel děti. Děti je velký problém, takže tam musíme být též velmi systematičtí a velmi tedy selektivní, pokud jde o tedy výuku dětí. To je další katastrofa vedle kultury.\nPánové, více už se do tohoto pořadu nevejde. Já jsem vám chtěl poděkovat za to, že jste přišli.\nJá děkuji za pozvání, pana řediteli. Hezký večer. Všem posluchačům bez Covidu, pokud možno.


Nová pravidla: Uplatní se tvořiví beci, jenže Češi je nemají (IHNED.cz)\nSlavomír Lener (vlevo) mluví v rozhovoru pro Aktuálně.cz o změnách pravidel hokeje v Evropě i o tom, jaké problémy český hokej pozná. autor: Michal Eger\nhokej sport Česká hokejová reprezentace NHL Slavomír Lener Marek Židlický\nPosunutí modrých čar a změna hokeje v Evropě zabolí českou obranu. Přečtěte si rozhovor se Slavomírem Lenerem o tom, proč Češi nemají více moderních obránců typu Marek Židlický, kterých bude potřeba.\nPraha - Posunutím modrých čar i zavedením hybridního zakázaného uvolnění se hokej v Evropě změní. Bude podobný tomu v NHL. Změna pravidel ukáže i slabiny a Češi o jedné z nich moc dobře ví.\n"Stoprocentně je to hra obránců," netají se v rozhovoru pro Aktuálně.cz šéftrenér hokejového svazu Slavomír Lener. "Musíme na tom zapracovat."\nPosunutí modrých čar totiž změní obraz hry a tohle jsou drobnosti, které budou znát.\n"Vydělají na tom týmy, které jsou ofenzivně založeny, mají hráče se do dovedou prosadit přes obranu i v soubojích jeden na jednoho a především týmy, které umí hrát přesilové hry, protože obránci na to budou mít více prostoru," říká Lener.\nČeši loni objevili talentovaného Petra Zámorského a Milana Douderu, jenže mezi mladíky a zkušeným příkladem Markem Židlickým už nikdo další není. A v budoucnu jich budou potřebovat víc..\nZačne se hrát v Evropě tak jako v NHL, že se vytratí kombinace a hráči budou puky nahazovat a pak se za nimi honit?\nNemyslím si, že budou evropské týmy kopírovat přechod do pásma z NHL, nahazování a nastřelování puku se už u nás objevuje teď. Střední pásmo bude menší a bránící tým, především pak obránci, nebudou moct takhle dlouho držet modrou čáru a ustupovat. Zvětší se tím prostor pro individuální pronikání. Útočníci si obhodí obránce, možná si puk hodí po mantinelu a sám si ho dojede. Prosazovat se budou techničtí hokejisté.\nŘíkáte, že bude mnohem více záležet i na hře obránců. Jenže mají Češi schopné tvořivé beky? Mistrovství světa v Minsku ukázalo spíše pravý opak...\nMusí se těm obráncům dát více prostoru. Objevili jsme už třeba Milana Douderu (Třinec) či Petra Zámorského (bojuje o místo v New York Rangers). Tito hráči teď budou vyhledávání v mnohem větší míře a je třeba zapracovat na tom, aby takoví hráči dostávali prostor v ligových týmech a pak i v reprezentanti. V tom už nám Švédsko i Finsko utekly...\nÚroveň českých obránců je tedy největší bolístko současného hokeje?\nStoprocentně. V tomhle vidím ve světovém hokeji obrovský posun. Vezměte si třeba Erika Karlssona v NHL. Ve Švédsku i v Ottawě se trenéři naučili žít s jeho pozitivy i na úkor toho, že mu někdy někdo občas kotouč sebere, jenže to se nedá nic dělat.