Půdní prostory Česká Kubice | Eurobydleni.cz\nAktuální nabídka půdní prostory Česká Kubice denně zásobovaná stovkami realitních kanceláří. Vyberte si půdní prostory Česká Kubice než Vás někdo předběhne.\nKategorie půdní prostory Česká Kubice se neobjevuje v nabídce tak často. Hledáte-li pro sebe, rodinu či přátele půdní prostory Česká Kubice neváhejte ani chvilku a pokud Vás některá z nemovitostí osloví je dobré kontaktovat prodejce či makléře. Většinou je půdní prostory Česká Kubice právě druhem nemovitosti, který je obvykle hledaný a díky menší četnosti v nabídce je hojně poptávaný.\nLevné půdní prostory Česká Kubice\nPrávě hledáte své nové bydlení či jiný druh nemovitosti v kategorii půdní prostory Česká Kubice, pokud v této kategorii nemůžete nalézt vhodnou nemovitosti zkuste i kategorii následující půdní prostory Česká Kubice, a to půdní prostory na prodej Česká Kubice, pronájem půdního prostoru pronájmy půdních prostorů Česká Kubice, Půdní prostor Česká Kubice na dražba.\nPokud nalezené nemovitosti v kategorii půdní prostory Česká Kubice nesplňují Vaše představy, rozšiřte své hledání na nemovitosti v následujících kategoriích různé nemovitosti Česká Kubice, různé nemovitosti k prodeji Česká Kubice, různé nemovitosti k pronájmu Česká Kubice, Ostatní Česká Kubice na dražba.\nDalší lokality v okolí půdní prostory Česká Kubice\nPro ještě lepší výsledek ve Vašem hledání v kategorii půdní prostory Česká Kubice, si můžete upřesnit lokalitu pro Váš současný výběr půdní prostory Česká Kubice. Určitě lépe naleznete půdní prostory Česká Kubice, který hledáte.


Nové autopojištění Allianz nabízí nejvyšší limit plnění na trhu i jako první pojišťovna přímou likvidací nezaviněných škod na zdraví. | Allianz Brno\nNové autopojištění Allianz nabízí nejvyšší limit plnění na trhu i jako první pojišťovna přímou likvidací nezaviněných škod na zdraví.\nAllianz pojišťovna přichází na podzim se zbrusu novým autopojištěním. Jeho princip spočívá v tom, že umožňuje motoristům složit si svůj vlastní produkt podle jednotlivých rizik. Od samého začátku tak uvidí, co a za jaké peníze si kupují. Vysoce transparentní pojištění pro motoristy navíc obsahuje i řadu novinek, počínaje nejvyšším limitem plnění na českém trhu ve výši 200 mil. korun jak při škodách na majetku, tak i při škodách na zdraví, přes nová segmentační kritéria a pojištění skel bez limitu, až po přímou likvidaci i v případě škod na zdraví. Začínajícím šoférům je určena mnohem vstřícnější bonusová stupnice a majitelům nákladních vozidel nebo motocyklů zase možnost sjednání pojištění GAP, které jim garantuje vyplacení peněz v takové výši, v jaké si svůj náklaďák nebo motorku pořídili. Nové autopojištění v sobě obsahuje více než dvě desítky variant povinného ručení i havarijního pojištění.\nDříve byli motoristé v naší zemi zvyklí na povinné ručení a havarijní pojištění ve stylu „ber, nebo nech být“. Přístup Allianz je však opačný. „Díky základnímu přehledu rizik a možnosti různých kombinací navrhujeme řidičům optimální varianty, které si však s našimi zástupci ještě vyladí, takže platí pouze za rizika, kterých se obávají a která chtějí mít pojištěna,“ vysvětluje ředitelka úseku produktového managementu Allianz pojišťovny Veronika Hašplová. Důraz na maximální transparentnost, o kterém se v poslední době hovoří v souvislosti se smlouvami na životní pojištění, se tak prolíná i do oblasti motorových vozidel.


Švédové poprvé dodali „zelenou ocel“. Vznikla bez užití uhlí — ČT24 — Česká televize\nPrvní „zelená ocel“\nŠvédský podnik Hybrit uvedl, že tuto ocel dodal výrobci nákladních automobilů Volvo jako zkušební dodávku. Plnou komerční výrobu spustí až v roce 2026. Automobilka chce už letos začít s výrobou prototypů vozidel, která budou vytvořená právě z tohoto materiálu.\nVýroba oceli pomocí spalování uhlí se podílí na celosvětových emisích skleníkových plynů přibližně osmi procenty. Pokud by se podařilo tento zdroj emisí snížit, nebo dokonce zcela nahradit jinou technologií, mělo by to zásadní dopad na snahu snížit emise tak, aby to odpovídalo závěrům Pařížské klimatické dohody.\nSpolečnost Hybrit zahájila už před rokem zkušební provoz ve svém prvním závodě na výrobu zelené bezuhlíkové oceli v Lulea na severu Švédska.\nJejím cílem je nahradit uhlí, které se tradičně využívá pro výrobu oceli z železné rudy jinými zdroji. Využívá k tomu jednak elektřinu z obnovitelných zdrojů a současně jako redukční činidlo vodíku, který připravuje z obnovitelných zdrojů. Právě vodík je klíčovou součástí plánu Evropské unie na dosažení nulových čistých emisí skleníkových plynů do roku 2050.\nSpolečnost Hybrit založily tři společnosti – ocelářská firma SSAB, státní energetická společnost Vattenfall a těžař LKAB. Společný projekt by měl pomoci snížit emise skleníkových plynů ve Švédsku víc než jakékoliv jiné známé opatření.\nSpolečnost SSAB se totiž podílí na emisích oxidu uhličitého ve Švédsku deseti procenty a sedmi procenty ve Finsku. Společnost uvedla, že zkušební dodávka je „důležitým krokem na cestě ke zcela bezfosilnímu hospodářství“.\nNení ale jediná, kdo se o něco podobného ve Skandinávii snaží – další velká společnost na výrobu ekologické oceli, H2 Green Steel, plánuje na severu Švédska postavit ocelárnu bez spalování fosilních paliv, včetně zařízení na výrobu udržitelného vodíku, s plánovaným zahájením výroby v roce 2024.\nVydáno pod VědaEkonomikaŠvédskoUhlíEvropská unieVattenfallSkandinávieZměny klimatuOxid uhličitýOcelHybrit


Mrav a zvyk\nMì¹»ané byli py¹ni svým stavem. Nebyla ta pýcha stavovská pouze mì¹»anskou vlastností. V¹ecky tøi stavy, panský, rytíøský a mìstský, oplývaly pýchou stavu svého a byli druh ke druhu velmi nedùtklivi v pøíèinì stavovské cti; a byly z toho hnìvy i ¾aloby, kdy¾ ni¾¹í stav vy¹¹ímu stavu tøeba omylem nedal toho titulu, který byl pøíslu¹ný a obvyklý. Ihned vyèítali mì¹»anùm: "Ujímáte nám, co nám pøidati nemù¾ete." Aby se nestala snadno mýlka, vydávány tiskem tituláøe, do nich¾ ka¾dý mìstský písaø pilnì nahlédal, kdy¾ psal vy¹¹ímu stavu. V jednom tituláøi ète se, ¾e "je¾í a zlobívají se nìkteøí tak, jako by jim otce zamordoval". Ale chtìje od ni¾¹ího stavu úctu, vy¹¹í stav ni¾¹ího nevá¾il; a oba vy¹¹í stavové - páni a rytíøi - spatra pohlí¾eli na mì¹»any, v hnìve zovouce je chlapy, to jest sedláky. A ov¹em jen ráz doby to byl, ¾e také mì¹»an pohrdal sedlákem, který za onoho èasu vùbec nebyl stavem ni¾ádným.\nSedlák byl èlovìk poddaný, z jeho¾ roboty a roèních platù stavové mìli dùchod. Proto byl selský lid jen poèítán, a ne vá¾en. Pøíèinou nesmyslné pohrdavosti mezi stavy nejen v Èechách bylo pøesvìdèení, ¾e vy¹¹í stav je "lep¹í" ni¾¹ího. Kdy¾ tedy nìkdy v demokratickém mysli pohnutí øekl mì¹»an rytíøi: "Já jsem tak dobrý jako ty" - nebo kdy¾ rytíø øekl nìkterému z panstva: "Já jsem tak dobrý jako ty" -, byla z toho smrtelná urá¾ka a zaèasté ihned krvavé bití. Fir¹ic z Nabdína proto zsekal mì¹»ana v Èáslavi a za obranu kladl, ¾e to slovo je neøádné a ¾e mì¹»an proti stavu vy¹¹ímu té rovnosti u¾íti nemù¾e.\nByli páni a rytíøi k sobì navzájem i k mì¹»anu pøívìtiví; ale byli, kteøí v¹ed¹e do mìsta, pravidelnì vedli sobì py¹nì. Nelze jim to tuze vyèítati, byltì v tom ráz doby a heslo rovnosti, které ani dnes cele neplatí, nebylo je¹tì na svìtì. Hor¹í v¹ak, ¾e z pýchy vy¹¹ího stavu zrodila se zaèasté nezbednost, kterou proviòovala se proti mì¹»anùm zvlá¹tì ¹lechta ni¾¹í. Nejednou do¹lo k výtr¾nostem, ba v¹ecko mìsto bylo vzhùru, zvonilo se k ¹turmu, zavíraly se brány a nejeden zeman byl od mì¹»anù zbit, z èeho¾ ov¹em vznikly dlouhé soudy a útraty i tresty.\nAèkoliv stav pohrdal stavem, nicménì ni¾¹í po vy¹¹ím opièil se ve zpùsobu ¾ivobytí a zvlá¹tì co do módy krojové a pøepychu.\nVy¹¹í stav v¾dy zaèal od nìjaké módy cizinské; aby se pánùm vyrovnali, popadli módu rytíøi, a¾ na ty zemany, kteøí ¾ili v ústraní se sedláky na venkovì; ti je¹tì nejspí¹ staroèeský kroj dr¾eli, ale v napodobení panstva nejèipernìj¹í byli mlad¹í mì¹»ané bohatí. V dobì lucemburské pøibyla k nám móda francouzská. Karel IV. sám obliboval ¹at dosti prostý, ale dvoøeníné, ¹lechta, mì¹»anstvo a zvlá¹tì ¾enské pohlaví se chytali té módy. Ta móda zú¾ovala v¹ecko, co se zú¾it dalo; suknì ¾enská zú¾ena, její parukávy dolù visuté jsou úzké jako stuhy, mu¾ské nohavice ani u¾¹í ji¾ býti nemohly a nadto ¹íøí se bláznivá snaha parádníkù, aby ka¾dá nohavice mìla jinou barvu, naè se zlobí i v 15. století Chelèický. Vznikly také kabáty, ¹at po pás, kratièký to odìv mu¾ský i ¾enský, spínaný mnohými knoflíky nebo ¹nìrováním. Krejèí musil mladým parádníkùm kabáty vycpávat, aby mìly pìknìj¹í formu, co¾ se ©títnému nelíbilo ani Husovi. Takový módní kroj viz na obrázku z rukopisu muzejního (Zrcadlo spasení). Kabátec panoval pak je¹tì po dvì století; zøí¹ jej na obrázku, který pøedstavuje ©imona Lomnického, ver¹otepce, z r. 1594 a na obrázku z r. 1614, na nìm¾ tý¾ Lomnický vystaven. Kabátec nezahyne ani potom, ale ztrativ rukávy, stal se otcem nynìj¹í vesty. Jen¾e v 16. století slu¹ný èlovìk nesmìl choditi v krátkém kabátci bez plá¹tì nebo svrchního ¹atu, co¾ stejno jako dnes, ¾e lidé ve vestì po ulici nechodí. Proto také nejsou obrázky podávající Lomnického úplné. Tak, jak tu zobrazen bez plá¹tíku, na ulici ani do spoleènosti nesmìl.\nNení tøeba dokazovat, ¾e podle té módy francouzské oblékali se na¹i staøí i v kroj starodávný, jeho¾ ráz byl v dlouhosti a ¹irokosti a v støídmých barvách.\nV 15. vìku dívky chodívaly po starodávnu prostovlasy, majíce na hlavì pentlíky, perlovce; vdané paní zavíjely si hlavu a¾ i pod bradou. Ale francouzská móda popadla i ¾enské. Suknì, je¾ ¹ity v jediném kuse od krku a¾ dolù, zdlou¾ily se u vleèky. Vznikly a dlouho dr¾ely se zvlá¹» u vy¹¹ích stavù ¾enské chomouty, to jest èepce s dvìma cípy a rohy. Roh byl ku¾el, z nìho¾ vlál ¹lojíø, jako¾ zøíti na obrázku z bible Kutnohorské z 15. století.\nFrancouzská móda v¹e prodlu¾ovati a ú¾iti postihla i obuv je¹itných lidí obou pohlaví. Nata¾ena tak, ¾e jí dáno jméno zobákù, ¹picí, nosù. Byly to zobáky u nás i v cizinì tak dlouhé, ¾e musily býti podkládány trepkami. (Viz obrázek.) Kdo¾ nepøiklonili se k této bláznivé módì docela, uèinili jí zadost aspoò potud, ¾e nosili obuv obdlou¾ní a ¹pièatou. A kdy¾ ty módy zbujnìly v¹ude po Evropì tou mìrou, ¾e u¾ nebylo mo¾no pøemr¹»ovati dál, stal se zaèátkem 16. vìku návrat ke krojùm jiným, ¹ir¹ím, pohodlnìj¹ím. Zahozeny ¹pice a obouvány støevíce krátké, ale ¹iroké. Zøí¹ je na obrázku. (®ivot svatých Otcù, 1516.) V¹imni si také obuvi na obrázku (84) mìstského soudu èeského. I ta nepìkná forma nìmecká se u nás zalíbila, kterou má na tom obrázku posel, jemu¾ písaø psaní podává. Je to forma obuvi u prstù velmi roz¹íøené, Nìmci jí øíkali kraví huba. Kabáty prodlou¾eny, prosekávány na rukávech i na prsou a jinou svìtlej¹í látkou provlaèovány; mu¾ské suknì (jako na¹e pøevleèníky, svrchníky) i od mladých lidí oblékány zase (viz obrázek è. 155, ®ivot svatých Otcù, 1516).\nNohavice barvou merhované (møí¾ované) a ¹achované zùstaly lidem lehèího rázu, "¾ertéøùm", ale i tovary¹i nìkterých øemesel rádi se strojili do barev rozmanitých. Byli to jmenovitì krejèí, na obrázku (145) zøíme, ¾e tak odìn byl i tovary¹ meèíø v Nìmeckém Brodì.