499/2004 Sb. ZÁKON ČÁST PRVNÍ ARCHIVNICTVÍ A SPISOVÁ SLUŽBA - PDF\nDownload "499/2004 Sb. ZÁKON ČÁST PRVNÍ ARCHIVNICTVÍ A SPISOVÁ SLUŽBA"\n1 Změna: 413/2005 Sb., 444/2005 Sb. Změna: 112/2006 Sb. Změna: 181/2007 Sb. Změna: 296/2007 Sb. Změna: 32/2008 Sb. Změna: 190/2009 Sb. Změna: 227/2009 Sb. Změna: 424/2010 Sb. Změna: 167/2012 Sb. Změna: 89/2012 Sb., 303/2013 Sb. Změna: 56/2014 Sb. Změna: 250/2014 Sb. 499/2004 Sb. ZÁKON ze dne 30. června 2004 o archivnictví a spisové službě a o změně některých zákonů Parlament se usnesl na tomto zákoně České republiky: Tento zákon upravuje a) výběr a evidenci archiválií, b) ochranu archiválií, c) práva a povinnosti vlastníků archiválií, ČÁST PRVNÍ ARCHIVNICTVÍ A SPISOVÁ SLUŽBA HLAVA I ÚVODNÍ USTANOVENÍ 1 Předmět úpravy d) práva a povinnosti držitelů a správců archiválií (dále jen "držitel archiválie"), e) využívání archiválií, f) zpracování osobních údajů pro účely archivnictví, g) soustavu archivů, h) práva a povinnosti zřizovatelů archivů, i) spisovou službu, j) působnost Ministerstva vnitra (dále jen "ministerstvo") a dalších správních úřadů na úseku archivnictví a výkonu spisové služby, k) správní delikty. Pro účely tohoto zákona se rozumí 2 Vymezení pojmů a) archivnictvím obor lidské činnosti zaměřený na péči o archiválie jako součásti národního kulturního dědictví a plnící funkce správní, informační, vědecké a kulturní, b) péčí o archiválie jejich výběr, evidence, ochrana, archivní zpracování, uložení a zpřístupnění, c) archivem zařízení podle tohoto zákona, které slouží k ukládání archiválií a péči o ně,\n2 d) původcem každý, z jehož činnosti dokument vznikl; za dokument vzniklý z činnosti původce se považuje rovněž dokument, který byl původci doručen nebo jinak předán, e) dokumentem každá písemná, obrazová, zvuková nebo jiná zaznamenaná informace, ať již v podobě analogové či digitální, která byla vytvořena původcem nebo byla původci doručena, f) archiválií takový dokument, který byl vzhledem k době vzniku, obsahu, původu, vnějším znakům a trvalé hodnotě dané politickým, hospodářským, právním, historickým, kulturním, vědeckým nebo informačním významem vybrán ve veřejném zájmu k trvalému uchování a byl vzat do evidence archiválií; archiváliemi jsou i pečetidla, razítka a jiné hmotné předměty související s archivním fondem či s archivní sbírkou, které byly vzhledem k době vzniku, obsahu, původu, vnějším znakům a trvalé hodnotě dané politickým, hospodářským, právním, historickým, kulturním, vědeckým nebo informačním významem vybrány a vzaty do evidence, g) výběrem archiválií posouzení hodnoty dokumentů a rozhodnutí o jejich vybrání za archiválie a zařazení do evidence archiválií, h) archivním fondem soubor archiválií, který vznikl výběrem z dokumentů vytvořených z činnosti původce, i) archivní sbírkou soubor archiválií navzájem propojených jedním nebo několika společnými znaky, j) archivní pomůckou informační systém, který se vytváří při archivním zpracování a slouží pro evidenci a orientaci v obsahu a časovém rozsahu archivního fondu, archivní sbírky nebo jejich částí, k) archivním zpracováním třídění, pořádání a popis archiválií, l) výkonem spisové služby zajištění odborné správy dokumentů vzniklých z činnosti původce, popřípadě z činnosti jeho právních předchůdců, zahrnující jejich řádný příjem, evidenci, rozdělování, oběh, vyřizování, vyhotovování, podepisování, odesílání, ukládání a vyřazování ve skartačním řízení, a to včetně kontroly těchto činností, m) spisovnou místo určené k uložení, vyhledávání a předkládání dokumentů pro potřebu původce a k provádění skartačního řízení, n) správním archivem součást původce určená k dohledu na spisovou službu původce a k uložení, vyhledávání a předkládání dokumentů se skartační lhůtou delší než 5 let, o) metadaty data popisující souvislosti, obsah a strukturu dokumentů a jejich správu v průběhu času, p) spisovým řádem vnitřní předpis stanovící základní pravidla pro manipulaci s dokumenty a skartační řízení, q) spisovým znakem označení, které zařazuje dokumenty do věcných skupin pro účely jejich budoucího vyhledávání, ukládání a vyřazování, r) skartačním znakem označení dokumentu, podle něhož se dokument posuzuje ve skartačním řízení, s) skartační lhůtou doba, během níž musí být dokument uložen u původce, t) zaměstnancem osoba ve služebním poměru, pracovněprávním nebo jiném obdobném vztahu. HLAVA II ARCHIVNICTVÍ Díl 1 Výběr archiválií a jejich evidence Výběr archiválií 3 (1) Povinnost uchovávat dokumenty a umožnit výběr archiválií mají a) organizační složky státu, b) ozbrojené