\nJak to chcete naučit české trenéry?\nZačali jsme s kempy pro obránce, bude jich celkem osm, kde budeme učit talentované beky tvořit, hrát s kotoučem a učit je řešit situace pod tlakem hokejově a né jen zoufalým odstřelením puku. Budeme se věnovat i jejich pohybu na útočné modré. Pro trenéry chystáme semináře.\nNa jednom ze seminářů by je měl školit Marek Židlický, v současnosti nejlepší český obránce, že?\nBude v Břeclavi u příležitosti Memoriálu Ivana Hlinky. Chci tam využít jeho zkušeností, aby řekl trenérům, jak s ním pracovali jeho trenéři, jaký mu dávali prostor, když rozvíjel útok, když se zapojoval do útoku nebo když si chtěl najet mezi kruhy. Jeho totiž trenéři tvořit nechali.\nMarek Židlický je tedy jakýsi model, jakých byste z talentovaných hokejistů v příštích letech chtěl vytvořit více?\nNemůžeme to zjednodušit tak, že vyrobíme deset Židlických, ale jeho hra by měla být motivačním vzorem, jak se dá hrát hokej, jak tvořit, nepanikařit a jak řešit situace na útočné modré. Je pořád aktivní hráč a myslím, že jeho slovo bude mít váhu. Stejně tak to mám v plánu již se zmíněným Erikem Karlssonem. Budu mít k němu instruktážní videa a snad se mi podaří sehnat i jeho komentář.\nVíce o tom, jak švédská superstar Erik Karlsson pomáhá Slavomíru Lenerovi a českým trenérům vyrábět obránce jeho formátu, čtěte ZDE.\nV Čem je problém, že Češi takové obránce neměli dříve?\nNení to totiž jen o trénování obránců, ale i o jejich koučinku. Trenéři, nejen ti extraligoví, ale i trenéři mládeže, jim musí dovolit řešit krizové situace herně. To je filozofie aktivního hokeje: aktivní a kombinační hru musíte hráčům nabízet odmala. Teď to tady bylo spíše tak, že hráč jde na led s tím, že když si zkusí něco dovolit a ztratí u toho kotouč, další zápas ho posadí na lavičku.\nTrošku jsme se dostali od tématu. Evropa zužuje střední pásmo a zavádí po vzoru NHL i hybridní icing. Kdy se tady zúží kluziště?\nJá věřím tomu a celosvětové hlasy směřují k tomu, aby se obě strany dostaly na 28 metrů (V Evropě jsou kluziště široká většinou 30 metrů, v NHL 26). NHL si je toho vědoma také, ale rozšířit někde hřiště o dva metry, ztratili by z diváckých kapacit. Tam je to s kompromisem složitější, ale tímhle směrem by se to mělo pohybovat. Je to ale otázka filozofie tamního managementu.\nCo hybridní zakázané uvolnění?\nJeho zavedení v rámci IIHF jsme iniciovali my Češi. Byl jsem nadšený z toho, jak se to ujalo v NHL. Je to férové pravidlo pro tým, který chce vyhozený puk dojet. Stejně tak se zbytečně nečeká na písknutí, když tým puk vyhodí a nemá zájem hrát. Jsem rád, že to IIHF na náš popud schválilo. Aby se ale dobře zažilo a rozhodčí i diváci si na něj zvykli, budou muset svým vlivem zapracovat média. Musí být prostor pro trpělivost a toleranci, protože v určitých situacích to bude pro čárové rozhodčí ze začátku těžké posuzovat. Vezměte si, že puk letí po mantinelu za bránu: Obránce může mít opticky pět sedm metrů náskok, ale po druhém mantinelu může dojíždět útočník, který k němu bude mít nakonec dřív. I v NHL na rozhodnutí rozhodčích diváci několikrát zabučeli, ale tím to skončilo. Nenabalovala se na to další nervozita, všichni nakonec s možnou chybou žili. V Čechách to bude podobné a bude záležet na médiích, ale i na tom, jak k tomu přistoupí hráči a trenéři.