\nNa poèátku 16. vìku ve Francii starodávné mu¾ské nohavice rozdìlily se ve dvì pùlky, hoøej¹í pùle, je¾ sahala a¾ ke kolenùm, obdr¾ela jméno "kalhot" z francouzského culotte, dolej¹í pùle stala se punèochou; viz obrázek (111) literátù prachatických. Tento zpùsob, který dnes vídá¹ u tìch, kteøí jezdí na velocipédu, pøerychle se ujal nejen u nás, ale v¹ude v Evropì a potrval a¾ do francouzské revoluce, kdy zaèali revoluèní lidé nositi zase dlouhé nohavice, ale ne tak plasticky k tìlu pøiléhavé, jako na¹i staøí mívali, nýbr¾ ony ¹eredné futrály, které nosíme po tu chvíli.\nSkoro v stejnou dobu, co vznikl kalhot, i ¾enská suknì, jsoucí jediný kus od hlavy a¾ do paty, rozdìlena v ¾ivotek a v sukni nynìj¹í podoby. Z Nìmec pøijaty u nás birety jako mísy. I ¾enské je nosily.\nOd polovice 16. století vy¹¹í stavové zaèali oblibovati módu ¹panìlskou a brzy líbila se alespoò nìkterým kusem i mì¹»anùm. Pravá móda ¹panìlská byla prkenná, ztuhlá. Kabát zase zkrácen a nadit koudelí. K nìmu vymy¹len kratièký plá¹tík. Kalhoty zkráceny a dána jim forma bubnù, z té pøíèiny musily punèochy krýti zase skoro celou nohu. Vznikly pletené, hedvábné, harasové i jiné punèochy dlouhé. K té módì nehodil se dobøe meè, i vymy¹len rapír.\nOhyzdnìj¹í byla ¹panìlská móda u na¹ich paní. Vznikla prkenná ¹nìrování, suknì kladena na obruèe velikých prùmìrù, "kortukál" i "partykál" (krinolína 19. století). Knìz ©telcar r. 1588 líèí, ¾e mají paní partykál ve zpùsob zvonu, na nìm¾ le¾í suknì divnì premovaná, drahým kamením a jinými vìcmi krumplovaná; mnohé panny a paní na sebe naberou sukní, ¾e sotva v tom se obrátiti mohou. Jen podívejte se na obrázek panny ¹umné, nádherné, jak se strojila asi kol r. 1600. A ta panna v knize Paprockého zobrazená nemá kortukál je¹tì ani nejvìt¹í.\nV¹imnìte si, ¾e má nìkolikerou sukni, a èím spodnìj¹í, tím nádhernìj¹í, v jedné ruce dr¾í ¹átek (facalit), v druhé oháòku (vìjíø). U sukní zase obnovili vleèku, té øíkali staøí "vlak, suknì s vlakem". Od druhé pùle 16. století ujaly na¹e ¾eny módu nositi i na ulici zástìrky. Arci byly to zástìry honosné, pìknì vy¹ité, parádní. Z cizích mód dosti obecnì ve v¹ech stavech ujalo se okru¾í èili krejzl. Byl to obojek plátìný s tøepením, s krajkou, nabíraný, dvojnásobný i trojný, ¹krobený. Zaèal se ke konci panování Ferdinanda I., a to velmi skromnì. Ale v dobì krále Rudolfa ji¾ obojky rostou, tak¾e musí býti drátìnými podpínadly podporovány. Mravokárci zvali je "èapími hnízdy". Na obrázku (82) v radì tøebenické jen dva kon¹elé z dvanácti hoví nové módì, ale okru¾í jejich je malièké. To byli mladoboleslav¹tí sousedé vìt¹í parádníci. Na obrázku (121) z pìti mu¾ù, kteøí r. 1572 pøijímají svátost, ètyøi mají okru¾í, sic je¹tì støídmé, ale patrné. To snad zavinila blízkost Prahy. Kterak vyrostlo okru¾í do r. 1585, to zhlédnìte na obrázku (119), na epitafe Støí¾kovì. Naposled vizte (111) literáty prachatické z r. 1604, ti u¾ mají krejzle, které naprosto neslu¹ejí; souèasná panna v¹ak na obrázku (156) má krejzl nejvìt¹í.\nNebudi¾ v¹ak zapomínáno, ¾e podle ka¾dé módy cizinské u nás v¾dy dr¾el se poctivý kroj obdlou¾ný - jmenovitì u lidí vá¾ných a star¹ích. Byly to dlouhé svrchní suknì mu¾ské a ¹uby ko¾ichové, jak je zøíme na obrázku (110).\nAle u¾ v tou¾ dobu hlásila se promìna. Móda zase dospìla vrcholu, zmìna tedy nutná: krejzl se zjednodu¹il, jak zøíti na obrázku (150) Lomnického z r. 1614, a pak polo¾il se na ramena.\nTaké vlasy èeských lidí mìstských a vousy podléhaly módì. V 15. století mu¾i bývali o vlasech dlouhých (èasto s chocholkou uprostøed, jako zøíti na obrázku). V 16. století na¹i mu¾ové oblibovali "paèesy" do èela. Kdy¾ zpùsobu paèesového vy¹¹í stavové zanechali (po 1540), dr¾el se potom u mì¹»anù a sedlákù dlouho. Dìvèata v obou stoletích bývala nejradìji prostovlasá, to» bylo jich panenské právo. ®eny v obou stoletích v¹ak vlasy kryly v¹elijak. Matróny obyèejnì zavitím kmentovým nebo jen sprostným plátìným. (Viz obrázky è. 119, 126, 151.)\n®e Èechové na sebe brali ochotnì cizí módy, na to naøíkali mravokárci pøes tu chvíli slovy ani ne v¾dy zdvoøilými. Obyèejnì mínili, ¾e pod nebem není národu, který by se v odìvu èastìji mìnil a potvoøil jako Èechové. Ale to nebylo spravedlivé, od Gibraltaru a¾ po Vislu v¹ickni národové vedli si tak jako Èechové. Ostatnì ètoucí ji¾ postøehl zajisté, ¾e jen nìkterá móda popadla v¹echny na¹e lidi, jiná dr¾ela se jen bohat¹ích vrstev. A na¹i lidé mìst¹tí byli za onìch dob namnoze velmi bohatí.\nA ponìvad¾ tehda nebyl znám princip moderní, ¾e peníze musí ulo¾ením v spoøitelnách, v akciích a jináèe vydìlati ji¾ samy o sobì zase peníze, skoro nezbývalo bohatým lidem nic jiného ne¾ oddati se kulturnímu, umìleckému pøepychu, kupovati si z drahých kovù nádobí, na sebe navìsiti ¹perkù, zvelebiti zevnìj¹ek i vnitøek svého domu. Nelze vypsati v¹ecku zlatou a støíbrnou parádu a hojnost v prstenech, pásech, v øetìzích ji¾ v dobì gotické, a jestli¾e v 15. vìku, v nìm¾ dlouho vládla z husitské zbo¾nosti prostota, na¹i lidé tu a tam odepøeli sobì nìèeho v pøepychu, v 16. století nahrazovali to. I na mu¾ské klobouky dostaly se zlaté ¹òùry a pozlacené kytky a peøí drahé.\nKterak mì¹»ané brzy po vojnách husitských ne¹etøili penìz pøi stavbách svých domù a kterak sobì v 16. století pøestavovali domy nákladnì na vla¹ský zpùsob, o tom byla øeè ji¾ svrchu. A co¾ uvnitø domù! Svìtnice dávali sobì ozdobnì táflovati vyøezávanými li¹tami, tabulemi, stropy, pokud nemìly gotického ¾ebroví, kryli umìle zhotovenými ètverci, malovanými prkny a trámy. V¹ecko náøadí musilo míti pìkný vzhled, bylo malováno a prokládáno; i hrnèíø pøinucen, aby byl umìlcem stavitelským i sochaøským pøi velikých kamnech, na jejich¾ kachlích mimo Adama a Evu bývaly v 16. století kusy mytologie øecké, scény z bible a ze ¾ivota, sv. Jiøí se saní, husitský kalich, Meluzína, èeský lev. Na policích a øímsách v svìtnici hospodynì vstavila pro pochlubu malované mísy, talíøe a d¾bánky, benátské sklenice, nádobí cínové a z kovù drahých. Èím blí¾ ke konci 16. vìku, tím víc knih pevnì a ozdobnì vázaných, tím víc v¹elikých obrazù umìlecky malovaných, zvlá¹» podobizen, vyskytuje se v bytech mì¹»anských.\nLze úhrnem øíci, ¾e veliký byl poèet na¹ich pøedkù, kteøí peníze své vkládali v díla umìlecká a na okrasu a potì¹ení tohoto ¾ivota. Ale ov¹em, ponìvad¾ byli a jsou lidé povahami svými nestejní, v¾dycky se v tehdej¹í spoleènosti mìstské vyskytl ten onen bohatý soused, který nedal nic, nekoupil nic, v¾dy radìji støíbrné gro¹e schoval v hrnci a ve d¾bánì v tajné místo, do zdi pod podlahu a jinam, kde¾ to lidé po jeho smrti na¹li nebo je¹tì dnes nacházejí.\nByli-li na¹i mì¹»an¹tí pøedkové pochváleni, ¾e ¹tìdøe podporovali umìní, umìlecký prùmysl pro ozdobu svou a svého domu a bytu, projevuje se po stránce veøejných zájmù ve v¹ech stavech veliká opatrnost, ba dokonce i lakomstvo. V¾dy» hlavní pøíèinou nezdaru obou povstání èeských proti králi (1547, 1618) bylo, ¾e stavové nechtìli hnouti mì¹ci; vítìz potom nalezl v¹ude penìz dosti. Ne¾ pøesto v¾dy se lidé na¹li, kteøí mìli smysl alespoò pro sociální veøejnost v mìstì samém, co¾ se jeví nejvíc v tom, kterak sna¾ili se ulevovati bídì chudiny. Bezpoèetné jsou penì¾ité odkazy na jídlo a ¹aty chudých lidí, odkazy na to, aby chudým obèas vytopena byla lázeò, aby jim byly myty hlavy a v lázni aby se jim dostalo drobet piva, a to v¹e "pro Bùh" a za du¹i odkazovatele.\nV 16. století tu a tam nìkterý dobrodinec odkázal obci peníze, aby chudí lidé, kteøí dìtí mnoho mají a statku málo a ¾iviti se chtìjí prací rukou svých, z tìch penìz byli zakládáni - to¾ tedy první zálo¾na u nás. Zvlá¹tì mnoho zálo¾enských odkazù mívaly øemeslné cechy. Pra¾ský mì¹»an Matou¹ Zbytek r. 1560 v¹ecko své jmìní odkázal radì staromìstské, aby bez úrokù pùjèovala tìm chudým, kteøí by sobì chtìli zalo¾iti ¾ivnost, ale nejsou ani opilci ani marnotratníci. Kdyby kon¹elé s tím pokladem hospodaøili ¹patnì, mìl dodán býti dvìma mìstùm venkovským. A zase v Novém Mìstì r. 1605 odkazuje kdosi, aby zakládáni byli chudí tovary¹i, kteøí by nemìli ko¹ile nebo støevíce. V Hradci Králové r. 1615 zakládá mì¹»anka Altmannová zálo¾nu na pomoc øemeslníkù pøi zakupování surovin - a tak na v¹ecko, co mohlo bolet chuïasa øemeslného, vzpomínali dobøí lidé.\nOd starodávna stavìny z odkazù mì¹»anských ¹pitály zestárlým a chudým lidem. Tìch odkazù, které èinili bohatí lidé, bylo nìkdy naposled tolik, ¾e ¹pitál mohl k vý¾ivì chudých koupiti grunty a byl zámo¾ný. Byla mìsta, ¾e chovala ¹pitálníky i v nìkolika ¹pitálech. Dorota Hroznová r. 1612 v Praze zalo¾ila ¹pitál dokonce pro chudé ¾áky a nemocné vdovy. Nìkde ov¹em ¹pitálníci mìli stravu hubenou, jinde mìli jen byt, ostatek si musili vy¾ebrat.\n®ebrání bylo v onìch dobách v mìstech øádem spoøádáno a nemìlo ostudy jako dnes. Oprávnìní ¾ebráci byli pøikázáni ke kostelu urèitému, kde smìli ¾ebrati, le¾íce tøeba na peøinì na zemi. I ve vì¾i pra¾ského mostu le¾eli ¾ebráci. V Kutné Hoøe ji¾ r. 1443 mìli ¾ebráci kostelní a jiní svùj cech.\nV Praze bývali ¾ebráci domácí i cizí v 16. vìku obèas shroma¾ïováni a tøíbeni; kdo mohli pracovati, jsou vytøíbeni, vylouèeni, ostatním dána známka, na kterou smìli ¾ebrat. Od ka¾dého mìsta pøicházeli pøes tu chvíli chodci neboli ¾ebráci cizí a velmi pestøí a jest pravda, ¾e dostávali hojnì almu¾ny svaté, ale mì¹»ané chtívali vidìti napøed listy fedrovní. Pøicházeli ¾ebrat vojáci propu¹tìní, poutníci z daleka, pohoøelí mì¹»ané cizí, knìzi chudí z Uher, malomocní jdouce do Karlových Varù, zajatci tureètí, ¾ebrajíce na své vyplacení ze zajetí, zemané, kteøí o v¹ecko pøi¹li. V Lounech r. 1520 i nìjací mni¹i z Indie si po¾ebrali. Pøicházeli také lidé s fale¹nými listy a se strojeným mrzáctvem. Tìm ¹lo o hrdlo. Kdy¾ takového obìsili, dali mu na prsa onen fale¹ný list.\nZlatá doba mìst naplnìna byla zbo¾ností, v 15. vìku obecnìj¹í, upøímnìj¹í, v 16. ustydlej¹í a ji¾ ne obecnou. V¹ecko denní konání v rodinì i v úøadì zaèínalo se modlitbou. Ne¾li ¹li kon¹elé do rady, pobyli u m¹e v kostele nebo v radnièní kapli. ®áci zaèínali ve ¹kole od modlení a pøed tøetí hodinou dopoledne modlili se zase. Kdy¾ bratøí èe¹tí získali vliv u vìcech veøejných, i snìm èeský zaèínal se zpìvem zbo¾ným, jej¾ stavové vykonali na kolenou kleèíce. Ale ji¾ byli mezi nimi lidé, kteøí se tomu posmívali. Èasto se ète zpráva, ¾e hosté v hospodì si zpívali zbo¾né písnièky pøi pivì. Nedìle svìcena nìkde tak pøísnì, ¾e nedovoleno ani v ku¾elky hrát. Arci pøibývalo lidí, kteøí pro nesvìcení sváteèního dne byli zavíráni.