síly, c) bezpečnostní sbory, d) státní příspěvkové organizace, e) státní podniky, f) územní samosprávné celky,\n3 g) organizační složky územních samosprávných celků, vytvářejí-li dokumenty uvedené v přílohách č. 1 nebo 2 k tomuto zákonu, h) právnické osoby zřízené nebo založené územními samosprávnými celky, vytvářejí-li dokumenty uvedené v přílohách č. 1 nebo 2 k tomuto zákonu, i) vysoké školy, j) školy a školská zařízení s výjimkou mateřských škol, výchovných a ubytovacích zařízení a zařízení školního stravování (dále jen školy ), k) zdravotní pojišťovny, l) veřejné výzkumné instituce, m) právnické osoby zřízené zákonem, (dále jen veřejnoprávní původci ). (2) Povinnost uchovávat dokumenty a umožnit výběr archiválií mají za podmínek stanovených tímto zákonem také a) obchodní společnosti a družstva s výjimkou bytových družstev, pokud jde o dokumenty uvedené v příloze č. 1 k tomuto zákonu, b) politické strany, politická hnutí, spolky, odborové organizace, organizace zaměstnavatelů, církve a náboženské společnosti, profesní komory, nadace, nadační fondy, ústavy a obecně prospěšné společnosti, c) notáři, pokud jde o dokumenty uvedené v příloze č. 1 k tomuto zákonu, (dále jen soukromoprávní původci ). (3) Povinnost uchovávat dokumenty a umožnit výběr archiválií mají dále právní nástupci veřejnoprávních a soukromoprávních původců, jde-li o dokumenty, ke kterým měli tuto povinnost již tito původci. (4) Povinnost uchovávat dokumenty a umožnit výběr archiválií mají dále podnikatelé, kterým bylo uděleno státní povolení k provozování živnosti vedení spisovny (dále jen koncese k vedení spisovny ), jde-li o dokumenty, ke kterým mají tuto povinnost veřejnoprávní původci, soukromoprávní původci nebo jejich právní nástupci a které byly veřejnoprávními původci, soukromoprávními původci nebo jejich právními nástupci těmto podnikatelům předány k zajištění odborné správy. (5) V případě dokumentů v digitální podobě se jejich uchováváním rozumí rovněž zajištění věrohodnosti původu dokumentů, neporušitelnosti jejich obsahu a čitelnosti, tvorba a správa metadat náležejících k těmto dokumentům v souladu s tímto zákonem a připojení údajů prokazujících existenci dokumentu v čase. Tyto vlastnosti musí být zachovány do doby provedení výběru archiválií. a) době vzniku, b) obsahu, c) původu, d) vnějším znakům. (6) Výběr archiválií provádí archiv podle své působnosti (dále jen "příslušný archiv"). Kritériem výběru archiválií je trvalá hodnota dokumentu vzhledem k (1) Podle doby vzniku se příslušným archivem za archiválie vybírají a) dokumenty vzniklé do roku 1850, b) dokumenty z oborů průmyslové a zemědělské výroby, úvěrové soustavy a pojišťovnictví, finančního a důlního podnikání včetně patentů na významné vynálezy vzniklé do roku 1900, c) fotografické záznamy vzniklé do roku 1900, d) zvukové záznamy vzniklé do roku 1930, e) filmové záznamy vzniklé do roku (2) Podle obsahu se za archiválie příslušným archivem vybírají dokumenty, které mají trvalou hodnotu danou jejich politickým, hospodářským, právním, historickým, kulturním, vědeckým nebo informačním významem; k výběru musí být vždy předloženy dokumenty uvedené v příloze č. 2 k tomuto zákonu. 4 5 (3) Podle původu se za archiválie příslušným archivem vybírají dokumenty, které mají trvalou hodnotu vzhledem k\n4 významu, funkci anebo postavení jejich původce. (4) Podle vnějších znaků se za archiválie příslušným archivem vybírají dokumenty, které mají trvalou hodnotu vzhledem k jejich výtvarné hodnotě, jazyku, písmu, psací látce, způsobu vyhotovení, případně i dalším obdobným vlastnostem. Výběr archiválií z dokumentů původců provádí příslušný archiv ve skartačním řízení nebo mimo skartační řízení. 6 Výběr archiválií ve skartačním řízení (1) Výběr archiválií ve skartačním řízení provádí příslušný archiv z dokumentů veřejnoprávního původce, z dokumentů jeho právního předchůdce a z dokumentů soukromoprávního původce, má-li zřízen soukromý archiv. (2) Výběr archiválií ve skartačním řízení provádí příslušný archiv z dokumentů soukromoprávního původce, požádá-li o to soukromoprávní původce. (3) Skartační řízení je postup, při kterém se vyřazují dokumenty, jimž uplynuly skartační lhůty a jež jsou nadále nepotřebné pro činnost původce. (4) Za řádné provedení skartačního řízení odpovídá původce nebo jeho právní nástupce. Tyto subjekty jsou povinny umožnit příslušnému archivu dohled na provádění skartačního řízení a výběr archiválií ve skartačním řízení. (1) Skartační řízení se provede v kalendářním roce následujícím po uplynutí skartační