\nZ toho má trošku obavy i šéf rozhodčích Pavel Halas. Aktuálně.cz ve středu řekl, že nové zakázané uvolnění vzbudí na stadionech emoce...\nUkáže se, jací my Češi jsme. Je prokázáno, že je to pravidlo dobré, to vám řekne každý, na koho se zeptáte. Je ale třeba, abychom se jej naučili používat a správně rozhodovat. Teď se ukáže, jací jsme my Češi odborníci.\nMrázek do brány! Detroit má lepší smlouvu pro nového Haška\nHokejový obránce Klesla posílí extraligový Třinec


• Více informací o Miroslav Žbirka\nPřed karanténou jsem měl v plánu trochu zvolnit, teď mám čas, říká Žbirka\n25.3. (16 dnů) – Zpěvák Miroslav Žbirka (67) nedávno kvůli omezením v souvislosti s koronavirem uspořádal online koncert. I když to byl pro něj divný pocit, jelikož hrál bez diváků, příjemně ho překvapil zájem fanoušků. Nakonec ho sledovaly statisíce lidí.\nOsobnosti: Miroslav Žbirka (26 článků)\n24.11.2019 – Vyměnili byt za luxusní vilu! Slovenský zpěvák Miroslav Žbirka (67) společně se svou manželkou Kateřinou investoval do bydlení s pozemky. Manželé za něj neváhali zaplatit nemalou sumu – dvacet jedna milionů devět set devadesát tisíc korun!\nOsobnosti: Gwen Stefani (130 článků), Kateřina Brožová (510 článků), Marika Gombitová (237 článků), Miroslav Žbirka (26 článků), Markéta Konvičková (308 článků), Robert Urban (5 článků)\nOsobnosti: Josef Abrhám (181 článků), Miroslav Žbirka (26 článků), Andrej Kiska (347 článků), Dagmar Burešová (5 článků)\n8.10.2018 – Do nedávného článku o dlouhotrvajících manželstvích bychom mohli zařadit i jedno přespolní. Zpěvák, muzikant a skladatel Miroslav Žbirka (65) a jeho žena Kateřina (51) v těchto dnech oslavili třicáté výročí svatby.\nMiro Žbirka o vztahu s manželkou Kateřinou: Žárlím, ale nemocný nejsem...\n13.11.2017 – Většina interpretů říká, že jejich texty vycházejí z vlastních prožitků. Stejně tak tomu je i u Miroslava Žbirky (65), proto otázky v rozhovoru plynou z jeho hitů. K jedné písni však nechtěl prozradit téměř nic…\n24.10.2017 – Nejradši by zahodil mobil, někam se schoval a zapomněl, že před čtyřmi dny oslavil už 65. narozeniny! Zástupu gratulantů se Miroslav Žbirka (65) ale nevyhne. Manželka Kateřina (50) ho překvapila tajnou oslavou. A Blesk jako jeden z mála pozvala taky…\nOsobnosti: Jiří Bartoška (651 článků), Miroslav Žbirka (26 článků), Lucie Výborná (65 článků)\n24.6.2016 – S tím, že v Evropské unii není všechno ideální a leccos je potřeba reformovat a změnit, souhlasí i slovenský zpěvák Miroslav Žbirka, který je po matce Angličan. „Ale tohle není touha po vylepšení, to je třísknutí dveřmi. Stavění plotů mezi zeměmi mi není blízké, takže brexit nemůžu ocenit,“ řekl dnes ČTK. Většina umělců či lidí působících v kultuře, které ČTK oslovila, je z rozhodnutí Britů zklamaná. „Osobně je mi líto, že se Britové rozhodli opustit EU. Co to pro nás bude znamenat z profesního hlediska, zjistíme postupem času,“ řekl generální ředitel České filharmonie David Mareček.