\nVedle zbo¾nosti v¹eobecnou vlastností u nás a v¹ude jinde byla povìra. Povìreèni byli vzdìlanci v¹ech vrstev a stavù a ov¹em i spros»áèkové. Povìru provázely dobré i zlé úmysly. Kdy¾ se stavìl dùm od základu, vpravili do nìho ¾ivého tvoreèka nebo vejce s úmyslem, aby dùm byl pevný. Kdy¾ se dítì narodilo, prorokovali mu osud i povahu z postavení hvìzd; i o lidech nemocných a jmenovitì tìch, kteøí trpìli padoucnicí, vìøili obecnì, ¾e jsou posedlí zlým duchem, a ten byl z nich vyhánìn zaklínáním a øíkáním v¹elijakým. Také jiné nemoci vyhánìny. Pán nepán vìøili pevnì, ¾e zlý èlovìk mù¾e kostmi, vlasy, kouskem ko¹ile, jehlou, kterou ¹it byl rubá¹ umrlému, rozmanitým koøením kouzelným zpùsobiti, aby druhý èlovìk schnul a zhynul, nebo aby aspoò na èasy pozbyl rozumu a ze¹ílel. I vylitím vody zvlá¹tì strojené a zaklínané mohl èlovìk býti uveden v nemoc, kdy¾ takovou lou¾i pøekroèil. Slavný slévaè Jaro¹, od nìho¾ ka¹na u Belvederu, ¾aloval svou kuchaøku, ¾e svými kouzly ¾enu jeho pøipravila o rozum a ¾e i doktoøi o tom tak soudí, ¾e nemoc její není pøirozená, ne¾ ¾e jest jí udìláno. Vìøili, ¾e mù¾e se koním uèarovati i kravám. Ale i tomu vìøili, ¾e tá¾ osoba, která uèarovala, kdy¾ ji pohnou prosbou nebo penìzi, mù¾e odèarovati a napraviti.\nÈarodìjníci, kteøí umìli èísti, mívali k èarám kní¾ky s texty a kouzelnými øíkáními; a co¾ umìli se chlubiti umìním kouzelným pastuchové a rasové a èasto i staro¾itné ¾eny. R. 1555 v Kouøimi pravil pastucha, ¾e ïáblové ve zpùsobì vlkù umìním jeho lidem dobytek dávili, a r. 1591 vypravuje na Táboøe stará ¾ena jakás, ¾e pøelévala hlavou èlovìèí vodu a tou vodou su¹ila lidi, s kterými se pohádala, dva prý umoøila i kuchaøku, která jí byla nadala chromé baby.\nSvrchu pøi soudì øeèeno, ¾e u nás v zlaté dobì zacházeno s èarodìji daleko mírnìji a rozumnìji ne¾li v Nìmcích, kde¾ ihned s chutí sahali takovým bláhovcùm na ¾ivot; uvedeno, ¾e ná¹ èeský knìz ©telcar, pøedhoniv svou dobu, vytiskl v knize, ¾e èarodìjnice samy o sobì nic nedovedou (1588). Ale i ten osvícený ©telcar psal rok po tom, ¾e v mrtvém tìle jedné paní sedìly dvì ¾áby, kdo by byly ne¾ ïáblové? Byl povìrou za onoho èasu takøka v¹ecek vzduch naplnìn.\nO výchovu dìtí svých mì¹»ané starali se pøemnozí velmi pilnì. Nebylo-li v mìstì dostateèné pøíle¾itosti k tomu, dìti vyslány pøes pole s nemalými útratami. I dìvèata posílána na výmìnu, aby se v cizím mìstì uèila ¹ití, poètùm, mravùm a zbo¾nosti. Jinaè bývaly dìvèatùm vzorem matky, z nich¾ vìt¹ina bývaly roz¹afné hospodynì, vládnoucí v domì obyèejnì i man¾elem svým, pøesto¾e tehdej¹í doba pokládala ¾enu za "pohlaví mdlé". Dùm a v nìm kolovrat byl i urozeným paním svatyní a trùnem. Tu domohly se praktické rovnoprávnosti se silnìj¹ím pohlavím.\nRozumno bylo, ¾e nejeden otec naroveò kladl vzdìlání k øemeslu jako vzdìlání ¹kolské. Tak¾ se dostávalo mno¾ství mladíkù do praktického ¾ivota, aè nelze popírati, ¾e v¾dy bylo je¹tì dosti synkù, kteøí se toulali po ¹kolách, majíce k praktickému ¾ivotu nechu». Jináèe byla výchova dìtí v tvrd¹ím ovzdu¹í tehdej¹ím tvrdá. Metla a hùl stále visely na zdi, aby dìti je mìly na oèích. Pøesto v¹ak také dosti bylo rodièù, zvlá¹tì matek, slabých, které dítkám ponechávaly v¹ecku zvùli. Z takového vychování vycházeli oni prázdní synkové bohatých rodièù, kteøí byli na tomto svìtì jen pro ostudu. Nìkdy takové nekalé klouèky toulavé a bouølivé sami kon¹elé byli pøinuceni trestati, ale jindy zase zavírali oèi pro známost s pány otci.\nPøísní rodièové ¾ádali od dìtí neobmezenou uctivost. Otci bylo øíkati "pane otèe", matce "paní matko". Neposlu¹nost u dospìlých dìtí trestána nejednou vydìdìním, jako¾ o tom dosti zachováno posledních vùlí i dost zapsáno soudních ¾alob, podaných od synù a dcer po smrti rodièù.\nZa zvlá¹tnost oné doby lze pokládati v¹eobecnou snahu vychovati lidi k slu¹nému, pìknému chování. Øády slu¹ného chování dostaly se do ¹kol, kde jim uèeno; dostaly se do tovary¹ských sdru¾ení øemeslných, dostaly se i do statut cechù mistrovských, v¹ude mladým i starým pøímo naøizováno, kterak se chovati, aby byl èlovìk milý a pøíjemný. Rady dotýkaly se v¹elikých zpùsobù a nezpùsobù, které na pohled jsou malé váhy, ale i na dne¹ních lidech vidíme, kterak jsou nechutný. Øády napøíklad zapovídaly, aby ¾ádný nevskakoval v øeè mluvícím, aby, chce-li mluviti, neøval, aby nos vytíral ne prsty, ale ¹átkem odvrátì se, ze zubù aby vybíral zbytky jídel páradlem, a ne no¾em, no¾e ani l¾íce aby neolizoval, aby pøi jídle nehledal kosti zuby, aby nemlaskal, aby nepil jako kùò srkaje, aby si neutíral nos do ubrusu atd. Øemeslníci mìli nadto své zvlá¹tní øády slu¹nosti. Mistrùm ukládáno, aby do schùze chodili v slu¹ném ¹atì; dokud se jednalo, nesmìl mistr ¹prýmovati, trestán byl, kdo neposlouchal, kdy¾ se mluvilo, trestán, kdo mluvil vìci zbyteèné, bezpotøebné (bo¾e, co by dnes bylo trestù na to!), trestán, kdo druhému na¹eptával, kdo s øeèí vyrazil døív, ne¾ na nìho øada do¹la, kdy¾ by mluvil sedì (mìl státi). Tovary¹ nesmìl do schùze pouze v kabátì, musil míti plá¹» a obojek, plá¹» ne na jednom rameni furiantsky, ne bez bot, nesmìl na stùl naléhati, libovolnì bez dovolení od stolu vyvstávati, pøi soudì cechovním hlavou vrtìti, konvicí klapati; byl trestán, vylil-li piva víc, ne¾ co dlaní pøikryl. Kdy¾ tovary¹ nechtìl dr¾eti se slu¹ných mravù, mistøi ho odsoudili k tomu, aby se provandroval a jinde nabyl lep¹ích móresù, co¾ není prostøedek ¹patný.\nK u¹lechtilým zpùsobùm tehdej¹í lidé pøipínali pøi rozlièných pøíle¾itostech nemírnou obøadnost s mnohými zbyteènými øeèmi. Co¾ to trvalo, ne¾ pøátelé, byv¹e k nìjakému jednání vysláni, vyøídili, proè vlastnì pøi¹li. Nìkolikrát v¾dy po ètvrt letì musil tovary¹ oznámit v schùzi, ¾e chce být mistrem. Univerzitní ohlá¹ky podle renesanèní módy byly vlastnì hotová historická pojednání, aèkoli to, oè ¹lo, mohlo se øíci dvìma øádky. V¹ude a pøi v¹em ceremonie a tuze mnoho øeèí.\nNelze pochybovati, ¾e vìt¹ina lidí mìla slu¹né chování, ale té výtky nelze na¹ich ani jiných evropských lidí 16. vìku zbaviti, ¾e byli rvaví. Je tìch pøípadù v soudních knihách pøíli¹ mnoho, aby jich badatel nemohl nevidìti a za ráz doby nepoèítati. Rvali se doma, v hospodì, na ulici, na silnici nejen mì¹»ané, ale i rytíøi a urození páni. Lazebníci èili barbíøi (chirurgové) v¹ech mìst mívali s ranami bodnými a sekanými pøeèasto práci a výdìlek byl jim z toho nejvìt¹í. Pro málo, pro slovo, a ji¾ byli v sobì! Napøíklad r. 1579 sedìli ko¾eluzi v hospodì na Poøíèí v Praze. Ve¹el host a bez pøíèiny prý vrazil do jednoho z ko¾eluhù; z toho bitva tak zlá, ¾e jednomu potom lazebník osm kostí z hlavy dobýti musil. Hnìvníci mì¹»an¹tí volali na sebe do oken, vyzývajíce se k souboji: "Sejdi dolù, jsi-li dobrý své mateøe syn, aby zbraní ses se mnou poko¹toval."\nØvavost tehdej¹ích lidí sna¾ili se kon¹elé krotiti jednak tím, ¾e nìkterá místa prohlásili za pokojná, a to tak, ¾e se do nich se zbraní nesmí anebo ¾e vy¹¹í pokuta na to, kdo by tam zbraò tasil. Takové místo byl rathouz, most, trhy aj. Jednak kon¹elé sna¾ili se soudem a pokutami mírniti rvavou bujnost mladých i starých. Nìkdy zavøeli jen toho, kdo zaèal, i kdy¾ byl bit. Jindy zavøeli v¹ecky, kdo¾ byli pøítomni, aby je podruhé za¹la chu» k bitvì. Jen tenkrát zavírali pouze jediného rváèe, kdy¾ pøed rvaèkou bral v¹ecku odpovìdnost za rány na sebe, volaje: "Bijte na mé na v¹ecko!" Ale zdá se, ¾e øvavost pøece jen zase podporovali tím, ¾e mohl rváè ránu u¹tìdøenou zaplatiti, podle toho, jak se s ranìným smluvil o ránu, o strast, o léky a lazebníka. Jen tehdy, kdy¾ nebyl s to, aby zaplatil, nastupovalo biblické právo "odmìnné": za useknutý ve rvaèce nos kat uøezal nos; za ochromenou ruku odòal rváèi ruku, jak se ète v jednom pra¾ském orteli r. 1559: "Ponìvad¾ Albrecht ze Slavkova beze v¹í pøíèiny Jindøichu ruku u»al a oudu jednoho z pøedních, který¾ od Boha èlovìku k dobývání chleba jest dán, ho [zbavil], pro takové ruky utìtí podle práva odmìnného ruka jemu u»ata býti má."\nNa¹i staøí, kdy¾ je popadl hnìv, ulevovali sobì velmi rádi a hned nadávkami. Mìli nadávky svého výmyslu, nejèastìji je brali z øí¹e ¾ivoèichù. Z nadávek, vyèítajících mravní úhonu, nejhor¹í byla "lháøi, v hrdlo l¾e¹", která¾to nadávka, kdy¾ ji Èe¹i tak tì¾ce vá¾ili, dobøe svìdèí o jejich pravdomluvnosti a tudí¾ mravnosti. Nìkteré nadávky v¹ak pøijali od sousedù Nìmcù a pøíchozích Vlachù. Od Nìmcù pøijali slovo "¹elma", které bylo zlou nadávkou, ale probìhem doby ztratilo to slovo ostøí skoro v¹ecko, a dnes je "¹elma, ¹elmièka" skoro lichotkou. Od Vlachù vzato slovo "bestia", je¾ si Èechové zèe¹tili na "be¹tak". V dobì Rudolfovì se u nás vyskytuje vla¹ské klení "od svátosti", od sakramentù. Co si prvotnì pøi tom myslil zlolajce, to vysvítá z klení Nìmce Bruna v Budìjovicích 1591, jen¾ volal komusi, "aby tì bo¾í sedm sakramenta neboli¾to svátosti vzaly". Klna tak zlolajce dnes sobì na svátosti ani nevzpomene. Jeden chlapecký nezpùsob stal se v 16. století zvykem tìch, kteøí chtìli drá¾diti a nevá¾nost k druhému projevovati. Oni bekali. Otevírajíce ústa øíkali "bé", jako by chtìli øíci "ty hloupá ovce". Èlovìk dne¹ní ani nechápe, ¾e takové neslu¹né dìtinství za onìch èasù i páni vy¹¹ích stavù provozovali.\nNa¹i staøí bývali rádi veselí. Tou¾ívali po zábavì, co¾ jest snaha ov¹em pøirozená, zábava jest nutnou zmìnou v¹edního ¾ivota a práce. Zábav bývalo co do poètu i rázu svého daleko ménì ne¾li dnes, a èím se bavil pøedek upøímnì a k èemu se sbíhalo v¹ecko mìsto, tím by se smlsaný potomek dnes pranic nepohnul. Nìkteré zábavy dr¾ely se výroèních slavností a svátkù chrámových. U¾ to, ¾e o vánocích chodíval "kale¹" se spolu¾áky po domech a tropil veselé kousky, bylo zábavou mìstským lidem. O velikonoci o¾ily domy i ulice mìstské mladíky, kteøí ozdobenými pruty ¹lehaèkou, mrskaèkou honili a ¹lehali dìvèata po celý den.\nZábavou o velikonoci bylo i veøejné po¾ívání beránka. Kon¹elé tak èinili na rynku, pra¾¹tí jedenkráte i na ledì vltavském. O letnicích konány slavnostní støelby za branou. Spolky støelecké støílely z ku¹í k døevìnému ptáku, a který støelec se osvìdèil nejlep¹ím, tomu panna podala dar neboli cenu a byl na celý rok králem. Obèas støelci mìst¹tí poøádali i støelecké závody s cizími pozvanými.\nZa velikého sbìhu divákù páleny ohnì o sv. Janì Køtiteli i také na poèest mistra Jana Husi, pøi èem¾ v Praze trubaè z mostní vì¾e troubil a z mostu støíleno z velikých pu¹ek (1517).\nPosvícení slaveno v¹ude velmi ¹umnì v¹elikými zábavami, zvlá¹tì tancem.\nV konec masopustu byli zábavou ma¹kaøi po mìstì i po domech chodící a bakchus vycpaný, jen¾ nakonec po uèinìném pøelíèení jako¾to zástupce rozpustilého masopustu byl k utopení odsouzen.\nZábavou v Praze obyèejnou byla nedìlská pøedstavení ¹ermíøù. Ty zápasy, na dvoøe nìkterého domu strojené, øídil cech no¾íøù, ale zápasili ¹ermíøi domácí i cizí kteøíkoli. Obecenstvo sedìlo na pavlaèích i stálo kolem jevi¹tì.\nTaké obyèejnou zábavou i v soukromí bývalo honìní ke krou¾ku - èlovìk rozbìhnuv se, mìl visutý krou¾ek nabrati holí. Vìc prostinká, ale oblíbená.\nØidèej¹í zábavou bylo studentské divadlo, na venkovì èeské, v Praze obyèejnì latinské. Diváci dìj pochopili, nebo» ho znali z bible. Nejvíc divákù jezuité pøilákali do Klementina, nebo» jezuité, majíce od vysokých pánù podporu, umìli divadlo vystrojovati ¹umnìji ne¾li èeská univerzita.