lhůty dokumentu. Skartační řízení může být po dohodě s příslušným archivem provedeno i později, pokud subjekt uvedený v 7 odst. 4 dokumenty potřebuje pro další vlastní činnost. (2) Skartační řízení se provádí na základě skartačního návrhu. Skartační návrh zašle subjekt uvedený v 7 odst. 4 příslušnému archivu k posouzení a k provedení výběru archiválií. (3) Skartační řízení se dále provede vždy před zánikem veřejnoprávního původce. Není-li toto možné, provede se výběr archiválií mimo skartační řízení. (1) Skartační návrh zpracovaný subjektem uvedeným v 7 odst. 4 obsahuje a) označení subjektu uvedeného v 7 odst. 4, b) seznam dokumentů navržených ke skartačnímu řízení a dobu jejich vzniku; jsou-li do výběru archiválií ve skartačním řízení zařazeny rovněž dokumenty vzniklé z činnosti původce, jehož je zpracovatel skartačního návrhu právním nástupcem, uvedou se tyto dokumenty s označením tohoto původce v seznamu samostatně. (2) Prováděcí právní předpis stanoví podrobnosti skartačního řízení a postupu při vyřazování dokumentů. (1) Na základě skartačního řízení příslušný archiv určí, do čí péče budou dokumenty vybrané jako archiválie náležet, a vyhotoví protokol o provedeném skartačním řízení. (2) Protokol podle odstavce 1 obsahuje a) soupis dokumentů nebo souborů dokumentů, které byly vybrány za archiválie, b) označení archivu určeného podle odstavce 1, c) soupis dokumentů, které lze zničit; soupis se nepořizuje, lze-li využít seznamu dokumentů navržených ke skartačnímu řízení podle 9 odst. 1 písm. b). (3) V případě, že subjekt uvedený v 7 odst. 4 nesouhlasí s obsahem protokolu podle odstavce 1, může proti němu do 15 dnů ode dne doručení protokolu podat námitky ke správnímu úřadu na úseku archivnictví a výkonu spisové služby. Podáním námitky je zahájeno správní řízení. (4) Subjekt uvedený v 7 odst. 4 může zničit dokumenty určené ve skartačním řízení ke zničení a uvedené v soupisu dokumentů podle odstavce 2 písm. c) po uplynutí lhůty pro podání námitek podle odstavce 3 a v případě podání námitek po ukončení řízení o námitkách. Výběr archiválií mimo skartační řízení 11 (1) Výběr archiválií mimo skartační řízení provádí příslušný archiv z dokumentů\n5 a) soukromoprávního původce, b) původce uvedeného v 7 odst. 1, které neprošly skartačním řízením, c) nabídnutých vlastníkem České republice nebo jinému zřizovateli veřejného archivu darem, ke koupi nebo do úschovy, d) České republiky, které připadlo vlastnictví k nim odúmrtí, e) nalezených. (2) Výběr archiválií mimo skartační řízení prováděný podle odstavce 1 písm. a) a c) se zahajuje na žádost původce nebo vlastníka dokumentů. Na základě žádosti dohodne původce nebo vlastník dokumentů s příslušným archivem termíny, v nichž bude výběr archiválií mimo skartační řízení proveden; v případě zrušení původce, jeho vstupu do likvidace nebo při prohlášení konkurzu na původce požádá původce o výběr archiválií mimo skartační řízení neprodleně. Příslušný archiv si před provedením výběru archiválií mimo skartační řízení může od původce nebo vlastníka dokumentů vyžádat seznam dokumentů navržených pro výběr archiválií s uvedením doby jejich vzniku. Jsou-li do výběru archiválií mimo skartační řízení zařazeny rovněž dokumenty vzniklé z činnosti původce, jehož je zpracovatel skartačního návrhu, který je původcem podle odstavce 1 písm. a), právním nástupcem, uvedou se tyto dokumenty s označením původce v seznamu samostatně; obdobně se postupuje, jsou-li do výběru archiválií zařazovány dokumenty podle odstavce 1 písm. c). (3) Výběr archiválií mimo skartační řízení podle odstavce 1 písm. b), d) a e) a v případech, kdy dojde k zániku původce bez právního nástupce, se provádí z moci úřední. (4) Výběr archiválií mimo skartační řízení podle odstavce 1 písm. b) provádí archiv, který by byl příslušný k výběru archiválií ve skartačním řízení. (5) Dokumenty uložené v muzeích, knihovnách, galeriích, památnících, veřejných výzkumných institucích a vysokých školách (dále jen kulturně vědecké instituce ) v důsledku jejich akviziční a sbírkotvorné činnosti splňující kritéria podle 4 a 5 nebo podle přílohy č. 2 k tomuto zákonu a vzaté do evidence archiválií se považují za archiválie vybrané mimo skartační řízení. Ustanovením věty první nejsou dotčeny povinnosti kulturně vědeckých institucí podle 3, jedná-li se o dokumenty vzniklé z jejich činnosti. (1) Po ukončení výběru archiválií mimo skartační řízení vyhotoví příslušný archiv protokol o provedeném výběru archiválií mimo skartační řízení a určí, do čí péče budou dokumenty vybrané jako archiválie