\n26.4.2016 – Proměnil se už za Tinu Turner, Robbieho Williamse, Miroslava Žbirku či George Michaela, ale Petr Vondráček byl stále za outsidera show Tvoje tvář má známý hlas. Ani porotu, ani diváky nijak neohromil, tak to vypadalo, že už se to nezlepší. Ale v sobotu předvedl Jamese Browna a sklidil neskutečný aplaus. Co se mu tak povedlo, že tu smůlu prolomil?\nOsobnosti: Robbie Williams (550 článků), Tina Turner (131 článků), James Brown (20 článků), Miroslav Žbirka (26 článků), Petr Vondráček (139 článků), James Brown (10 článků), James Brown (2 články), James Brown (2 články), Michael Williams (19 článků), George Williams (6 článků), Michael Williams (19 článků), Michael Williams (11 článků), George George (565 článků), George Williams (5 článků)\n25.3.2016 – V pražské zoologické zahradě dnes začne 85. hlavní sezona. Ve 13:30 bude slavnostně otevřena výrobna papíru ze sloního trusu, v 15:00 pokřtí zpěvák Miroslav Žbirka mládě mravenečníka. Chovatelé také očekávají narození slůněte samice Janity, termín porodu u slonů může ale být kdykoliv v období 40 dnů.\nOsobnosti: Marika Gombitová (237 článků), Miroslav Žbirka (26 článků)\nMiro Žbirka otevřeně o Jaromíru Jágrovi: Z těch slov vás zamrazí!\n1.1.2016 – Krásné překvapení hned po ránu. Tak hodnotil Miroslav Žbirka (63) Jágrův včerejší status na Facebooku. „Velmi mě potěšilo, že si před zápasem pouští moje písničky,“ přiznal zpěvák.\nOsobnosti: Jaromír Jágr (2684 článků), Miroslav Žbirka (26 článků)\n23.9.2015 – Před dvěma lety oslavil zpěvák Miroslav Žbirka šedesáté narozeniny. Že by ale po kulatinách zvolnil nebo se snad chystal do důchodu? Zapomeňte! Autor hitů Čo bolí, to prebolí, Biely kvet, Prvá, či V slepých uličkách má pořádně rozlítáno. V těchto dnech měl v pražském divadle Kalich premiéru muzikál Atlantida, jenž je složený z jeho nejslavnějších skladeb. Navíc mu vychází nová deska, kterou natočil v legendárním studiu Abbey Road v Londýně, kde pracovali i hvězdní Beatles!\n20.9.2015 – Před dvěma lety oslavil zpěvák Miroslav Žbirka šedesáté narozeniny. Že by ale po kulatinách zvolnil nebo se snad chystal do důchodu? Zapomeňte! Autor hitů Čo bolí, to prebolí, Biely kvet, Prvá, či V slepých uličkách má pořádně rozlítáno. V těchto dnech měl v pražském divadle Kalich premiéru muzikál Atlantida, jenž je složený z jeho nejslavnějších skladeb. Navíc mu vychází nová deska, kterou natočil v legendárním studiu Abbey Road v Londýně, kde pracovali i hvězdní Beatles!\n11.9.2015 – Zpěvák a skladatel Miroslav „Meky“ Žbirka (62) o sobě tvrdí, že nikdy netoužil po muzikálu ani jako účinkující, ani jako autor. To se však změní a díky manželce Kateřině (48) zazní v Divadle Kalich muzikál Atlantida. „Už za mi to za ty léta zůstalo, že mám ženu jako osobního poradce,“ přiznal v rozhovoru pro iDNES.cz.\n28.11.2014 – Slovenský zpěvák Miroslav Žbirka odehrál v úterý v pražském Divadle Hybernia poslední ze svých vánočních koncertů české části Best of Video Tour 2014.