\nTo není jen èeskou vlastností, kdy¾ staøí oslavovali kdejakou slavnostní pøípadnost mnohým jídlem a pitím. Ten» zvyk byl v¹ude a nevymøel do té chvíle, jen¾e dnes i hojná hostina bývá poøádána s jakous jemnou vybraností, kde¾to na¹i staøí stoly pøeplòovali pestrým mno¾stvím krmí, aè nelze popírati, ¾e pøi hodokvasech vzne¹ených kuchaø pøece pøemítal, která jídla po kterých mají následovat, aby ¾aludek obtí¾ení svého hned neèil. Pøi hodokvasech mì¹»anù pojednou vstaveno na stùl mno¾ství mís s krmìmi masitými v polévkách, na ka¾dé míse byla vidlice veliká, kterou si hosté brali kusy z mísy na svùj talíø. Na talíøi pak pracovali no¾em a prsty, malých vidlièek nebylo. Kdy¾ hosté byli hotovi, pøinesen druhý pøínos. Zase mno¾ství mís vstaveno na stùl s peèenìmi. A tak se opakovalo - kdy¾ se øekne hostina o tøech stolech, tedy je to mís plných pøi skrovnosti aspoò do padesáti. Tak se jídalo o svatbách, køtinách a svátcích, o posvíceních i o pohøbech. Ale i k v¹edním obìdùm lidé tehdej¹í v¹ech stavù jídali víc, ne¾ dnes obyèejno. Hospodský obìd v Praze r. 1562 zále¾el v ¹esti krmích. Pan Jiøí z Lobkovic, kdy¾ byl r. 1605 vìznìn, dostával k obìdu i k veèeøi po ¹esti jídlech, jak¾ byl zvyklý. Tovary¹ùm pekaøským v Èeské Kamenici r. 1483 urèeno dávati k jídlu sedm kusù masa nebo ryb, pøíkrm a 2 peníze na pivo; veèer 4 kusy masa nebo ryb a 1 peníz na pivo. To se ví, ¾e jinde nebylo jináèe. Oèití svìdkové cizí, kteøí v Èechách pobyli, vypravují, ¾e Èechové jedí mnoho, i obyèejný lid v poledne a veèer sotva ménì ne¾ ètverou krmi pojídá.\nZa sprostné jídlo nejobyèenìj¹í slou¾il hrách, èoèka, pohanka, mrkev a jiné zeleniny, jim¾ v¹em spoleènì øíkáno vaøení. Také mouka slou¾ila k ¹i¹kám, nudlím, plackám, koláèùm jako teï. Rej¾e byla vzácnou, drahou mlsotou a dávali ji skoro jen k hodùm. Zato herynk svým mno¾stvím a lácí zastupoval dne¹ní brambory. V¹ude a v ka¾dý èas ho jídali i peèeného. Hovìzí maso nebývalo v¾dy lacino. Na poèátku 16. století 5 penìz libra, na konci a¾ 10 krejcarù, to» silou na¹ich penìz od 40 haléøù po 2 koruny. Mì¹»ané masa pojídali mnoho. Také zvìøina se do mìst dostala nìkdy. Ze zvìøiny jídány i veverky i medvìd. Zajíc byl drahá vìc. R. 1510 stál 23 gro¹ù, to¾ jako na¹ich 5 korun. Z ptákù jídány i hrdlice a vrabci a bohu¾el té¾ zpìvní ptáèkové v¹ickni. Ryby bývaly oblíbeny. Úhoøe se v¹ak báli, ¾e je nezdravé jídlo.\nMasa v¹ecka bývala buï vaøena v jí¹e, buï peèena na ro¾ni, buï stloukána a zsekána do ¹i¹ek. A pøeèasto strojena sladce. I do sma¾eného kuøete dávali med. Cukrem sladili málokdo, byl drahý, nebo» jej vozili ze zámoøí. Postní jídla ma¹tìna olejem lnìným, makovým, døevìným. Ale nechutnal nikomu. Proti dne¹ku - a to» ráz kuchynì starých - koøenilo se v¹ecko nad míru moudrou. Do nìkteré krmì nasypány v¹ecky druhy koøení.\nA to bezpochyby svádìlo k nemírnému pití tehdej¹ímu. Butzbach, Nìmec, jen¾ v 15. století trávil v Èechách mládí své, vypravuje ve svých pamìtech, ¾e Èechové mnoho jedí, ale nepijí tolik jako Nìmci. V 16. století píjel obojí národ stejnì. Bylo tu dost lákadel, pivo èeské slulo blahoslavené, vína domácího bývalo hojnì a na konci 16. století zaèali páliti koøalku z obilí, èím¾ její výroba rozmno¾ena; dokud pálena ze zka¾eného piva nebo vína, nebyla ¹kodná, od konce 16. století stala se nápojem prokletým. Mnoho lidí na¹ich 16. století posedla vá¹eò pijanská, která ka¾dého, koho posedá, na zdraví nièí dosti brzo.\nJináèe o zdraví své jednotlivci peèovali úzkostlivìji ne¾li kon¹elé o zdravotnictví v¹eho mìsta. Vlastnì nesmíme jich pomlouvati, rozkazù o èi¹tìní vydávali dost, ale tehdej¹í prostøedky nestaèily a lidé také ve v¹em neposlechli, nepokládajíce smrduté strouhy pøed domem, hnoje na dvorech a na ulicích, latríny pøeplnìné za nic tak ¹kodného. Tudy pocházely z neèisté vody èasté "hlavní nemoci" (tyfus) a jiné nemoci naka¾livé, které brávaly na sebe ráz moru. Jednou to byl ka¹el, kterým lidé hynuli, èastìji to byly hlízy, které se na tìle tu a tam vyvrhly, nìkdy ne¹tovice.\nOv¹em lidé i uèení svádìli mor nejspí¹e na zlý vliv hvìzd. Bohu¾el nìkdy byl pøíèinou i hlad, kdy¾ v neúrodných letech lidé jedli otruby, ¾aludy, kùru a zahozené maso. Co¾ málo platná byla obrana tím, ¾e do mìsta nepou¹tìni lidé z kraje a z mìsta naka¾eného. ®idé jsou ihned zavíráni do svých ulic, trhy zapovídány, i hudby a tance, naøizováno èistiti peøiny a ¹aty, vykuøovati byty a domy, zasypávati hroby na høbitovech, které byly v mìstì, zakazováno prodávati nezralé ovoce a houby. Také roznìcovány ohnì na ryncích pro vyèi¹tìní povìtøí.\nV domech v dobu morní páleno kadidlo, rù¾e, skoøice, kamfori, sosnové døíví, jalovec. Lidé bohatí drahé prsteny se zázraènými kameny vì¹eli si na hrdla, hospodynì vaøily lektvaøe dle v¹elijakých návodù; zajímavo, ¾e mnozí pili vodu jen svaøenou, aè nevìdìli tenkráte nic o bacilech. Nìkdy a nìkde dùm, kde¾ umøel kdos morem, zapeèetìn, aby lidé nemohli ven, a oznaèen znamením, aby se mu lidé vyhnuli. Ale kdy¾ z toho vze¹ly strachy po mìstì, omezeno zapeèetìní jen na pokoj, kde nemocný pobyl. ©aty po nemocném nebyly spalovány, nýbr¾ po moru zase oblékány.\nV obyèejném ¾ivobytí mì¹»ané sna¾ívali se udr¾eti zdraví èastými láznìmi. V ka¾dém mìstì mìli lázeò a nìkde i tøi, ètyøi; v tìch lázních myli se lidé v teplé vodì, paøili se v lázni "poticí" èili parní. Lazebník páru vzbuzoval rozpálenými ¾elezy nebo horkými kameny. Øemeslníci mívali ve svých statutách povinnost aspoò za 14 dní jednou èistiti se v lázni.\nDruhý prostøedek nemoc pøedejíti bylo pou¹tìní krve dvakráte za rok, v dubnu a v záøí. Lazebník baòkami pou¹tìl krev øídkou, tlustým lidem pou¹tìl hrub¹ím nástrojem, pu¹»adlem. Obyèejnì otvírali krevnou ¾ílu na rameni, ale také jinde na tìle, dle toho, naè sobì èlovìk stì¾oval.\nKdy¾ pøi¹la nemoc, první vzata na pomoc zku¹enost, kniha lékaøská a herbáø, který mívali v onaèej¹ích domácnostech v 15. století psaný a v 16. ti¹tìný. Hned také volána bába ¾ehnaèka, zaklínaèka. I kdy¾ volali lékaøe, bába ¾ehnaèka za¾ehnávala po stranì, aby výsledek byl jistìj¹í. Dopou¹tìli se toho bláhovstva i vysocí a urození páni. Lékaøem byl v mìstech pøedev¹ím lazebník (barbíø); byl sic na rány (lékaø ranný), ale lazebníci hojívali té¾ nemoci vnitøní v¹elikými traòky a prachy (prá¹ky), a» se zdaøilo, a» nic. Mimo lazebníky a apatykáøe, kteøí rádi pomáhali nemocnému lidstvu nejen svými lektvary, ale i léèením, byla nepøehledná øada v¹elijakých lidí obojího pohlaví, kteøí oddali se "svobodnému umìní lékaøskému", hojili v¹ecko v¹udy. Zvali se bez ostychu lékaøi a lékaøkami. K tituli tomu pøi¹li obyèejnì tím, ¾e s prvním èlovìkem, kterého se jim podaøilo vyléèiti, pøi¹li na radní dùm a tu za plat vyprosili sobì úøední svìdectví, ¾e toho a toho lékaøsky vyléèili. S tím listem pak se ohánìli a hojili v¹ecko. Nìkdy ov¹em se hojení nezdaøilo, pacientu sdìlána ¹koda a lékaø zavøen do ¹atlavy. Vy¹ed v¹ak, otøepal se a hojil jinde a dál, získávaje nová a nová vysvìdèení ov¹em té ceny, jako dnes jsou vysvìdèení o pùsobení zázraèných lékù.\nPravých doktorù medicíny se vzdìláním univerzitním bývalo v¹ude pomìrnì málo. U nás nebylo v 15. a 16. vìku fakulty medické, medik byl nucen jíti do ciziny a to byla vìc drahá. Lékaøi i doktoøi, ne¾ dali se do léèení, obyèejnì uèinili s nemocným smlouvu o zaplacení. Léèení tehdej¹í dalo se hlavnì odvary bylin nejrozmanitìj¹ích, roztluèenými nerosty i zvíøecími látkami, vpravenými do pilulí a prá¹kù. Dávalo se pro pocení a velmi èasto lektvaøe (electuaria) "¾ivot otvírající", purgirující. A aby nemoc byla ráznì popadena, podáváno v¾dy nìkolik lékù najednou o pøedlouhých receptech apatykáøských a èasto tak nechutných, ¾e sami uèení doktoøi uznávali, ¾e s tì¾kostí který èlovìk nedu¾ivý jest tak zmu¾ilý a ¾aludku zá¾ivného, aby mohl jich u¾ívati bez o¹klivosti a stýskání.\nKdy¾ bylo zle, nemocný naveden k tomu, aby dìlal k¹aft èili poslední vùli, neuèinil-li ji u¾ pøedtím za zdravého ¾ivota. Pøi¹li páni z radnice jako svìdkové, s nimi písaø a nemocný mluvil k péru. K umírajícímu pøi¹la ¾ehnaèka a obná¹ela postel svìcí hromnièkou, nedala-li by se smrt odehnati. A kdy¾ umøel, pøicházeli sousedé a sousedky louèit se s mrtvým a tu noc modlily se zjednané ¾eny u mrtvoly, obyèejnì na zemi slo¾ené. A hned nazejtøí - tedy druhého dne - býval pohøeb.\nBohatí lidé mívali pohøeb ¹umný. Byla v tom lidská pýcha jako dnes, jen¾e formy byly jiné. V Praze zvonilo se pøi nìkolika kostelích, z nìkolika ¹kol ¾áci, kteøí o nebo¾ci snad jak ¾ivi nesly¹eli, ¹li na pohøeb, arci ne zadarmo. Za koho zaplaceno v Praze prùmìrnì 50 kop gro¹ù mí¹eòských, ten ulo¾en pod podlahu kostela, jiný pochován - èili jak øíkali "schován" - na høbitovì do prachu zemì, aby tu oèekával svého vzkøí¹ení o soudném dni.


Prodej bytu 4+kk o velikosti 123 m2 v Ostravě | Kaktus reality\nÚvodProdejBytyProdej luxusního bytu 4+kk (123,1m2) ve viladomě na ulici Krásnopolská v Ostravě - Porubě\nProdej luxusního bytu 4+kk (123,1m2) ve viladomě na ulici Krásnopolská v Ostravě - Porubě\n1 819 650 Kč\nKAKTUS Reality Vám exkluzivně nabízí prodej jedinečného bydlení ve viladomech Krásnopolská. Tento unikátní projekt je osvobozen od odměny realitní kanceláře. Uvedená cena bytu je pořizovací členský vklad 35% ceny bytu, jedná se o družstevní financování. Tzn. zájemci o byt stačí k nastěhování složit členský vklad ve výši 35% ceny bytu 1.819.650,- Kč, zbytek ceny splácí v pravidelných měsíčních splátkách formou nájmu 14.700,- Kč/měs. Po splacení kompletní částky 5.199.000,- Kč je možné převést byt do osobního vlastnictví. Uvedené ceny bytů zahrnují cenu i sklepní místnosti a veškerého ostatního příslušenství bytu. Byt má dispozici 4+KK o velikosti 123,1m2 a je situován v 1. NP na Krásnopolské ulici ve velice vyhledávané lokalitě v Ostravě - Porubě. Tento luxusní byt se skládá z prostorného obývacího pokoje propojeného s kuchyní, ložnicí, dvou pokojů a dvou koupelen s WC. Výhodou bytové jednotky je dostatek úložného prostoru (zádveří, šatna, sklad), kde lze zabudovat vestavěné skříně. Nespornou výhodou je kryté parkovací stání pod samotným domem. Místo pro odpočinek Vám nabídne rozsáhlá krytá terasa o velikosti 17,2 m2 s krásným výhledem na okolní zeleň, která je propojená s obývacím pokojem. Celý komplex, včetně garáží, je oplocen a zabezpečen kamerovým systém, což zaručuje maximální bezpečnost Vašeho bydlení. Při rychlém jednání má budoucí majitel možnost dokončit interiér dle vlastních potřeb a vkusu. V rámci výstavby bytů budou použity velmi kvalitní materiály spolu s kvalitní sanitou. V blízkosti se nachází veškerá občanská vybavenost (nemocnice, MHD, Globus, restaurace, VŠB). Pro více informací doporučujeme kontaktovat makléře.S financováním Vám velmi rádi pomůžeme. Možnost přikoupení krytého parkovacího stání. Projekt bude dokončen v Květnu 2018.\nProdej družstevního bytu o velikosti 2+1 (52 m2) na ulici Zengrova v Ostravě Vítkovicích\nProdej bytu 2+1 s balkónem a dvěma sklepy (55m2), OSVL, ul. Ukrajinská, Ostrava - Poruba\nProdej bytu v osobním vlastnictví 2+1 (56m2) na ulici Havanská, Ostrava - Poruba\nIng. Eva Adamcová, Praha\nDobrý den,chtěla bych touto cestou moc poděkovat p. Jakubovi Franzovi za jeho perfektní, profesionálně odvedenou práci. Koupě nemovitosti probíhala na dálku (z Prahy), nicméně byla díky jeho zkušenostem a skvělé organizaci rychle a bezproblémově v...\n© 2015-2018 | Kaktus Reality s.r.o.