náležet. Byl-li výběr archiválií mimo skartační řízení proveden na žádost vlastníka dokumentu vybraného jako archiválie, lze tento dokument svěřit do péče archivu pouze se souhlasem tohoto vlastníka a na základě jeho přivolení s určením, do čí péče bude dokument náležet. (2) Ustanovení 10 odst. 2 písm. a) a b) se na obsah protokolu podle odstavce 1 použije obdobně. (3) V případě, že původce nebo vlastník dokumentu nesouhlasí s obsahem protokolu o provedeném výběru archiválií mimo skartační řízení, může proti němu do 15 dnů ode dne doručení protokolu podat námitky ke správnímu úřadu na úseku archivnictví a výkonu spisové služby. Podáním námitky je zahájeno správní řízení. 12 Společná ustanovení k výběru archiválií (1) U dokumentů obsahujících utajované informace 2) lze k výběru archiválií předložit pouze dokumenty navržené k vyřazení a zničení; u ostatních dokumentů lze výběr archiválií provést až po zrušení stupně utajení. Výběr archiválií, u nichž nebyl zrušen stupeň utajení nebo nelze stupeň utajení zrušit, provádějí příslušné bezpečnostní archivy. (2) U dokumentů obsahujících obchodní, 3) bankovní 4) nebo obdobné tajemství lze k výběru archiválií předložit pouze dokumenty navržené k vyřazení a zničení; u ostatních dokumentů lze výběr archiválií provést jen se souhlasem původce. Byl-li dokument vybrán jako archiválie, původce jej po výběru archiválií opatří doložkou, v níž uvede druh tajemství v dokumentu obsažený. Ochrana obchodního, bankovního nebo obdobného tajemství není vybráním dokumentů za archiválie dotčena. (3) K výběru archiválií z dokumentů obsahujících osobní údaje a k jejich trvalému uchovávání se nevyžaduje souhlas fyzické osoby podle zvláštního právního předpisu.5) (4) Při výběru archiválií jsou osoby provádějící výběr archiválií oprávněny vstupovat s vědomím původce nebo vlastníka dokumentu do objektů, na pozemky a do jiných prostor, pokud nelze výběr archiválií provést jiným způsobem. Jestliže vlastník dokumentu není vlastníkem objektu nebo pozemku anebo jiných prostor, kde se dokument nachází, lze do nich vstupovat jen se souhlasem jejich vlastníka. (5) Původce, který nevykonává spisovou službu v elektronické podobě v elektronických systémech spisové služby, převede dokument v digitální podobě určený k výběru archiválií mimo skartační řízení do výstupního datového formátu stanoveného prováděcím právním předpisem a opatří ho metadaty stanovenými prováděcím právním předpisem podle 19 písm. g), a to nejpozději při přípravě výběru archiválií mimo skartační řízení. Pokud dokument nelze převést do stanoveného datového formátu a opatřit ho metadaty, a to ani ve spolupráci s příslušným archivem, dokument jeho původce převede do analogové podoby. (6) Dokumenty se předkládají k výběru archiválií příslušnému archivu bez ohledu na místo jejich uložení. 13\n6 (1) Zaměstnanci správních úřadů na úseku archivnictví a výkonu spisové služby, zaměstnanci archivů a jejich zřizovatelé jsou povinni zachovávat mlčenlivost o všech skutečnostech, které se dozvěděli při výkonu činností podle tohoto zákona. Této povinnosti mohou být zproštěni příslušným správním úřadem na úseku archivnictví a výkonu spisové služby; zproštění musí být písemné s uvedením rozsahu a účelu. Povinnost mlčenlivosti stanovená zvláštními právními předpisy 6) tím není dotčena. (2) Je-li zřizovatelem archivu právnická osoba, vztahuje se povinnost zachovávat mlčenlivost podle odstavce 1 na fyzické osoby, které se vzhledem ke svému zaměstnání, funkci nebo obdobnému postavení v této právnické osobě s chráněnými údaji seznámily. (3) Povinnost zachovávat mlčenlivost trvá i po skončení služebního poměru, pracovněprávního nebo jiného obdobného vztahu. (1) Dokumenty vybrané jako archiválie a určené do péče archivu předá původce nebo vlastník dokumentu na základě protokolu o provedeném skartačním řízení nebo protokolu o provedeném výběru archiválií mimo skartační řízení určenému archivu. O předání se sepíše úřední záznam, jehož součástí je soupis předávaných dokumentů; u každého dokumentu v digitální podobě se uvedou údaje nutné pro jeho vyhledávání. Prováděcí právní předpis stanoví náležitosti soupisu předávaných dokumentů v digitální podobě. (2) Archiválie ve vlastnictví České republiky a archiválie ve vlastnictví územních samosprávných celků nebo jiných veřejnoprávních původců náležejí do péče veřejných archivů. Archiválie získané akviziční a sbírkotvornou činností kulturně vědecké instituce náležejí do péče této instituce. (3) Archiválie v digitální podobě náležející do péče Národního