Soukromí železničáři kritizují zákon o transformaci Českých drah | Radio Prague International\nSoukromí železničáři kritizují zákon o transformaci Českých drah\nMajitelé a provozovatelé malých soukromých železnic kritizují nedávno přijatý zákon o transformaci Českých drah. Ten předpokládá rozdělení státního podniku na dvě společnosti, státní firma bude spravovat koleje a akciová společnost, rovněž kontrolovaná státem bude vlastnit budovy a vlaky. Sdružení železničních společností tvrdí, že zákon je dikriminační a omezuje vstup soukromých podnikatelů do železniční dopravy. Více Jaromír Marek.\nAkciová společnost České dráhy získá nejen vagóny a lokomotivy, ale rovněž většinu nádraží. A ta jsou pro provozování zejména osobní dopravy nezbytná. Soukromí dopravci se však obávají, že právě zde by mohly nastat komplikace. Více předseda Sdružení železničních společností Jiří Mužík.\n"Protože například cena za průchod nádražní budovou není regulována, máme obavy, že pokud se s dominantním dopravcem dostaneme do konkurenčníáo sporu, mohou tyto "přístavné" poplatky za použití nádraží růst nad všechny meze a naše podnikání bude znemožněno."\nDráhy rovněž získají rozsáhlé atraktivní plochy v blízkosti nádraží. Právě převodem pozemků a budov na akciovou společnost ani nebude možné v budoucnu privatizovat ztrátové regionální tratě, které bez těchto nemovitostí samozřejmě nelze provozovat. Komplikace mohou nastat u nákladní dopravy, kde už teď podniká řada soukromých firem.\n"Tito dopravci jezdí po cizích tratích, tyto tratě spravují České dráhy a tento podnik dostane i všechna seřazovací nádraží a sklady, prostě všechno, co je potřeba pro realizaci dopravníhi procesu. Tam nás ČD nemusí vůbec pustit a když tak za horentní ceny."\nUž dnes platí soukromá dopravci na české železnici extrémně vysoké ceny za použití kolejí. Například v nákladní. dopravě je to 220 korun za kilometr jízdy, což je třikrát vyšší cena než na německé železnici.\nV České republice je v současnosti pouze jedna privátní trať, úzkokolejka u Jindřichova Hradce, soukromé firmy mají navíc dalších pět tratí v pronájmu.


Společnost Canon Europe, přední dodavatel technologií na digitální zpracování obrazu, uvádí na trh nová černobílá kancelářská multifunkční zařízení iR3025. Tato nová zařízení s funkcemi tisku, kopírování, skenování, odesílání a faxování jsou určena pro středně velké pracovní skupiny v malých až středně velkých organizacích a firmách.\nSpolečnost Canon Europe rozšiřuje své portfolio kancelářských černobílých zařízení o nové multifunkční tiskárny (MFP), posilující přední postavení společnosti v segmentu černobílých tiskáren. Jedná se o zařízení iR3025/N, jež tisknou rychlostí 25 stran za minutu.\nVyužitím funkce oboustranného tisku, která je součástí standardní výbavy těchto zařízení, mohou organizace a podniky snížit spotřebu papíru až o 40 %, a tak šetřit své výdaje i životní prostředí. Fixační technologie on-demand také přispívá k úspoře nákladů a energie a kratší zahřívací doba umožňuje rychlý výstup prvního výtisku dokumentů. Zařízení iR3025/N splňuje požadavky směrnice RoHS Evropské unie, mají nízkou spotřebu energie a splňují požadavky mezinárodního programu Energy Star.\nJako podnikové komunikační terminály umožňují zařízení iR3025/N použití řešení i-send a eCopy, která zajišťují emailovou distribuci naskenovaných dokumentů na více míst určení. Takto lze dosáhnout zjednodušení podnikových pracovních procesů a omezení spotřeby papíru. Pomocí nástroje Canon iW Management Console (iWMC) pak správci mohou vykonávat centrální správu zařízení připojených na síť. Umožňuje dálkové ovládání nastavení zařízení, nalezení nových zařízení pomocí automatizovaných úkonů a odesílání chybových hlášení emailem ohledně nízkého množství toneru, zachycení papíru a potíží vyžadujících údržbu zařízení, aby mohly být rychle a snadno vyřešeny a prostoje byly minimální. Nová zařízení pomáhají firmám šetřit finanční prostředky pomocí integrovaných řešení, která zajišťují řízení a kontrolu využití zařízení. Software E-Maintenance zajišťuje neustálou údržbu a nejvyšší možnou produktivitu tiskáren a uniFLOW Output Manager umožňuje správcům kontrolu využití zařízení jednotlivými odděleními, a tím přesné sledování jejich výdajů.\nZabezpečený tisk se pro podniky stává stále důležitějším. iR3025/N nabízejí celou řadu volitelných funkcí zabezpečení, včetně zabezpečeného tisku, šifrování dat na pevném disku (HDD), zabraňující hackerům získat z pevného disku jakékoli informace, dále smazání dat z pevného disku a používání vodoznaků na přísně důvěrných dokumentech.\niR3025, duplexní jednotka ve standardu ... 39.900,- Kč bez dph