Cegelec dokončil v Liberci modernizaci první tramvaje GT6M do Zwickau - Zdopravy.cz\nCegelec dokončil v Liberci modernizaci první tramvaje GT6M do Zwickau\n23 Úno 2021 18:00\nNakládka tramvaje GT6M po modernizaci v Liberci. Foto: Cegelec\nV Liberci projde modernizací ještě dalších osm tramvají.\nSpolečnost Cegelec dokončila modernizaci první tramvaje GT6M pro německé Zwickau (Cvikov) v areálu dílen Dopravního podniku měst Liberce a Jablonce nad Nisou (DPMLJ). První tramvaj opustila areál včera.\nCegelec zahájil modernizaci už v roce 2018, kdy vyhrála zakázku na modernizaci 12 vozů dopravce SVZ (Städtische Verkehrsbetriebe Zwickau GmbH). Zakázku získala česká společnost Cegelec ze skupiny Vinci Energies. Cegelec, jenž je nástupnickou společností části podniku ČKD Polovodiče, dodává vozidlům i kompletně novou elektrickou výzbroj.\nZatímco první tři vozy prošly modernizací v Německu, ostatní čekají úpravy v Liberci. Ve Zwickau budou probíhat poslední dokončovací práce (například montáž interiéru, zavázání repasovaných podvozků, dynamické zkoušky atp.) před tím, než bude tramvaj možné zařadit opět do provozu s cestujícími. Také u těchto činností budou přítomni čeští odborníci ze Cegelecu. Volba na Liberec padla i kvůli tomu, že je zde metrový rozchod kolejí.\n„Práce na prvním vozidle v Liberci byly ztíženy skutečností, že do Liberce jako první připutoval vůz čísla 901, což je vůbec první tramvaj GT6M, kterou Zwickau v roce 1993 zakoupilo. Šlo tedy o jakýsi prototyp, který se od ostatních dodaných tramvají v řadě na první pohled neviditelných detailů odlišoval. Technická dokumentace tak byla použitelná jen částečně a mnohdy bylo nutné, aby naši technici pátrali, jak bylo zapojení některých součástí provedeno. Musím říct, že jsem nesmírně pyšný na naše pracovníky, že zvládli tuto nelehkou práci v termínu,“ uvedl výkonný ředitel společnosti Cegelec Miroslav Opa.\nDo Liberce na konci ledna dorazila ze Zwickau už druhá tramvaj GT6M, jež byla složena dne 29. 1. 2021. Tentokrát se jedná naopak o poslední z vozů vyrobených pro toto saské město, tedy vůz ev. č. 912. Práce na tramvaji se rozeběhly prakticky ihned poté, co kolej určenou a uzpůsobenou pro opravu vozidel GT6M opustil včera první vůz.\nManipulace s tramvají GT6M v Liberci. Foto: Cegelec\nTramvaj GT6N po modernizaci. Foto: VAG\nTramvaj GT6M ve Zwickau. Foto: Michal Chrást\nTramvaj GT6M. Foto: Cegelec\ntagyCegelec Dopravní podnik měst Liberce a Jablonce nad Nisou DPMLJ GT6M seznam Zwickau\nNejsem odborník, ale po modernizaci vypadají vozy pěkně. Podle mě se zase nedá nic extra supermoderního vymyslet, když používáte staré. Ale určitě se to vyplatí, Zwickau s tim muselo spuhlasit, a vozům se tak prodlouží jejich životnost. Proč ne\nTakhle pohledově to vypadá jak totální šrot, který je pouze nalakován.\nDesign katastrofa (zachraňoval to trochu ten tmavý pruh oken), funkčnost, prostorové řešení a životnost asi skvělé, když se zaplatí a vyplatí modernizace. U nás to jezdit nebude, takže žádný problém.\nNa to, že je to prakticky současník českých KT8 (ale nízkopodlažní), v tom designu žádnou katastrofu rozhodně nespatřuji – v podstatě odpovídá tehdejší módní oblibě hranatosti a plastů.\nta nezmodernizovaná varianta se mi fakt nelíbí, zatím je to nejhorší desing tramvaje který jsem kdy viděl..\npřesně mě hned napadlo totéž\nMožná ten samý autor, jaký dělal Multiplu.\nPři této modernizaci se vnější vzhled tramvaje nemění. Tramvaj, kterou autor označil jako modernizovanou je sice taky modernizovaná ale z Norimberku. GT6N pro Norimberk a Zwickau se vzhledově vzájemně lišily už z výroby.


C I N E P U R / kritiky, recenze / Iracionální muž / Žvýkání smyslu bytí\nIracionální muž / Žvýkání smyslu bytí\nkritika / Ivo Michalík\t/ 28. 9. 2015\t/ komentáře (1)\nJestli Allenův film „made in 2015“ Iracionální muž něco rozhodně není, tak právě iracionální. Jedná se o totální sázku na jistotu poptávky vlastního tvůrčího přístupu, která bude navzdory všem a všemu existovat až do doby, kdy jednoho léta prostě „vynechá“ a rekordní šňůru děl načas nebo dokonce nadobro přeruší.\nIracionální muž představuje kombinaci satirizující komedie a kriminální anekdoty. Vychází tudíž z bezmála totožného základu jako dodnes svěží Zločiny a poklesky nebo výrazně mladší Match Point, aniž by ovšem dosáhl brilantní žánrové symbiózy prvního nebo scenáristické obratnosti druhého. Také v letech 1989 a 2005 Allen obecně přístupným způsobem filozofoval. Tehdy to ale ještě neznamenalo, že bude diváky bombardovat strojenými a otravnými citáty zprofanovaných veličin existencionalismu. Allen díky tomu působí jako samozvaný mravokárce ne nepodobný těm, kterým se před čtyřiceti lety vysmíval v Lásce a smrti. Přitom jen před dvěma lety v Jasmíniných slzách dokázal, že když nechce říct zbytečně mnoho, podnětného prozradí dost.\nProměna originálních a stejnou měrou inspirativních charakterů ve schematické postavičky nesoucí neměnný světonázor je pro autorovu takzvaně pozdní tvorbu typická. V Iracionálním muži už ale tento postup bude leckterého trochu náročnějšího diváka vyloženě dráždit. Ani sebelepší herci v čele s jindy tolik vybíravým a tentokrát opět snaživým Joaquinem Phoenixem nedokáží vdechnout život figurkám rozestaveným na tak fádní šachovnici.\nExpozice v podobě příjezdu misantropií pohlceného profesora na novou vysokou školu a nemotivovaného navázání vztahu s naivní studentkou i v manželství strádající kolegyní neslíbí mnoho. A ve výsledku přinese snad ještě méně. Camusovský zvrat v chování titulní postavy zůstane jedinou situací, jejíž vývoj se nedá téměř od začátku předvídat. Ani obligátní úšklebek směrem k maloměšťácké společnosti průměru, pohodlnosti a dávno ztracené cílevědomosti za takových okolností nevyznívá příliš přesvědčivě a účinně. A tak například scéna, kdy žena impulzivně a bez pochybností po mnoha letech opouští svého dobráckého manžela za obecně problematických a spíše vysněných okolností, nutně vyzní do ztracena.\nNa momentu překvapení Allen postavil pouze mizivé množství svých scénářů. Přesto odjakživa baví své obecenstvo narativním mistrovstvím, které spočívá mimo jiné v hladkosti přechodů mezi dialogovými sekvencemi. Rovněž děj jeho filmu s pořadovým číslem 46 se ke svému konci převážně „prodebatuje“. A stejně jako mnohokrát předtím se to děje za vydatné pomoci vypravěče mimo obraz. Vnitřní promluvy vede jak hlavní hrdina, tak jeho výrazně mladší múza z řad posluchačů. Jejich zamýšlenou nespolehlivost má pravděpodobně anticipovat nepravidelné střídání časové pozice, ze které pochází.\nJenže ať je jejich momentální základ retrospektivní, chronologický nebo přísně aktuální, vždycky pouze doslovně kopírují hereckou akci. Autor nejenže trápí publikum sledováním mechanické ilustrace morálního imperativu, ale na téměř všechny dějové posuny jej předem upozorní. Tradiční myšlenkové pozadí Allen v Iracionálním muži rozžvýkává na kaši, kterou obdivovatel dokola vzpomínaného Dostojevského pozře jen se sebezapřením.\nOdsoudit loňské Kouzlo měsíčního svitu bylo o dost snazší, než je tomu nyní. Šlo o lehce zapomenutelnou taškařici, která se možnosti kritičtějšího čtení vzpírala už svou proklamovanou nezávadností. Letošní zklamání je výrazně bolestnější. Iracionální muž má potenciál rozmrzet i tu část fanoušků, která Allenovu bezprecedentní nadprodukci hltá s pravidelným vděkem a nadšením. Je celkem překvapivé, že si řada jízlivých komentátorů nevzala název Allenovy novinky a nesnažila se jej vztáhnout na samotného tvůrce. Za jedno z nejslabších děl své kariéry by si to bezmála osmdesátiletý režisér vcelku zasloužil.\nIracionální muž (Irrational Man, USA, 2015, IMDb)\nRežie a scénář: Woody Allen, kamera: Darius Khondji, střih: Alisa Lepselter, hrají: Joaquin Phoenix, Emma Stone, Parker Posey, Jamie Blackley ad., 95 min., distribuce: Bioscop (premiéra v ČR 30. 7. 2015).\nOuter (29.9.2015 12:53)\nJaj no tak to je docela přesné.\nPořád jsem to já (Matěj Nytra, dvd)


Syrské letectvo dostává letouny Su-24M2 :: Militarybox\n> Úvodní stránka > Syrské letectvo dostává letouny Su-24M2\nSyrské letectvo dostává letouny Su-24M2\nRusko údajně v rámci poskytování vojensko-technické pomoci předalo syrskému vojenskému letectvu již druhý starší modernizovaný stíhací-bombardovací letoun Suchoj Su-24M2. Postupně by mělo dojít k předání minimálně asi dalších osmi strojů. Stroje Su-24M2 mají sloužit k posílení úderných schopností syrského vojenského letectva. Předávané letouny mají pocházet přímo ze stavu ruských VKS.\nRuské vojenské letectvo samo nasadilo řadu svých letounů Su-24M2 do konfliktu v Sýrii. Stroje útočily na velmi rozmanité pozemní cíle neřízenou i řízenou leteckou municí, mezi kterou dominovaly především neřízené pumy řady OFAB a BETAB, nebo laserem naváděné rakety Ch-25ML. Militarybox, CC BY-SA\nSu-24M2 | Su-24M2 pro Sýrii\nDiskusní téma: Syrské letectvo dostává letouny Su-24M2\nSU24 původních modelů snad v syrském letectvu slouží ještě pár? Na začátku konfliktu jich bylo přes 20(otázka kolik jich bylo aktivních) + 1 údajně darovala Libye! Jeden sestřelili Izraelci nad Golany....a jeden snad během války havaroval.... tak co je s tím zbytkem ? :D Přitom když člověk vidí v jakém technickém stavu tam létají ostatní stroje..Hlavně nejsložitější problém je v pilotech...mnoho jich už je po smrti a nová krev se nerekrutuje..... A furt čekám kdy příjdou Íránci jakožto spojenec s jeich stroji :)\nPřed konfliktem mělo být bojeschopné méně než 10 Su-24. Předpokládám, že údržba těchto strojů se od té doby ještě zhoršila, stroje jsou hodně nasazovány, tedy opotřebovávány. Takže mám pochyby o tom, kolik a zda vůbec je původních Su-24 bojeschopných\nA jinak - souhlas, já předpokládám, že kromě Ruska výrazně dodávkami moderní výzbroje pomůže i Írán. Podotýkám, že v Íránu běží třeba licenční výroba T-72 - Írán prostě má dnes co nabídnout\nVložil: Vítězslav Bilko\nTitulek: Re:Iránci ..\nIránci nejsou s letectvem na výši, podle rezoluce OSN nelze Iránu prodávat, pronajímat vojenské letouny. Takže jim ve výzbroji v podstatě zůstaly pouze zastaralé americké stroje.\nTitulek: Syrská armáda\nPřipomínám jen, že syrské letectvo již Su-24 provozovalo, byť v jejich původní, nemodernizované verzi. Z těch původních strojů ale patrně již žádný nezbyl. A vzhledem k tomu, jak se Su-24 v syrském konfliktu osvědčily, je to bezesporu dobré řešení.\nA mně to jen potvrzuje to, co jsem trochu očekával - současný konflikt poněkud paradoxně syrské armádě prospěje. Před konfliktem disponovala z velké části zastaralými systémy, mnohé z nich byly již opotřebované - a stále nebyl ochota k jejich náhradě. Během války vzaly za své - a nyní dochází k jejich náhradě - byť spíše staršími, ale ověřenými typy. Letouny Su-24, mluví se o dodávce MiG-29, Pl systémy Buk M2, tanky T-90 - myslím, že ten vývoj bude hodně zajímavý\nTitulek: Re: Syrská armáda\n. a nyní dochází k jejich náhradě - byť spíše staršími, ale ověřenými typy. Letouny Su-24, mluví se o dodávce MiG-29, Pl systémy Buk M2, tanky T-90 ...\nA kto to platí? Zdevastovaná syrská ekonomika? Určite nie. Môžeme tipovať - sú to Rusi, Irán, ???, ??? Ale čo za to budú chcieť?\nTitulek: Re: Re: Syrská armáda\nPro Rusko je asi udržení Sýrie výhodná investice do budoucnosti. Asi to mají kluci dobře spočítané, protože Saúdové údajně Rusku nabídli obrovské miliardové obchody se zbraněmi a podporu Ruska v arabském světě, a přesto na to Rusové nekývli.\nTitulek: Re: Re: Re: Syrská armáda\nSýrie je pro Rusko strategické místo pro stavbu základen... Stačí se podívat na mapu...\nTitulek: Re: Re: Re: Re: Syrská armáda\nPřesně tak. Sýrie je pro Rusko strategický partner v dané oblasti. Do takového "přítele" se již vyplatí investovat. A pak - Rusko dodává již starší systémy, které samo již vyřazuje či přesouvá do rezerv - třeba zmíněné T-90 mají pocházet z rezerv. Taková pomoc potom nemusí být pro Rusko nijak zvlášť ekonomicky náročná a i pro Sýrii to je výhodné, ekonomické řešení