archivu, Archivu bezpečnostních složek nebo státních oblastních archivů se ukládají v Národním archivu. Archiválie v digitální podobě náležející do péče ostatních archivů se v těchto archivech ukládají, je-li jejich zřizovatelům uděleno oprávnění k ukládání archiválií v digitální podobě. Není-li zřizovatel archivu držitelem oprávnění k ukládání archiválií v digitální podobě, archiválie v digitální podobě náležející do jeho péče se na základě písemné dohody zřizovatelů archivů uloží v Národním archivu nebo v archivu, jehož zřizovateli je uděleno oprávnění k ukládání archiválií v digitální podobě (dále jen digitální archiv ). Neuzavře-li zřizovatel archivu dohodu o uložení archiválií, archiválie v digitální podobě náležející do jeho péče se uloží v Národním archivu. Příslušnost archivu, do jehož péče archiválie v digitální podobě náleží, není jejím uložením v Národním archivu nebo v digitálním archivu dotčena. (4) Příslušný archiv může na základě žádosti původce vydat trvalý skartační souhlas na jím stanovený druh dokumentů, které lze zničit i bez výběru archiválií. Nedodrží-li původce podmínky stanovené v trvalém skartačním souhlasu, příslušný archiv může trvalý skartační souhlas zrušit z moci úřední. V případě zániku původce vydaný trvalý skartační souhlas nepřechází na právního nástupce Evidence archiválií (1) Po provedeném výběru archiválií jsou dokumenty vybrané jako archiválie vzaty do evidence archiválií. (2) Archiválie, které jsou evidovány na území České republiky, tvoří Národní archivní dědictví. Národní archivní dědictví je vedeno v základní, druhotné a ústřední evidenci. Základní jednotkou evidence je archivní fond, archivní sbírka nebo jejich část nebo jednotlivá archiválie. (3) Základní evidenci Národního archivního dědictví, která zahrnuje evidenci přírůstků a úbytků archiválií, evidenční listy Národního archivního dědictví a evidenci archivních pomůcek, vedou archivy a kulturně vědecké instituce, v jejichž péči se archiválie nacházejí. Archivy a kulturně vědecké instituce zařadí základní jednotky evidence do základní evidence Národního archivního dědictví po výběru archiválií. Pokud je jako archiválie vybrán dokument v digitální podobě, jako archiválie se eviduje a v Národním archivu nebo v digitálním archivu se ukládá jeho replika; replikou se pro účely péče o archiválii v digitální podobě rozumí řetězec znaků totožný s dokumentem v digitální podobě, z něhož byl vytvořen. (4) Základní evidenci části Národního archivního dědictví, která nenáleží do péče archivů nebo kulturně vědeckých institucí, vedou Národní archiv ( 46) nebo státní oblastní archivy ( 49) podle své působnosti. (5) Druhotnou evidenci Národního archivního dědictví náležejícího do péče archivů nebo kulturně vědeckých institucí, která zahrnuje evidenční listy Národního archivního dědictví a evidenci archivních pomůcek, vedou Národní archiv nebo státní oblastní archivy podle své působnosti. Archivy a kulturně vědecké instituce jsou povinny archivu, který vede druhotnou evidenci, poskytovat údaje z evidenčních listů Národního archivního dědictví a z evidence archivních pomůcek a zasílat mu stejnopisy svých archivních pomůcek. (6) Ústřední evidenci Národního archivního dědictví, která zahrnuje evidenční listy Národního archivního dědictví a evidenci archivních pomůcek, vede ministerstvo. Archivy a kulturně vědecké instituce vedoucí základní evidenci jsou povinny poskytovat ministerstvu údaje z evidenčních listů Národního archivního dědictví a z evidence archivních pomůcek a zasílat mu stejnopisy svých archivních pomůcek. (1) Každá evidence Národního archivního dědictví je uchovávána v listinné formě nebo na technických nosičích dat nebo způsobem kombinujícím uvedené formy a ve stejné formě je i předávána. Základní evidence Národního archivního 16 17\n7 dědictví musí být vždy uchovávána i v listinné formě. (2) Ministerstvo rozhodne na návrh zřizovatele archivu o vyřazení z evidencí Národního archivního dědictví a) archivního fondu nebo archivní sbírky z důvodu přehodnocení jejich významu, b) archivního fondu, archivní sbírky nebo archiválie z důvodu zničení; v případě archivního fondu, archivní sbírky nebo archiválie v digitální podobě se za zničení považuje rovněž narušení jejich obsahu, ztráta jejich čitelnosti nebo ztráta metadat nezbytných pro nakládání s archivním fondem, archivní sbírkou nebo archiválií v digitální podobě, c) archivního fondu, archivní sbírky nebo archiválie z důvodu vydání do zahraničí. (3) Archiv nebo kulturně vědecká instituce vyřadí archiválii, kterou