Domů Zboží OBLEČENÍ Pánské oblečení (108 produktů)\nZobrazeno 1 - 44 z celkových 108\nNejlepší přírodní kvalita z NORSKA pro chlapy Ideální pro chladné letní dny a noci. Mikina je skvělou střední vrstvou pro celoroční využití. Obléci ji můžete prakticky kamkoli. Do města, do práce, na...\nVýjimečnost tohoto softshellu ocení každý uživatel, který pro svou činnost vyžaduje od oděvu volnost pohybu, vysokou prodyšnost a odolnost materiálu. Moderní design spojený s nejmodernějšími technologiemi...\nHIGH POINT Kalhoty Gondogoro 2.0 burnt red/black\nLegendární kalhoty pro všechny outdoorové nadšence v novém provedení. Komfortní materiál od světově proslulé španělské firmy IBQ® se vyznačuje vysokou elasticitou a odolností. Díky obsahu CoolMaxu a...\nHIGH POINT Rum 4.0 short\nPohodlné volnočasové kraťasy pro veškeré outdoorové aktivity či běžné nošení. Díky elasticitě materiálu kraťasy výborně padnou, jsou pohodlné a neomezují v pohybu. Moderní design spojený s nejmodernějšími...\nPohodlné volnočasové kalhoty pro veškeré outdoorové aktivity či běžné použití od jara do podzimu, ze kterých lze jednoduchým odepnutím nohavic vytvořit kraťasy. Prostorné měchové kapsy na stehnech využiješ...\nPohodlné volnočasové kraťasy pro veškeré outdoorové aktivity či běžné použití. Prostorné měchové kapsy na stehnech využiješ na vše, co je potřeba mít po ruce. Díky elasticitě materiálu kraťasy výborně...\nPetzl ADAM L triko černé s logem Petzl\nPánské tričko Petzl vyrobené z certifikované bavlny OEKO-TEX®. Měkká, prodyšná tkanina: Vyrobeno z dlouhého bavlněného vlákna, látka je měkčí a odolná vůči praní Textilie má certifikát OEKO-TEX® Standard...\nPetzl ADAM L triko modré s logem Petzl\nPetzl ADAM M triko černé s logem Petzl\nPetzl ADAM M triko modré s logem Petzl\nPetzl ADAM S triko černé s logem Petzl\nPetzl ADAM S triko modré s logem Petzl\nPetzl ADAM XL triko černé s logem Petzl


Jágr poprvé o rozchodu s Kopřivovou: Proč tajil info o krachu lásky | Ahaonline.cz\nAhaonline.cz >Žhavé drby >Jágr poprvé o rozchodu s Kopřivovou: Proč tajil info o krachu lásky\nJágr a Kopřivová se rozešli! (archiv)\nZástupy fanynek můžou jásat: Hokejová legenda Jaromír Jágr (47) je po třech letech volný! Sám to potvrdil, jelikož jeho expartnerka Veronika Kopřivová se začala objevovat s jinými.\nVeronika sice ještě v březnu řádně oslavila postup Jaromírova Kladna do hokejové extraligy, ale jen oni dva ví, jak to tehdy spolu měli. Rozchod proběhl v tichosti a nejspíš už od něj uběhlo pár týdnů. „S Veronikou už nějakou dobu pár netvoříme, každý z nás si tedy může dělat, co chce. Rozchod je čistě naše soukromá věc, proto jsme informaci nezveřejňovali,“ stručně se vyjádřil Jágr pro Nedělní Aha!\nMužem, který se nyní točí kolem Veroniky, je model a třetí ze soutěže Muž roku 2016 Mirek Dubovický (27), který je o dvacet let mladší než Jágr. Stejně dlouho jako s Veronikou byl hokejista s Andreou Verešovou. Ta v roce 2003 popsala rozchod stručně: „Dohodli jsme se, že to nemá cenu. Tak jsme se raději rozešli.“ Uběhla spousta let, ale Jágrovy vztahy končí dost podobně...\nJágr, kopřivová, Kubelková, verešová, rozchod, hokejista, žhavé drby\n17. 6. 2019 • 05:09\n...ve všech médiích se objevuje " tříletý vztah ". Pokud zde došlo k spolužití, tak pouze v době, když ještě působil na Floridě. V Rusku měla soplík, byla jí zima a v Česku deprese...co z toho vyplývá ? Holka od tyče šla po všem, jenom ne po Jágrovi...😂😂😂\n-------------------------Najítt nahe zeeny ve vaší oblasti na toto : gg.gg/zeny2019\n16. 6. 2019 • 09:59\nJágr nepotřebuje modelku. Ambiciozní slečnu. On chce doma zázemí, prostě teplo domova. A když je pěkná, je to ok.\n16. 6. 2019 • 08:16\nNé nadarmo se říká, štěstí ve hře, neštěstí v lásce.Je mi Jardy líto, ale něco podobného bude i s Jakubem Vágnerem.Holt tak to chodí.