Zveřejněno: 25. září 2007 | Napsal Alena Koubková | Zobrazení: 4052\nAzurově modré nebe nad všemi barvami hýřícím městem,vesele barevné kroje a zpěv folklorních souborů Čech, Moravy, Polska a Řecka, to byl právě uplynulý 3. mezinárodní folklorní festival „Mariánský podzim“. Konal se ve dnech 21.-23.září 2007.Účastníkem byl také náš folklorní soubor ROZMARÝNEK pod vedením J.Keďuličové a S.Orszagha.\nPři pátečním zahájení se Rozmarýnek představil odpoledne na kolonádě, večer potom v Městském divadle. V sobotu dopoledne prošel městem pestrý průvod všech zůčastněných souborů, vedený DOM a mažoretkami. Během průvodu městem a při odpoledním vystoupení na kolonádě rozezpívala děvčata nejednoho přihlížejícího posluchače, lázeňského hosta i zahraničního turistu. Také v neděli měli možnost mariánskolázeňští hosté slyšet a vidět folklórní soubory. Rozmarýnek se s festivalem rozloučil vystoupením před hotelem Bohemia.\nZ festivalu je na našich stránkách také fotogalerie .\nZveřejněno: 20. září 2007 | Napsal Bedřich Smrčka | Zobrazení: 4058\nCíl zájezdu: uskutečnění 4 koncertů. (nakonec jich bylo 5)\n1. koncert 17.7: Travemünde je přímořské letovisko u Lübecku. Koncert na pobřežní kolonádě v rámci příprav Festivalu kolonádní hudby.\n2. koncert 19.7: Hamburk, Gerhart Hauptmann-Platz . Koncert u příležitosti Letních slavností města\n3. koncert 20.7: Hamburk, Rathaus-Markt Koncert u příležitosti Letních slavností města\n4. koncert 21.7 : Neplánovaný koncert, Geesthacht, místo našeho ubytování. Koncert pro hotelové hosty.\n5. koncert 22.7: Schoppenstedt, městečko na zpáteční cestě. Koncert v překrásném historickém sále místního kulturního domu. Toto vystoupení bylo v rámci tradičních nedělních matiné.\nFotografie do naší galerie pořídili členové dixilandu.\nS Junior Dixielandem jsme zakončili školní rok opět zájezdem, tentokrát směrem severozápadním –Hamburk, a to v době od 16.7 do 23.7 2007.\nUbytováni jsme byli nedaleko Hamburku v mládežnické ubytovně.\nOdtud jsme každý den vyjížděli do Hamburku, na výlety a koncerty.\nV tomto krásném městě jsme si samozřejmě prohlédli přístav ( z pevniny, i okružní jízdou parníkem). K největším zážitkům jistě patřila Námořní muzea na lodích Cup San Diego a Rickmer Rickmers a návštěva starých přístavních překladišť a doků (Speicherstadt). Zde jsme si prošli miniaturní svět železnic, druhý největší model vláčků na světě. Někteří z nás také navštívili zábavný Hamburský žalář a starou pražírnu kávy. Zajímavá byla také technická památka Labský tunel z roku 1911. Historické centrum města jsme poznali\nhlavně při našich koncertech na terasách blízko mohutné radnice (jeden ze symbolů města)\nPěkné počasí jsme využili na dvou celodenních výletech k moři. U Ostsee nedaleko Lübecku v letovisku Travemünde jsme uspořádali promenádní koncert, po kterém se někteří z nás koupali mezi medúzami. Na výletě jsme byli u Nordsee, při ústí Labe nedaleko města Cuxhaven. Tam jsme byli svědky takového odlivu, že bylo moře takřka nedohlednu. Pobyt v Hamburku jsme zakončili sice neoficiálním ale o to víc úspěšným koncertem pro naše spolubydlící kteří vytvořily mimořádnou atmosféru. Ještě na cestě zpět jsme měli poslední koncert v městečku Tilla Eulenspiegela – Schöppenstedt.\nVšichni jsme se shodli, že to byl úspěšný a pohodový zájezd.\nZveřejněno: 4. červenec 2007 | Napsal Petr Čech | Zobrazení: 4193\nFolklórní soubor Rozmarýnek ze ZUŠ F.Chopina se ve dnech 26. – 30. června zúčastnil festivalu folklórních tanečních souborů v Holandsku. Tento festival s dvacetiletou tradicí se konal ve městě Bolsward. Jeho hlavními pořadateli jsou tamní folklórní a taneční skupina a město Bolsward. Festival byl výborně organizačně zvládnutý. Zejména technická stránka – vynikající zvuková technika, ale i dramaturgie. Účastníci přijeli z pěti zemí : Z Ruska, z Itálie, z Bulharska, z Mexika a z České republiky. Šestým účastníkem byli domácí Holanďané. Spektrum účastníků bylo velmi pestré a proto se návštěvníci mnoha festivalových vystoupení opravdu nenudili. Rozmarýnek poprvé vystoupil pro seniory ve středu odpoledne ve zhruba hodinovém programu. Vystoupení bylo provázeno zasvěceným průvodním slovem, stejně jako další veřejná vystoupení Rozmarýnku. Ve středu večer se konal zahajovací průvod městem. Účastníci festivalu za zvuků hudby procházeli městem a při častých zastaveních předváděli početnému publiku svoje umění. Čtvrteční dopolední program byl věnován propagaci festivalu. Na improvizovaných pódiích ve městě jednotlivé soubory svými vystoupeními zvaly diváky na hlavní odpolední program toho dne. Ten se konal v místní sportovní hale. Pátek byl odpočinkovým dnem, a proto Rozmarýnek navštívil muzeum lodí ve městě Schneek. Poslední den festivalu, kterým byla sobota, byl ve znamení velké závěrečné přehlídky všech zúčastněných souborů. Již dopoledne byli zástupci účinkujících přijati na radnici u starostky města. Poté se jednotlivé soubory prezentovaly ve zkráceném programu na hlavní třídě města Bolsward za velké pozornosti diváků. Večer pak festival vyvrcholil závěrečným programem ve výborně ozvučené sportovní hale. V pestrém programu Rozmarýnek zaujal především kvalitou hudební a pěvecké stránky svých vystoupení a také věkem – byl jediným dětským souborem mezi účastníky festivalu. Účastí na tomto hudebním festivalu reprezentoval Rozmarýnek nejen svoji ZUŠ F.Chopina, ale také město Mariánské Lázně. Jméno našeho města zaznělo před každým vystoupením Rozmarýnku a naposledy pak z úst paní starostky při závěrečném defilé. Na fotografiích jsou snímky z vystoupení, z muzea lodí ve Sneeku a z přijetí zástupců zúčastněných souborů u starostky města.\nZveřejněno: 25. červen 2007 | Napsal Petr Čech | Zobrazení: 3520\nVe čtvrtek 21. června byli do obřadní síně mariánskolázeňské radnice pozváni ředitel ZUŠ F. Chopina Josef Hurtík a učitelé Marie Hurtíková, Jaroslav Zíma a Miloš Mihovič, kteří v letošním roce ukončují svoji dlouholetou aktivní činnost. Starosta Zdeněk Král a místostarosta Jiří Chval všem poděkovali za mnohaletou práci na této škole a zdůraznili úspěchy, kterých ZUŠ pod vedením J. Hurtíka dosáhla. Setkání bylo provázeno hudbou. V obřadní síni zazněly na úvod slavnostní fanfáry v podání členů DOM a celý DOM spolu s mažoretkami vystoupil na závěr před budovou radnice. Autorem fotografií je ing. M. Svítek.\nZveřejněno: 23. červen 2007 | Napsal Petr Čech | Zobrazení: 4344\nHolandský Bolsward se stane cílem cesty folklorního souboru Rozmarýnek. V pondělí 25.června večer odjíždí folklorní soubor na festival, kterého se účastní kromě Čechů také soubory z Ruska, Itálie, Mexika, Bulharska a domácího Holandska. Rozmarýnek neúčinkuje v Holandsku poprvé, v letošním roce má na festivalu celkem sedm vystoupení. Zpátky do České republiky se vrátí 1. července v dopoledních hodinách.\nZveřejněno: 15. červen 2007 | Napsal Petr Čech | Zobrazení: 3682\nSkvělý zážitek připravili posluchačům děti z hudební školy v Petrohradu. Jejich koncert se konal v sále ZUŠ F.Chopina ve čtvrtek 14.6.2007 odpoledne. Na programu byla hudba jak ruských, tak světových autorů. Nejvíce zaujali svými výkony ti nejmladší - nejmenší klavíristce bylo pouhých sedm let, přesto její hra měla přesvědčivý výraz. Také výkony jejích starších spolužáků byly pozoruhodné - za provedení Beethovenových a Chopinových skladeb by se nemusel stydět nejeden absolvent konzervatoře. Fotografie petrohradských klavíristů si můžete prohlédnout v naší fotogalerii.\nZveřejněno: 13. červen 2007 | Napsal Petr Čech | Zobrazení: 4286\nV pátek 8. června se vypravili mariánskolázeňští akordeonisté na cestu do Ústeckého kraje do města Litvínov. Jako vítězové krajského kola, které se konalo v Kraslicích, postoupili do ústředního kola celostátní soutěže jazzových,estrádních a tanečních orchestrů. Toto se konalo právě v Litvínově, kam se sjelo 42 orchestrů z celé naší republiky. Zástupci naší ZUŠ soutěžili v kategorii velkých estrádních orchestrů. Svým vynikajícím výkonem překvapili a zaujali nejen všechny přítomné posluchače, ale především ústřední uměleckou porotu, která Velkému akordeonovému orchestru ZUŠ F. Chopina udělila zasloužené 1. místo, což bylo obrovským úspěchem v konkurenci velice kvalitních soupeřů. Výsledek potvrdil vysokou uměleckou úroveň tohoto hudebního tělesa, které v měsíci dubnu absolvovalo desetidenní turné po Irsku , odkud si přivezlo vítězství z mezinárodní soutěže akordeonových orchestrů v Kellsu.\nČíst dál: Vynikající úspěch Velkého akordeonového orchestru ZUŠ F. Chopina\nZUŠ se opět zúčastnila Festivalu porozumění


dubna 2018 | Blog Evy Severin Sporcové\nSlovinsko - krásná příroda, milí lidé a velké porce v restauracích :)\nV dubnu jsme se vydali na 10 denní výlet do Slovinska. S dětmi, autem, přes Homeforexchange.com, se zastávkou v Itálii, do vnitrozemí i k moři.\nDo nedávna jsem měla Slovinsko spojené pouze s cestou do Chorvatska, kdy se přes něj rychle přejede, zanadává se na zpoplatněný kousek dálnice a spěchá se na chorvatské pobřeží. Tak o něm mluvilo moje okolí. Před rokem mě však zaujalo vyprávění o Slovinském přímořském městečku Piran a já zatoužila se tam podívat.\nSlovinsko se v mých očích proměnilo na zemi s krásnou přírodou, kterou je velká škoda jen profrčet autem.\nNavštívili jsme oblast Julských Alp s úžasnou řekou Soča, která má specifické modrozelené zabarvení, jenž je způsobeno vysokým obsahem rozpuštěného uhličitanu vápenatého. Všude samé hory, vodopády, klikaté silnice a sem tam malá vesnička či horské městečko. Žádné pestrobarevné paneláky ani obchodní centra.\nSlovinsko je pro mě hornatým venkovem s milými lidmi a s velkými porcemi v restauracích.\nMoc jsme si oblíbili cestování prostřednictvím sdílených domovů. My poskytujeme náš byt, který pronajímáme a stejně tak upřednostňujeme "vacation home" u našich potenciálních domácích. Jen co jsme se v lednu vrátili z Kanárských ostrovů, které pro nás byly první zkušeností s tímto typem ubytování, zasedla jsem k počítači a na zmíněném serveru obeslala několik rodin ze Slovinska s naším zájmem o výměnu.\nSouhlasila Mojca a Vojko z malé vesničky Svino poblíž Italských hranic. Vlastní penzion, který se nachází v prvním patře jejich domu. Vřele nás uvítali (vlastním domácím likérem), byli nám k dispozici po celou dobu našeho pobytu (opět i s likérem) a v přátelském duchu jsme se i rozloučili (opět přípitkem :)) Mojca nám dokonce pomohla s vypráním oblečení, dostali jsme od nich spoustu tipů, co a jak ve Slovinsku navštívit a koupili jsme si od nich několik lahví výborného domácího vína.\nZ našeho 10 denního domova jsme na 2 noci odcestovali do italského přímořského městečka Duino. To je charakteristické hradem vyčnívajícím na kopci nad mořem a prý se tu natáčel film Účastníci zájezdu. A z Duina pak na jednodenní výlet do "vysněného" Piranu.\nV Piranu je třeba počítat s tím, že autem se do centra nedostanete. Parkuje se v několika patrovém parkovacím domě a pak se musí pěšky cca 15 minutovou procházkou nebo autobusovou linkou. Autobus je zdarma, parkování na 7 hodin vyšlo na 13 euro. Prožili jsme tam krásný den - ochutnali levandulovou zmrzlinu, házeli do moře kamínky, procházeli se po promenádě, ale i malými zašitými uličkami. Na náměstí Giuseppe Tartini se naši kluci projížděli s jinými dětmi na koloběžkách a odrážedlech, krmili holuby a racky a poprvé jsme ochutnali Gibanicu.\nPo cestě od moře zpátky "domů" jsme navštívili ve městě Postojna jeskyni Postojnska jama. 2 hodinová prohlídka byla započata i zakončena jízdou vláčkem, díky které jsme si připadali jak Harry Potter, když si jel vyzvednout peníze do trezoru v bance.\nDalší krásný den jsme strávili návštěvou známého slovinského jezera Bled. Vydali jsme se tam vlakem z obce Most na Soči. Je to velmi fotogenické místo hlavně díky ostrovu s kostelem, který se nachází téměř uprostřed jezera. I když je to jedno z nejnavštěvovanějších míst Slovinska, procházka kolem celého jezera byla moc příjemná, dlouhá 5,5 km a zvládli jsme ji celou s kluky na odrážedlech.\nS klukama jsme zvládli i výšlap k vodopádu Kozjak. Zaparkovali jsme poblíž kempu na okraji města Kobarid a strávili víc jak 2 hodiny v krásné panenské přírodě. V závěru cesty k vodopádu to byl trošku adrenalin - musí se přejít po kamenech v řece a poté po úzké dřevěné lávce připevněné na skále. Stojí to ale opravdu za to!\n- Porce v restauracích bývají opravdu velké. Četli jsme o tom v recenzích několika restaurací, když jsme googlili, kam zajet na jídlo, a potvrdilo se nám to. Jednou nás dokonce paní číšnice zastavila při objednávání se slovy, že už nám to stačí, že už toho máme dost a dobře udělala.\n- Když prší, není ve Slovinsku moc možností co navštívit - alespoň ne s dětmi a v oblasti, kde jsme byli my - jeden celý večer jsme strávili hledáním na internetu, kam případně zajet, ale nic jsme nenašli.\n- Od kamarádky jsme dostali tipy, co ve Slovinsku ochutnat, tak se o ně dělím dál:\najvar (pomazánka z pečené papriky a lilku), prebranac (zapečené fazole), prekmurská gibanica (jablečný dezert).\n- Město Kobarid je známé i pro své "vyhlášené" štruklji - knedlíky s ořechovou či jinou sladkou nádivkou. Malé, drahé, ale výborné.\n- A co nás hodně pobavilo - děti se slovinsky řeknou otroci :)\nVíce o našem cestování prostřednictvím homeforexchange.com v článku\nSDÍLENÍM DOMOVŮ SE NÁM OTEVŘELY DVEŘE DO CELÉHO SVĚTA - TIPY, RADY POSTŘEHY K CESTOVÁNÍ PROSTŘEDNICTVÍM HOMEFOREXCHANGE.COM\nDomácí jednoduchý přípravek proti klíšťatům\nZačala klíšťová sezóna, tak tady je tip na velmi jednoduchý přírodní přípravek proti klíšťatům.\nJe to už třetí rok, co našemu pejskovi neaplikuji ŽÁDNOU CHEMII na tělo (do těla!), abych ho před klíšťaty uchránila. Navíc to je téměř ZADARMO a BEZ OBALU!\nZačala jsem se řídit tím, že na tělo si namažu nebo nastříkám pouze to, co bych i snědla. Vždyť kůže je náš největší orgán! Není to nedobytná stěna! A řídím se tím samozřejmě i u dětí a také u zvířat.\n- menší rozprašovač.\nDoba přípravy: 5min.\nna litr vody potřebujeme hrst čerstvého či sušeného rozmarýnu a menší hrstičku hřebíčku. Koření nasypeme do hrnce a přelijeme vroucí vodou. Necháme vystydnout, zcedíme, přelijeme do rozprašovače a před každou procházkou psa postříkáme.\nNa sezónu nám vždy stačila max 1/3 dávka.\nKaždý rok si na recept vzpomenu jakmile u Damiho objevíme první klíště. Hned, jak přípravek začneme používat, klíště se už za celou sezónu neobjeví! Opravdu je ale třeba aplikovat minimálně 1x denně, ideálně před ranní procházkou.\nPřípravek používáme také na sebe i na děti.