vedou v základní evidenci, z evidencí Národního archivního dědictví z důvodu přehodnocení významu. (4) Návrh na vyřazení z evidencí Národního archivního dědictví podle odstavce 2 podávají subjekty vedoucí archivní fond, archivní sbírku nebo archiválie v základní evidenci. (5) Návrh podle odstavce 4 obsahuje a) označení subjektu podávajícího návrh, b) označení archivního fondu, archivní sbírky nebo archiválie, c) důvod vyřazení archivního fondu, archivní sbírky nebo archiválie, d) stejnopis aktuálního evidenčního listu Národního archivního dědictví archivního fondu nebo archivní sbírky, které jsou předmětem vyřazení, nebo archivního fondu či archivní sbírky, do nichž vyřazované archiválie patří, e) velikost vyřazovaného archivního fondu, archivní sbírky nebo archiválie v bytech, navrhuje-li se vyřadit archivní fond, archivní sbírku nebo archiválii v digitální podobě. (1) Ministerstvo vede evidenci všech archiválií, archivních sbírek a archivních fondů nebo jejich ucelených částí prohlášených za archivní kulturní památky nebo za národní kulturní památky. Archivy, v nichž jsou tyto archiválie, archivní sbírky, archivní fondy nebo jejich ucelené části uloženy, je vedou ve zvláštní evidenci. Zvláštní evidence obsahuje a) popis základních charakteristických rysů archiválie, archivní sbírky, archivního fondu nebo jejich ucelené části, b) údaje o tom, kdy byla archiválie, archivní sbírka, archivní fond nebo jejich ucelená část prohlášena za archivní kulturní památku nebo za národní kulturní památku, c) údaje o tom, kdo o archiválii, archivní sbírku, archivní soubor nebo jejich ucelenou část pečuje a kde je uložena. (2) Ministerstvo eviduje archivy a kulturně vědecké instituce, které vedou základní evidenci Národního archivního dědictví. Při vedení této evidence je ministerstvo oprávněno zjišťovat, zpracovávat a uchovávat tyto údaje: a) název a sídlo archivu nebo kulturně vědecké instituce, b) název, sídlo a identifikační číslo osoby (dále jen identifikační číslo ) právnické osoby, která je zřizovatelem subjektu nebo zařízení uvedeného v písmenu a) nebo vůči němu plní funkci zřizovatele, c) jméno, příjmení, datum narození a místo trvalého pobytu fyzické osoby, je-li zřizovatelem subjektu nebo zařízení uvedeného v písmenu a). (3) Při vedení evidence podle tohoto zákona jsou ministerstvo, Národní archiv, Archiv bezpečnostních složek a státní oblastní archivy oprávněny zjišťovat, zpracovávat a uchovávat údaje o původcích, vlastnících a držitelích archiválií v rozsahu 18 a) jména, příjmení, místa trvalého pobytu a data narození, jde-li o fyzickou osobu, nebo b) názvu, identifikačního čísla a sídla, jde-li o právnickou osobu. (1) V případě zániku veřejného archivu určí ministerstvo archiv, do jehož péče budou archiválie náležet; určení archivu předchází zániku veřejného archivu. Archiválie mohou být svěřeny do péče Národního archivu nebo státního oblastního archivu. (2) Ministerstvo rozhodne na návrh archivu, popřípadě zřizovatele archivu, o převedení archiválie do péče jiného archivu. Navrhuje-li se převedení archiválie do péče jiného archivu než Národního archivu nebo státního oblastního archivu, ministerstvo může návrhu vyhovět, souhlasí-li tento archiv. 18a 18b Portály pro zpřístupnění archiválií v digitální podobě\n8 (1) Archiválie v digitální podobě, které jsou uloženy v Národním archivu, jsou zpřístupňovány způsobem umožňujícím dálkový přístup prostřednictvím portálu pro zpřístupnění archiválií v digitální podobě, jehož správcem je Národní archiv (dále jen národní portál ). (2) Archiválie v digitální podobě, které jsou uloženy v digitálním archivu, s výjimkou bezpečnostního archivu, jsou zpřístupňovány způsobem umožňujícím dálkový přístup prostřednictvím portálu pro zpřístupnění archiválií v digitální podobě, jehož správcem je digitální archiv. (3) Národní portál je informačním systémem veřejné správy. (4) Prostřednictvím národního portálu je způsobem umožňujícím dálkový přístup zajišťován a) výběr a příjem archiválií v digitální podobě a jejich metadat, b) vedení a zpřístupňování evidence Národního archivního dědictví, c) příjem metadat popisů původců, d) příjem metadat popisů archivů a kulturně vědeckých institucí, e) příjem a prezentace archivních pomůcek v digitální podobě, f) přístup k archiváliím v digitální podobě a dokumentům v digitální podobě vzniklým jako digitální reprodukce z archiválií v analogové podobě. (5) Prostřednictvím portálu pro zpřístupnění archiválií v digitální podobě jsou způsobem umožňujícím dálkový přístup zajišťovány a) výběr a příjem archiválií v digitální podobě a jejich metadat, b) přístup k archiváliím v digitální podobě a dokumentům v digitální podobě vzniklým jako digitální reprodukce z archiválií v analogové podobě. 