Kniha: Vikingové – Claudia Banck | Knihy.ABZ.cz\nKniha: Vikingové – Claudia Banck\n– Muži lačnící po kořisti, skvostné dračí lodě, sebevědomé ženy, meče se jmény vzbuzujícími hrůzu a dobrodružné plavby do vzdálených zemí. Co z toho je smyšlenka a co pravda? Vikinské období patří k nejnapínavějším epochám světových dějin. ... (celý popis)\nSpolupracovali: z německého originálu Die Wikinger ... přeložil Jan Hlavička\nMuži lačnící po kořisti, skvostné dračí lodě, sebevědomé ženy, meče se jmény vzbuzujícími hrůzu a dobrodružné plavby do vzdálených zemí. Co z toho je smyšlenka a co pravda? Vikinské období patří k nejnapínavějším epochám světových dějin. Fascinovalo již soudobé kronikáře a středověké autory ság, kteří vytvářeli mýtus o svobodném a divokém Seveřanovi. Vikingové\nbyli mimořádně úspěšní nejen na loupežných a dobyvačných výpravách, při nichž pronikali až na jihozápadní pobřeží Evropy, ale i jako protřelí kupci, zruční řemeslníci a smělí průkopníci. Jako první Evropané vstoupili na severoamerickou půdu, osídlili Island a Grónsko a zanechali runové nápisy zpravující o dobrodružných výpravách směřujících po Dněpru a Volze ke Kaspickému a Černému moři, a dokonce až do Bagdádu.\nVybraní spisovatelé pro téma Vikingové


Nesystémové výjimky rušme...\nNesystémové výjimky rušme, systémové posilujme. Vládní reforma přímých daní a odvodů si klade za cíl zjednodušit daňovou soustavu, mimo jiné zrušením několika desítek daňových výjimek. Jedná se především o nesystémové výjimky, které slouží ke skrytému přerozdělování peněz daňových poplatníků ve prospěch určité zájmové skupiny. Naopak výjimky, které daňový systém zjednodušují, by měly zůstat zachovány či dokonce by měly být posíleny.\nVložil admin 8 Září, 2011 - 14:00 číst dál\nDaňové výjimky a farmářské trhy\nJak souvisí vládní reforma přímých daní s populárními farmářskými trhy? Víc, než se může zdát. Reforma chce zjednodušit daňovou soustavu, mimo jiné zrušením několika desítek daňových výjimek. Někteří ekonomičtí analytici či politici požadují jejich nekompromisní rušení, neboť je považují za zlo. Cílem však je rušit nesystémové výjimky, které slouží ke skrytému přerozdělování peněz daňových poplatníků ve prospěch určité zájmové skupiny. Naopak výjimky, které daňový systém zjednodušují, by měly být zachovány či posíleny. Typickým příkladem je osvobození příjmů »z příležitostné pěstitelské a chovatelské činnosti«....\nVložil admin 8 Září, 2011 - 00:00 číst dál\nNávštěva slavností chmele v Žatci 2.9.2011.\nDočesná v Žatci, původně oslava dočesání posledních chmelových štoků, má už dlouholetou tradici. V průběhu let se stala místem setkání odborníků i laických ctitelů pěnivého moku a prostorem, kde můžou pivovary prezentovat své novinky. Do degustační soutěže letos pivovary přihlásily bezmála dvě stě vzorků. Páteční 54. ročník Dočesné navštívil i ministr zemědělství Ivan Fuksa.\nVložil admin 2 Září, 2011 - 00:00 číst dál