Názory uživatele HonZajs000 | SerialZone.cz\nÚvodní stránka > Uživatelé > HonZajs000 > Názory\nMonk… Adrian Monk\nAno, je to tak. Jako má akční svět svého Jamese Bonda, má ten detektivní svého Adriana Monka. Muže, který oplývá úžasnými schopnostmi a je esem ve svém oboru.\nMůj přítel Monk se naprosto famózním způsobem točí okolo ústřední postavy, detektiva Adriana Monka. Jeho fóbie, které jsou pro něj dar i prokletí, z něj dělají úplně jedinečnou postavu. Přes to všechno je ale schopen řešit zločiny. A to, s jakou grácií je toho schopen, mě prostě úplně dostává. I když Monk by se dalo přeložit jako kněz a svatý muž, tak to spíše jeho ošetřovatelky jsou světice, protože vydržet po jeho boku, to musí být fakt složité. No a právě tato dvojka, Monk a Sherona, posléze Natalie, ty si prostě nejde nezamilovat. Jejich vzájemné konfrontace, ty si prostě nejde nezamilovat.\nSeriál má všechno. Od skvělých postav (od kapitána jako správného morouse, přes Randyho jako trochu prostšího snaživku a Adrianovy asistentky - ráznou Sheronu a éterickou Natalii, až po Adriana jako geniálního podivína bez smyslu pro humor), přes úžasné momenty (za mě např. scény opilým Monkem, s Monkem na práškách, nebo s Monkem v hypnóze), až po úžasný děj, kdy se seriál nesituuje jen do policejního prostředí a nesoustředí se jen na policejní práci, dokazování, výslechy apod., jako známe např. z kriminálek typu CSI. Ne. Krásně se tu prolínají osobní životy všech postav s policejní prací. Nutno dodat, že právě bez jejich problémů v osobním životě by se Adrianovi mnoho případů vyřešit nepodařilo.\nKladně hodnotím taky dějovou linku s Trudy. I když se v její roli vystřídaly postupně tři herečky a i když občas dějová linka ohledně Trudy ustupovala do pozadí a neřešila se třeba dvě celé série, tak to autoři zvládli bravurně. Monk našel, co si zasloužil (I když to mohl najít už pár okamžiků po výbuchu bomby), dospěl zdárně k cíli a našel klid. S Trudy se tvůrci důstojně rozloučili a co víc, dali jí do vínku potomka. Prostě krása.\nNa závěr závěr seriálu. Nestává se často, aby si seriál udržel velice vysokou úroveň po tak dlouhou dobu (zmiňme třeba HIMYM). Seriál měl po osmi krásných letech tak povedený konec, jako jen málokterý další seroš. Monk najde pravdu a konečně si může odpočinout, pozná se s Trudinou velice milou dcerou, následuje záběr na Monka odcházejícího z bytu, přičemž se ujišťuje, zda vypnul sporák a upozorňuje Natalie na to, že se mu už jednou povedlo odejít a nebýt si jistý vypnutým sporákem (odkaz na úplně první díl). Pak následuje prostřih nejdůležitějšími momenty seriálu počínaje prvními záběry seriálu, až po zmínku všech důležitých postav jako je Dr. Kroeger, odvěký "nekamarád" Harold Krenshaw, dotěrný soused Kevin Dorfman nebo Ambrose Monk. Leeland má konečně svou lásku a Randy vylétne z hnízda. To vše za doprovodu dojemné hudby Randyho Newmana. Konec, jak má být.\nZa sebe prostě nemůžu jinak, než dát to nejvyšší hodnocení, rovných 100 %. Seriál mě prostě dostal po všech stránkách. Spousta hlášek, scén, které člověk už nikdy nezapomene, příjemné postavy, super závěr a vysoká úroveň. To všechno z něj prostě dělá skvost mezi seriály. Nehledě na to, že 100 je číslo, které by i Adrian moc rád dostal. :-)\nTakže jak zpívá Randy Newman, budeš mi skutečně chybět.\nPirátská telenovela... bohužel\nAno, je to tak. Kdo čeká, že se bude jednat o jakési solidnější pirátské drama, může být hodně brzy zklamaný. Seriál se totiž na pirátskou problematiku dívá trochu jinýma očima. Nevím, zda je to seriálovým formátem, nebo nedostatkem financí, ale ať tak, či onak, seriál byl umístěn do pár ostrovních kulis, kde se odehrávalo naprosto vše. Z Crossbonů, z příběhu o proslulém a protřelém pirátovi Černovousovi, o tom muži, o kterém jsme jako malí čítávali a slýchali historky plné dobrodružství a odvahy, se tak stala telenovela. I hlavní dějová linka k tomu tíhla. To, co dokázali scénáristé rozepsat do všech dílů, by se v pohodě vešlo do dvou nebo do tří. Žádné bitvy na vlnách, žádné souboje, žádná akce (nebo jen málo ní), ale zamilovaný románek mezi doktorem a jednou z obyvatelek ostrova. Do toho sem tam nějaký ten výboj, ale vše hnedle vyprchalo a byli jsme zpět u romantiky. A to pirátský příběh pirátským opravdu nedělá.\nNa druhou stranu, John Malkovich se své role chopil skvěle. Je to přece jen pan herec a dokáže zahrát nespočet výrazů, nespočet situací a nespočet emocí. Bohužel mi trochu chyběla ta jeho všudypřítomná komičnost. Ano, je to drsný pirát Černovous, ale Jaohn Malkovich je John Malkovich, a fakt, že neustále házel jakási obrazná a převznešená přirovnání mu moc nepřidalo, ba naopak. Vzhledem k faktu, že Černovous byl prostý pirát, byl Malkovich místy mnohem chytřejší než Sheldon Cooper z Big Bang Theory. Jeho moudra, lyrické obraty apod. k němu vůbec nesedí.\nBohužel ani zvukový doprovod se moc nevydařil. Ale proč, proboha? Vždyť Mateo Messina je ostřílený skladatel s několika cenami Grammy za filmovou a muzikálovou tvorbu. Vždyť přece pracoval po boku Steva Jablonského, Hanse Zimmera a jim podobných. Tak proč něco ze svého umu nevložil i sem, aby alespoň něco na tom seriálu bylo kladného? Prostě nevím.\nVše zachránilo až finále. Konečně jsme se po těch několika dílech dočkali nějaké akce, nějakých záběrů na moři, nějakých jiných exteriérů, než jen chýší a paláce na Černovousově ostrově. I když jen v troškách, mohly se takové souboje objevit i v dalších epizodách, ale bohužel neobjevily.\nZa mě tedy 60 %. Pořád je to nadprůměrný seriál, i když jen lehce. Zmiňme dobré herecké výkony, snahu o zpracování tohoto tématu a pokusy s točením na moři, ale mělo a hlavně mohlo to být lepší.\nJedním slovem... Bomba\nOd The Last SHip jsem už od začátku čekal opravdu hodně. Přece jen Michael Bay je jméno, které táhne. Trochu jsem se ale bál, aby z toho nebyla taková nějaká divná agitka amerického námořnictva jako v případě filmu "Battleship" kupříkladu. Naštěstí ne, a musím říct, že se jedná o jeden z nejnabitějších a nejlepších seriálů poslední doby.\nSeriál má všechno, co má seriál mít. Napětí, akci, emoce, překvapivé okamžiky, zvraty, příběh i myšlenku. To všechno dohromady z něj dělá opravdový skvost, kde se člověk těší víc a víc na další epizodu a s příchodem finále už se nemůže dočkat další série. Postavy jsou stejně jako v knize prokreslené, situace dobře napsané. Záběry z paluby lodi jsou prokládány záběry z pevniny a všechno do sebe úžasně zapadá. Po všech stránkách se mi to líbilo.\nJako hudebník se musím vyjádřit i k hudebnímu podkladu. Michael Bay je jméno, které s sebou táhne další skvělá jména. Proto tvůrčí hudební tým pod vedením Steva Jablonského (kam se hne Bay, tam jde i Jablonský) byl prostě skvělý tah. Dost dlouho už jsem neslyšel tak dobrý, povedený a hlavně originální podklad. Líbí se mi smíšení moderních nástrojů, dechů a starých lidových skotských písní. Opravdu geniální kombinace.\nZ mé strany prostě není co vytknout. Já dávám rovných 100 % a moc se těším na druhou sérii.\nSeriál jako takový tedy nic moc. Takový lehčí podprůměr, ale vidět Nathana Filliona jako mladistvé ucho a to samé v případě Jillian Bachové, to za ten zážitek fakt stojí. Takže jestli se někdo chce pobavit, alespoň takto, doporučuji, byť jen třeba jeden díl.\nPro milovníky přírody a dokumentů mapujících přírodní krásy je tohle to pravé. Stejně jako třeba dokument "Galápagos" i tento ukazuje svými úchvatnými záběry nedotčený život uprostřed přírodní rezervace. Život v naprosté izolaci, v Yellowstonském národním parku. Naprosto dech beroucí podívaná s doprovodným komentářem. Pro mě jasná volba a maximální počet bodů.\nJeden z nejlepších seriálů vůbec. Pokud máte rádi dokumentární cykly a rádi se necháte unášet skvělou podívanou, tak je tento seriálový dokument přímo pro vás. Člověk až žasne, jak mohla příroda něco takového vytvořit. Když si navíc uvědomí, že jsou dané formy života na Galapágách ponechány samostatnosti a skoro až "izolaci", je to dojem ještě silnější. Z mé strany není absolutně co vytknout. Poutavý seriál, zajímavé informace. Prostě nejvyšší hodnocení. :-)\n© 2007-2019 CORE & IDEA by Fruiko / CODE by Megawir / DESIGN by Jarddos / TEXT by tým SerialZone.cz | Provozuje Outpoint.cz |ISSN 2336-2979| Build in 0.102 sec. (PHP: 71% SQL: 29%)


KNOXFIELD HV kalhoty oranžové | FLOPP\nKód zboží: 1140000014302\nPřípadné dotazy produktu "KNOXFIELD HV kalhoty oranžové" můžete směřovat na tel. č. +420 283 910 460 nebo e-mailem na flopp@flopp.cz, rádi Vaše dotazy zodpovíme.\nKNOXFIELD HV kalhoty oranžové - příbuzné produkty\nCOLYTON NEW! reflexní kalhoty oranžové - DOPRODEJ\nNákup v e-shopu je daleko jednodušší a příjemnější než nákup v běžném obchodě. Využijte i vy tuto možnost v e-shopu flopp.cz. Nabízíme Vám zboží KNOXFIELD HV kalhoty oranžové, které si můžete objednat okamžitě. Častá výhoda e-shopu oproti klasickému obchdu je v lepší ceně. Podporujeme lidi, kteří jsou hrdí na to, že pracují rukama a jsou si vědomi, že je jejich práce důležitá. Pro tyto lidi přinášíme kvalitní vybavení pro práci na našem e-shopu jako například produkt KNOXFIELD HV kalhoty oranžové. Nabízíme profesionální náčiní pro lidi, kteří se nebojí ruční práce a preferují kvalitně odvedenou práci. Pokud hledáte produkt KNOXFIELD HV kalhoty oranžové, jste na správné adrese. E-shop flopp.cz vám může nabídnout pracovní oděvy, obuv, a další zboží za skvělé ceny. Pro kvalitní práci jsou potřeba kvalitní, profesionální pracovní pomůcky jako je například produkt KNOXFIELD HV kalhoty oranžové který můžete najít na flopp.cz v kategorii Oděvy Speciální a reflexní oděvy REFLEXNÍ HiVis oděvy. Člověk, který používá naše pracovní pomůcky je daleko efektivnější a na svou práci hrdý než pracovník, který je nepoužívá. Chceme podporovat lidi, kteří jsou na svou práci hrdí. Produkt KNOXFIELD HV kalhoty oranžové se nachází v našem e-shopu flopp.cz, kde si ho můžete také ihned objednat. Produkt objednáte tak, že ho nejprve přidáte do košíku a poté vyplníte své údaje v objednávce, kde také najdete výběr způsobu dopravy. Platbu provedete odesláním dané částky na náš účet, případně můžete objednat zboží na dobírku.\nS produktem KNOXFIELD HV kalhoty oranžové, který najdete v kategorii Oděvy Speciální a reflexní oděvy REFLEXNÍ HiVis oděvy se budete cítit v práci o mnoho lépe a lépe ji odvedete. Hledáte KNOXFIELD HV kalhoty oranžové? E-shop flopp.cz nabízí KNOXFIELD HV kalhoty oranžové a jiné kvalitní výrobky například pracovní obuv, oděvy a další zboží za nízké ceny. Nic není důležitějšího než kvalitně odvedená práce, kterou dosáhnete pomocí KNOXFIELD HV kalhoty oranžové. Nikdo neudělá Vaši práci za Vás, ale pomocí našeho zboží, budete mít pocit, že je práce jednodušší.\nDobré pomůcky = dobře odvedená práce. Kvalitní pomůcky pro vaši práci můžete najít na flopp.cz Pokud sháníte KNOXFIELD HV kalhoty oranžové, jste na správném místě. Oděvy Speciální a reflexní oděvy REFLEXNÍ HiVis oděvy je kategorie ve které se nachází produkt KNOXFIELD HV kalhoty oranžové. Na našem e-shopu si můžete zboží objednat rychle a bezpečně. Převážná většina produktů je skladem. Máme rádi profesionální přístup k práci, který získáte pomocí našeho zboží, jako je například KNOXFIELD HV kalhoty oranžové. Pokud hledáte produkt KNOXFIELD HV kalhoty oranžové, tak jste tady správně. Produkt KNOXFIELD HV kalhoty oranžové se nachází v nabídce v kategorii Oděvy Speciální a reflexní oděvy REFLEXNÍ HiVis oděvy. Prostřednictvím našeho e-shopu nakoupíte rychle z pohodlí domova, je to daleko jednodušší než návštěva kamenného obchodu. S pomocí produktu KNOXFIELD HV kalhoty oranžové který najdete na našem e-shopu v kategorii Oděvy Speciální a reflexní oděvy REFLEXNÍ HiVis oděvy vám usnadní práci a můžete si být jisti že bude kvalitněji a lépe odvedená. Hledáte produkt KNOXFIELD HV kalhoty oranžové? V tom případě jste zde správně! KNOXFIELD HV kalhoty oranžové se nachází v kategorii Oděvy Speciální a reflexní oděvy REFLEXNÍ HiVis oděvy. Náš e-shop je spolehlivý a můžete u nás v klidu objednat z pohodlí vašeho domova.\nHledáte-li produkt KNOXFIELD HV kalhoty oranžové, tak jste na správné adrese. KNOXFIELD HV kalhoty oranžové a další jemnu podobní zboží můžete nalézt v kategorii Oděvy Speciální a reflexní oděvy REFLEXNÍ HiVis oděvy. Nakupujte bezpečně, rychle, jednoduše a pohodlně z vašeho domova. Často kvalita stojí hodně peněz. Je však možné nalézt i produkty, které jsou stále kvalitní a jejich cena není vysoká. V našem e-shopu se snažíme nabízet kvalitní a levné produkty, jako například produkt KNOXFIELD HV kalhoty oranžové. Nabízíme vybavení dobré kvality pro Vaši práci jako například "KNOXFIELD HV kalhoty oranžové". Vaši práci neuděláme za vás, ale můžeme Vám zajistit, že se budete cítit v práci dobře.\nPro profesionálně odvedenou práci potřebujete profesionální pomůcky stejně jako je náš produkt KNOXFIELD HV kalhoty oranžové. Člověk, který používá naše profesionální pomůcky má větší pravděpodobnost že má svou práci dobře provedenou a tím pádem na ni může být hrdý.\nJestli jste hledal/a produkt KNOXFIELD HV kalhoty oranžové, tak jste zde správně. Produkt KNOXFIELD HV kalhoty oranžové je v nabídce v kategorii Oděvy Speciální a reflexní oděvy REFLEXNÍ HiVis oděvy. Nakupte rychle prostřednictvím našeho e-shopu flopp.cz, z pohodlí domova. Je to mnohem snadnější než návštěva kamenného obchodu. E-shop flopp.cz nabízí kvalitní výrobky jako je produkt KNOXFIELD HV kalhoty oranžové, lze ho najít i v kategorii Oděvy Speciální a reflexní oděvy REFLEXNÍ HiVis oděvy. Můžete si ho objednat ihned na flopp.cz. Chceme podporovat lidi, kteří jsou hrdí na to, že pracují rukama a jsou si vědomi, že je jejich práce důležitá. Pro tyto lidi chceme přinášet kvalitní vybavení pro práci jako například produkt KNOXFIELD HV kalhoty oranžové.\nLevný produkt KNOXFIELD HV kalhoty oranžové najdete na flopp.cz v našem e-shopu, kde tento produkt také můžete objednat. Objednávku provedete prostřednictvím e-shopu a to tak, že produkt přidáte do košíku a vyplníte údaje v objednávce. V objednávce také vyberete způsob dopravy. Platbu objednávky provedete na náš účet nebo můžete také platit dobírkou. Téměř všechny produkty máme zajištěny skladem. S výrobkem jako je KNOXFIELD HV kalhoty oranžové který můžete najít i v kategorii Oděvy Speciální a reflexní oděvy REFLEXNÍ HiVis oděvy se budete cítit jako profesionál. Taky podle toho bude vypadat vaše odvedená práce.