18c Správa metadat archiválií (1) Národní archiv ve spolupráci s archivem, do jehož péče archiválie v digitální podobě náleží, vytváří, spravuje a zpřístupňuje prostřednictvím národního portálu skupiny metadat obsahujících a) základní identifikaci archiválie, b) popis archiválie, c) evidenci subjektů oprávněných k přístupu k archiválii včetně rozsahu oprávnění. (2) Digitální archiv ve spolupráci s archivem, do jehož péče archiválie v digitální podobě náleží, vytváří, spravuje a s výjimkou bezpečnostního archivu též zpřístupňuje prostřednictvím jím provozovaného portálu pro zpřístupnění archiválií v digitální podobě skupiny metadat obsahujících a) základní identifikaci archiválie, b) popis archiválie, c) evidenci subjektů oprávněných k přístupu k archiválii včetně rozsahu oprávnění. (3) Archiv, s výjimkou bezpečnostního archivu, ve spolupráci s Národním archivem vytváří, spravuje a prostřednictvím národního portálu zpřístupňuje a) evidenci Národního archivního dědictví, b) popis a evidenci původců, c) popis a evidenci archivu a kulturně vědeckých institucí. (4) Digitální archiv s výjimkou bezpečnostního archivu zpřístupňuje i skupiny metadat podle odstavce 3 prostřednictvím portálu pro zpřístupnění archiválií v digitální podobě, jehož je správcem, a to prostřednictvím funkčního vyhledavače s odkazem na národní portál. (5) Národní archiv a digitální archiv ukládají spisové a skartační plány. (6) Ukládá-li Národní archiv nebo digitální archiv archiválii v digitální podobě náležející do péče jiného archivu, zpřístupňuje tomuto archivu způsobem umožňujícím dálkový přístup údaje o a) změně metadat, datových formátů a velikosti archiválie v bytech,\n9 b) narušení obsahu archiválie, ztrátě její čitelnosti nebo ztrátě metadat nezbytných pro nakládání s archiválií v rozsahu umožňujícím příslušnému archivu posouzení, zda jsou splněny skutečnosti pro podání žádosti k zahájení řízení o vyřazení archiválie z evidence Národního archivního dědictví podle 17 odst. 2. Prováděcí právní předpis stanoví a) způsob vedení základní, druhotné a ústřední evidence, b) způsob předávání údajů ze základní evidence do druhotné evidence a ústřední evidence, c) způsob vedení evidence archiválií nebo archivních fondů nebo jejich ucelených částí prohlášených za archivní kulturní památky nebo za národní kulturní památky, d) postup a způsob vyřazování archiválií z evidencí, e) způsob vedení evidence archivních pomůcek, druhy archivních pomůcek, jejich strukturu a obsah a způsob zasílání a evidence stejnopisů archivních pomůcek, f) podrobnosti vytváření, správy a zpřístupňování metadat archiválií, g) rozsah metadat dokumentů v digitální podobě vybraných jako archiválie mimo skartační řízení u původců, kteří nevykonávají spisovou službu v elektronické podobě v elektronických systémech spisové služby. 19 Díl 2 Prohlášení archiválie za archivní kulturní památku nebo národní kulturní památku 20 zrušen 21 Prohlášení za archivní kulturní památku (1) Za archivní kulturní památku může být prohlášena archiválie, archivní sbírka, archivní fond nebo jejich ucelená část, která vzhledem k době vzniku, obsahu, formě, původci nebo vnějším znakům má význam pro dějiny obecné, národní nebo regionální, pro dějiny vědy, techniky nebo kultury nebo vzhledem k jedinečnosti nebo původnosti anebo k případné další výjimečné vlastnosti má mimořádný význam pro společnost; u souboru archiválií se přihlíží k jejich obsahové i věcné jednotě. (2) Žádost o prohlášení archiválie, archivní sbírky, archivního fondu nebo jejich ucelené části za archivní kulturní památku může podat a) archiv nebo kulturně vědecká instituce, do jejichž péče archiválie, archivní sbírka, archivní fond nebo jejich ucelená část náleží, b) archiv, který je vede v základní nebo druhotné evidenci, c) vlastník archiválie. (3) Žádost o prohlášení archiválie, archivní sbírky, archivního fondu nebo jejich ucelené části za archivní kulturní památku musí obsahovat a) název a časové určení vzniku archiválie, archivní sbírky, archivního fondu nebo jejich ucelené části, b) evidenční údaje o archiválii, archivní sbírce, archivním fondu nebo jejich ucelené části, c) odůvodnění žádosti podle kritérií uvedených v odstavci 1, d) popis stavu archiválie, archivní sbírky, archivního fondu nebo jejich ucelené části a údaj o tom, zda k nim již byly pořízeny kopie, které svými vlastnostmi a způsobem zpracování zaručují nejvýše možnou dosažitelnou obsahovou a materiálovou stálost pro potřeby jejich dlouhodobého uložení (dále jen bezpečnostní kopie ), nebo kopie určené k uživatelské práci, e) označení archivu nebo kulturně vědecké instituce, je-li žádost podávána podle odstavce 2 písm. a) a b), f) jméno, příjmení, místo trvalého pobytu a datum narození vlastníka archiválie, archivní sbírky, archivního fondu nebo jejich ucelené části, je-li vlastníkem fyzická osoba, g) název, identifikační číslo a sídlo vlastníka archiválie, archivní sbírky, archivního fondu nebo jejich ucelené části, je-li vlastníkem právnická osoba.