V Novém Městě na Moravě se k oslavám 17. listopadu připojili divadelním představením | Vysočina\nOslavy 30. výročí od sametové revoluce přilákaly desítky lidí i na náměstí v Novém Městě na Moravě.\nPřipomenout si události z listopadu roku 1989 mohl každý, kdo chtěl přistoupit k mikrofonu. Většina projevů sklidila potlesk, stejně jako divadelní představení, které město pozvalo právě na tento večer.\nS představením ve vojenském stanu přijelo do Nového Města Divadlo Líšeň z Brna. Ve svých hrách se zaměřuje mimo jiné na lidská práva a politiku, pracuje s loutkami, maskami a zvuky.\nRežisérka představení Putin lyžuje Pavla Dombrovská považuje téma ohrožení demokracie za důležité. „Vycházíme textu zavražděné novinářky Anny Politkovské, která zaznamenala zásadní událost, která se stala právě po nástupu Putina k moci. Myslíme si, že to představení je aktuální, protože náš současný vztah s Ruskem je velmi problematický, a tím nemyslím jen Českou republiku, ale celou Evropskou unii,“ naznačuje režisérka, čím je divadelní hra spjatá se svátečním večerem 17. listopadu.


Zdravý životní styl jako cesta ke štěstí | Digielias\nMožná, že jste se nad tím nikdy nějak vážně nezamýšleli, avšak jistě mi postupem času dáte za pravdu, pokud teď budu tvrdit, že jakmile naleznete svou vlastní životní cestu, budete cítit, že to, co každodenně děláte, je právě pro vás tím pravým ořechovým. Jakmile se tedy dostanete tam, kde jste již dávno měli být, začnou se dít zcela neobyčejné věci, dalo by se říci, že až zázraky. Samozřejmě, že takto to zní více, než krásně, avšak za tím vším vždy s naprostou jistotou stojí celé roky práce, která ve finále vede k tomu, že jste vlastně šťastnější, než jste kdy byli.\nKaždý z nás má však ve své cestě psáno něco jiného, avšak jsem si téměř jista, že úplně všichni tam máme zapojení do zdravého životního stylu, nebo alespoň zájem o něj, jelikož právě tato věc je tím, kde to všechno začíná, a zároveň i končí. Zdravý životní styl je tak tedy pomyslnou alfou a omegou života každého jednice v rámci naší společnosti, což by tedy i vás mělo dovést k tomu, abyste se konečně začali zajímat o to, zda-li jste ve svých vlastních tělech spokojeni, protože ve chvíli, kdy tomu tak není, není lepšího času, než-li právě teď a tady, pro nápravu. Samozřejmě, že se nebude jednat o žádnou lehkou cestu, avšak ten kdo má vůli, toho jistě během svého života dokáže mnoho!\nVýbornou zprávou pro nás všechny je zejména v tomto ohledu věc zvaná BMI kalkulačka https://www.bmikalkulacka.cz/, jelikož právě s její pomocí zjistí každý z nás, jak na tom vlastně ve skutečnosti je. Samozřejmě, že je možné, že nebude potřeba nic měnit, ale na druhou stranu se také může stát, že bude potřeba, aby se svých dosavadních návyků zbavili, a přijmuli nové a lepší, jelikož jen s nimi můžete dosáhnout toho, abyste sami se sebou byli více, než spokojeni. Ať už je to tedy ve vašem konkrétním případě jakkoliv, věřím, že se vám bude v rámci vaší budoucnosti dařit jen a jen lépe, než je tomu právě teď a tady.