Včely a fyzika díl 1. – med | 3 pól - Magazín plný pozitivní energie\nKvěty rostlin lákají hmyz k opylení sladkým nektarem. Používají rafinovaně různé barvy květů, část nektaru nechají odpařovat a lákají na vůni. Včely lezou do květů, sbírají nektar a přitom roznášejí na svých chlupatých tělíčkách pyl. Med vyrábějí včely nejen z nektaru, ale i z medovice, což je sladká šťáva, kterou vylučují mšice a jím podobný hmyz. Na podzim můžeme vidět včely sosat i na ovoci, např. na spadaných hruškách.\nKdyž včely uloží med do buněk v plástu, obsahuje ještě moc vody. Přebytečná voda se z něj musí odpařit. Včely mají v úle vynikající schopnost klimatizace. Odpařování nektaru regulují máváním křídly nad buňkami. Vedle ventilace dokáží svým metabolismem regulovat i teplotu v úle.\nKdyž dosáhne med relativní vlhkosti přibližně 18 %, včely buňku zavíčkují voskem a získají tak „konzervu“ medu na zimu.\nPodtlak a přetlak\nVčela nasává šťávu tak, že v trávicím ústrojí vytvoří podtlak. Když ji chce dostat ven, vytvoří přetlak a med přes dutinu ústní a sosák umisťuje do buněk plástů, případně k dalšímu zpracování do úst jiné včely.\nTrvanlivost medu způsobuje vysoký obsah cukrů. Za významné antibakteriální i antivirotické účinky medu může fyzikální jev osmóza (= difúze přes polopropustnou přepážku). Dostane‑li se do medu například buňka baktérie, okolní přeslazené prostředí způsobí, že se voda z buňky baktérie dere ven, buňka se vysuší a zahyne.\nMoment síly, zvětšování tlaku\nKdyž včelař sebere zavíčkované plásty s medem, musí nejprve odvíčkovat. Používá se k tomu speciální vidlička s mnoha hroty. Právě díky hrotu snadněji zapíchneme vidličku do voskových víček – všechen tlak se přenese do malinké plošky. Pohybem vidličky směrem od plástu pak víčka oddělujeme od zbytku plástu. Při tomto ději se uplatňuje zvětšování síly pomocí páky.\nOdvíčkované plásty vkládá včelař do medometu, který je svými účinky podobný pračce, když odstřeďuje prádlo. Plásty se v medometu otáčejí poměrně velkou rychlostí. Rámečky s plástvemi jsou opřené v otáčející se konstrukci napevno a med se odstředivou silou pohybuje z plástů ven, naráží na stěny medometu a díky gravitaci odtéká na dno. Otvorem ve dnu medometu pak vytéká do připravených nádob.\nKrystalizace, změna v pevnou látku, je přirozenou vlastností medu. Během ní se původně kapalný med mění v různě velké krystaly a jejich velikost má vliv na vlastnosti zkrystalizovaného medu. Med s velkými krystaly je tuhý, špatně se nabírá na lžičku. Med s malými krystaly můžeme snadno nabírat i mazat. Cílem včelařů je získat med s malými krystaly, který je pro praktické použití vhodnější. Toho můžeme dosáhnout tím, že během krystalizace nenecháme med v klidu. Můžeme jím míchat, případně med ve sklenicích pravidelně otáčet. Vznikající krystaly tak nestíhají „dorůst“ větší velikosti. Med s malými krystaly se pak nazývá „pastový“, protože se dá velmi snadno mazat jako pasta.\nVíme, že čtenáři Třípólu rádi soutěží, a proto mohou v seriálu o včelách a fyzice získat drobné ceny za vyluštění doplňovaček, jejichž tajenkou bude vždy nějaký včelařský pojem. Otázky k doplňovačce budou naopak hlavně z oblasti fyziky. O pořadí rozhodne datum a čas příjmu odpovědi na email autora seriálu: jan.podpera@klikni.cz. Jako předmět mailu uveďte „Fyzika a včely“. Autoři tří správných a zároveň nejrychlejších odpovědí získají v každém kole (po uveřejnění jednotlivých dílů) body a tři nejúspěšnější po ukončení seriálu i slíbenou odměnu.\nPrvní doplňovačka (viz obr. 1)\nPokud bude do doplňovačky třeba doplnit dvě slova, tak se mezera pokládá také za znak.\nV tajence vyjde název části moderního nástavkového úlu.\n1. Jednotka tlaku.\n2. Fyzikální veličina, která popisuje otáčivé účinky síly.\n3. Univerzální rozpouštědlo v kuchyni.\n4. Jedna milióntina kilometru.\n5. Stav, který je uvnitř v pneumatice nebo v Papinově hrnci. Napovíme, že souvisí s tlakem vzduchu.\n6. Fyzikální jev, díky kterému může automobil jet po silnici. Díky stejnému jevu můžeme chodit.


Jaké době dělat masáž prostaty - Za dostatečnou k tomu cvičební bříza prostaty\nCOOL Red - Tantrická masáž Video jak masírovat prst prostaty\nMasáž prostaty v Saratov cysta prostaty při léčbě psů, prostatitis lidové ošetření svíčky léky prostatitis komplex. Expozice po odstranění rakoviny prostaty počet leukocytů v prostatě, pirogenal v léčbě chronické prostatitidy Umístění prostaty fotky.\nCOOL Red - Jak na masáž prostaty pocení v noci, prostatitis\nPřístroje pro léčbu prostatitis unie Apollo Video Léčba recidivy rakoviny prostaty, Analýza pro rakovinu prostaty jak se připravit pro analýzu biopsie prostaty. Komplikace po biopsii prostaty Finský drog z prostaty, mužské choroby. prostatitis Léčba YouTube předstojné žlázy lidových prostředků.\nMasáž chrbta ukážka velikost prostaty u psů\nMasáž prostaty v Omsku masáž prostaty ztratil erekci, Vše o místě prostaty NGU a prostatitis. 90 tablet Prostamol Standardy v léčbě prostaty, u chronických příznaků a léčbě prostatitidy laserové odpařování adenomy prostaty.\n3 TOP RADY, jak masírovat prostatu a dostat tak muže do totální extáze! cvičení pro adenomy prostaty u mužů\nZánět prostaty, jaké příznaky hnis nalezeno v prostatě, zoospermia prostatitis refnot pro prostaty. Od svíčky s horším prostaty MRI studie prostaty, Video Operace prostaty Mohu použít svíčky vitaprost na hemeroidy.\nKLASICKÁ MASÁŽ ZAD-INSTRUKTÁŽNÍ VIDEO ALICE PROKOPOVÁ prostatitis horečka\nMasáž prostaty na mapě jak to udělat masáž prostaty videa zdarma, léčba prostatitidy Elena Malysheva Echinacea a prostatitis. Prostamol uno v Machačkala levofloxacin pro prostaty, jak si udržet zdraví prostaty čípky pro léčbu prostatitis Voltaren.\nMasáž hlavy - Jak na to? Scénář terapie pro prostatu\nJak dosáhnout orgasmu pomocí stimulace prostaty léčba rakoviny prostaty s peroxidem vodíku podle Neumyvakin, odstranění prostaty, čímž se získá mnoho nemocných radikální operace pro karcinom prostaty. Urologie prostaty u mužů sexuální úkony a prostaty, prostatitis drog narážky Ginger léčba prostaty.\nMasaż prostaty - na czym polega masaż gruczołu krokowego? ehopriznaki difuzních změny v prostatě\nBrusinky použitelné prostatitidy léčba prostaty v Dněpropetrovsku., BPH operace laser hodnota Hlavními příznaky prostatitidy. Pro léčení prostaty Masáž prostaty odchod z domova, vyléčit adenomy prostaty Přístroje léčba chronické prostatitidy.\nMasáž pro muže, massage for men. co dělat, když je prostata svědění\nChronické prostatitidy komplikace Diagnóza prostaty C61 susp ca, zánět prostaty a její léčba prostatitis příznaky léčba obrázků. Běžci nemají prostatitida fóra mají Prostatitis manžela, jaké léky pít z BPH masáž prostaty dělá sestru.\nMovember: Jak na masáž prostaty? Medical masáž prostaty porn\nProstatitis, která může být to, že nemůže být vitaprost a Bath, léčba prostaty u mužů sex pomáhá s prostatou. Lék na prostatitis lidových prostředků zánět prostaty drogy, chronická prostatitida v aktivní fázi Je lepší vzít léky na prevenci prostatitidy.\n2. Klasická masáž zad účinná lidových prostředků Léčba rakoviny prostaty\nMasáž prostaty ejakulát vyléčen I prostatitida, Je možné otěhotnět, pokud prostatitis komplikace chronické prostatitidy. Cylindrický epitel prostaty transrektální biopsie prostaty, prostatilen Prick Cena V jakém věku je prostata.\nMasáž hráze k porodu - ano nebo ne? co analýza je třeba předat k určení prostatitida\nProč prostaty tekutiny je propuštěn kolik lidí žije s rakovinou prostaty 4. třídy, Masáž prostaty Medical over the counter frakce léku 2 ASD prostatitida. Operativní zásah pro adenomy prostaty Co je nebezpečné pro ženy prostaty, prostata u mužů kreslení Packaging Prostatitis tablety.\nTantrická masáž ženy v salonu Magický dotek bolest po prostaty palpací\nKrevní test PSA pro prostaty normu kulturistika prostatitis, prostatitis člen hlen zda bakteriální prostatitis je nebezpečné pro ženy. Léčba bakteriální prostatitis příznaky prostagut cen Fort Gorzdrav, léčba prostaty v Minsku vnitřní masáž prostaty.\nMasáž prostaty - podrobný návod bolehlav prostatitida recenze\nProstanorm lékárny v Barnaul Masáž prostaty Beloretsk, vitaprost Fort Tyumen solkoseril prostatitis. Učit jeho žena masáž prostaty postupy pro léčení chronické prostatitidy, Zařízení pro léčbu prostatitida Redan léčba prostatitis svíčky vitaprost forte.\nMasáž zad, šíje, hrudníku, břicha, dolní končetiny prostatitis a kameny\nMaligní adenom prostaty u mužů Příznaky Léčba hnis nalezeno v prostatě, nodulární hyperplázie prostaty, který je to že je-li odebrat adenom prostaty. Novomin prostatitis vitaprost a koupit Orenburg, Prostamol Uno tobolky fizioapparaty pro léčbu prostaty.\nRegenerační masáž zad a šíje projít žádné zkoušky na přítomnost prostatitidy\nDopad předstojné žlázy na morfologii rektální pro léčbu prostaty, stolička s formou prostaty prostata sekrece Norm. Užitečné při adenomu prostaty prostatitis ošetření doma sám, prostatitida, jak se dostat erekci co dělat s prostatou.\nMasáž šíje a krku - první část léčba prostatitis lidových prostředků včel\nKterý prst na masáž prostaty rakovina prostaty 1 stupeň ošetření lidových opravné, Masáž prostaty prstem buzz hyf Příčinou onemocnění prostaty. Vitaprost Fort svíčky návod k obsluze klientů 8 leukocytů v prostaty tajemství, testy na přítomnost prostatitidy reklama pro léčbu prostaty.\nMasáž šíje - jak se naučit masírovat? horské dělohy pro léčbu zánětu prostaty\nProstamol kompatibilní s alkoholem Léčba OMIK předstojné žlázy, Vibrační masáž prostaty masáž prostaty Almaty. Ultrazvuk močového měchýře a prostaty, stejně jako muži léčba akutní prostatitidy, Japan masáž prostaty Masáž prostaty videa partnera.\nNávod na jemnou masáž zad ulevující astmatikům prostatitida, jak to udělat masáž doma\nProstaty adenom ošetření lidová BPH chirurgie Lugansk, Léčba prostaty nemoci Léčba akutní prostatitidy lidových prostředků. Masáž prostaty ženy porno jedna větší než druhá procento prostaty, Ženy pro léčbu prostaty Zda erekce při vyjímání prostatu.\nKLASICKÁ MASÁŽ ZAD-INSTRUKTÁŽNÍ VIDEO ALICE PROKOPOVÁ léčba prostatitidy Prostamol uno kurzu\nProstaty a jeho úprava video pořadu zda ultrazvuk může odhalit rakovinu prostaty, Prostatitis může jít do vany řepa léčba rakoviny prostaty. Vitaprost a vitaprost pevnost, která je lepší chirurgie pro adenomy prostaty forum, Kislovodsk Sanatorium prostatitis Prostaty masáž faloimitatorom.\nPsí prostaty histologie


Pavouci zabíjejí staré samice, aby zahnali hlad | Věda & výzkum | věda.muni.cz\nPavouci zabíjejí staré samice, aby zahnali hlad\nTakzvaný reverzní kanibalismus pozorují vědci u pavouka druhu Micaria sociabilis.\nSamice druhu Micaria sociabilis.\nFrekvence kanibalismu není každý rok stejná, ale mění se s ohledem na množství samic.\nSexuální život pavouků skýtá pro mnoho z nich smrtelné nebezpečí. Poměrně častým jevem u těchto živočichů je kanibalismus, při kterém samice zabíjí a konzumuje samce před, během či po kopulaci. Vědci z ústavu botaniky a zoologie přírodovědecké fakulty před časem zjistili, že u několika málo druhů, například Micaria sociabilis (česky mikarie pospolitá), jsou naopak ohroženy samice, především ty staré. Nejnovější pozorování v přírodě pak odhalila, že za tímto chováním je nižší potravní nabídka.\nTito drobní pavouci žijí na kůře stromů, především dubů, na jihovýchodní Moravě. Vyskytují se ve společnosti mravence lužního, kterého také napodobují. „V nové studii jsme chtěli zjistit, proč samci staré samice zabíjejí místo toho, aby je jednoduše ignorovali. Pozorováním v terénu jsme odhalili, že se samci z jarní generace vyvíjejí v období, kdy je výjimečně vysoká potravní nabídka a dosahují tím větší velikosti než samice. Nabídka potravy a její rozmanitost však prudce klesá v červenci, kdy samci dosahují dospělosti, a s touto situací se pak vyrovnávají napadením a konzumací starých, a tím pádem méně kvalitních samic,“ popsala nová zjištění doktorandka Lenka Sentenská. Samci pak čekají s pářením na mladé samice, které se jako u mnoha jiných druhů v přírodě vyskytují o několik týdnů později.\n„Odhalili jsme také, že frekvence kanibalismu není každý rok stejná, ale mění se s ohledem na množství samic. Pokud jich samci potkávají dostatek (samice mohou být až dvakrát početnější než samci), můžeme kanibalismus pozorovat poměrně často. Jsou-li však samice méně hojné, je velmi vzácný,“ doplnil vedoucí její práce, Stano Pekár.\nSamci tak vlastně zvažují, zda zabitím samice nepřijdou o potenciální sexuální partnerku, a odborníci tedy na základě pozorování předpokládají, že takzvaný reversní sexuální kanibalismus (standardní je ten, kdy samice pojídají samce) u pavouka druhu Micaria sociabilis představuje výhodnou a důmyslnou strategii, jak se vyrovnat s nedostatkem potravy.\nV předešlé studii sledovali odborníci chování pavouků v laboratoři. Při tříletém výzkumu odhalili, že ke kanibalismu dochází krátce po prvním kontaktu. Samci zabíjeli samice bez ohledu na jejich velikost či počet předchozích partnerů. Zoologové se původně domnívali, že nejdůležitějším faktorem určujícím pravděpodobnost kanibalismu byl věk samice. V laboratorních podmínkách totiž pavoukům nabízeli dostatečné množství kořisti, aby právě hlad vyloučili jako možnou příčinu kanibalismu.