\n10 (4) O žádosti na prohlášení archiválie, archivní sbírky, archivního fondu nebo jejich ucelené části za archivní kulturní památku rozhoduje podle kritérií uvedených v odstavci 1 ministerstvo. (5) Vlastník archiválie, archivní sbírky, archivního fondu nebo jejich ucelené části, o nichž bylo zahájeno řízení o prohlášení za archivní kulturní památku, je ode dne zahájení řízení až do nabytí právní moci rozhodnutí ministerstva povinen a) písemně předem oznámit ministerstvu každou zamýšlenou změnu jejich umístění nebo převod vlastnického práva, b) písemně bez zbytečného odkladu oznámit ministerstvu přechod vlastnického práva. (6) Ministerstvo může zrušit prohlášení za archivní kulturní památku z důvodu přehodnocení jejího významu. Návrh na zrušení prohlášení za archivní kulturní památku podávají subjekty uvedené v odstavci 2; ministerstvo může zrušit prohlášení za archivní kulturní památku i bez návrhu. (7) Návrh na zrušení prohlášení za archivní kulturní památku obsahuje a) název a evidenční údaje o archivní kulturní památce, b) odůvodnění zrušení prohlášení za archivní kulturní památku z důvodu přehodnocení významu. 22 Prohlášení za národní kulturní památku Vláda může nařízením prohlásit archivní kulturní památku za národní kulturní památku.11) Prováděcí právní předpis stanoví způsob označování archiválií, které byly prohlášeny za archivní kulturní památku nebo národní kulturní památku. 22a Díl 3 Ochrana archiválií, práva a povinnosti vlastníka a držitele archiválie (1) Archiválie ve vlastnictví České republiky nebo právnických osob zřízených zákonem nelze převést na jinou osobu, pokud zvláštní právní předpis nestanoví jinak.12) (2) Archiválie ve vlastnictví České republiky nebo právnických osob zřízených zákonem lze převést do zahraničí, jen stanoví-li tak vláda nařízením. (3) Archiválie, které jsou ve vlastnictví České republiky nebo právnických osob zřízených zákonem, lze do užívání právnické nebo fyzické osobě přenechat pouze s předchozím souhlasem ministerstva. Tento souhlas ministerstvo udělí pouze tehdy, pokud jsou právnické nebo fyzické osoby schopny zabezpečit splnění podmínek stanovených tímto zákonem k ochraně archiválií a péči o ně. 23 Práva a povinnosti vlastníka a držitele archiválie (1) Vlastník nebo držitel archiválie má právo na bezplatné poskytování informačních a poradenských služeb týkajících se péče o archiválie. Tyto služby poskytuje Národní archiv nebo státní oblastní archiv. (2) Vlastník archiválie, která nenáleží do péče veřejného archivu, a nejedná-li se o archiválii ve vlastnictví České republiky, právnické osoby zřízené zákonem nebo územního samosprávného celku, má v souvislosti s prohlášením dokumentu za archiválii nárok na poskytnutí paušálního státního příspěvku za prohlášení dokumentu za archiválii. Nárok musí vlastník archiválie uplatnit do 3 měsíců ode dne vybrání dokumentu za archiválii, jinak nárok zaniká. Nárok se uplatňuje písemně u ministerstva prostřednictvím státního oblastního archivu nebo Národního archivu, který archiválii vede v základní nebo druhotné evidenci. (3) Výši státního příspěvku podle odstavce 2 stanoví prováděcí právní předpis s ohledem na náklady vlastníka archiválie na pořízení kopií archiválií, na možný ušlý zisk nebo náhradu mzdy a případné další vynaložené náklady v souvislosti s výběrem dokumentu za archiválii. (4) Vlastník archiválie, s výjimkou České republiky, právnických osob zřízených zákonem nebo územního samosprávného celku, která nenáleží do péče veřejného archivu, má nárok na náhradu nezbytných nákladů, které mu vznikly při zákonem uložené péči o archiválie. Nárok musí vlastník archiválie uplatnit písemně u ministerstva prostřednictvím Národního archivu nebo státního oblastního archivu, který ji vede v základní nebo druhotné evidenci, ve lhůtě 6 měsíců ode dne, kdy k výdajům došlo, jinak nárok zaniká. (1) Vlastník nebo držitel archiválie je povinen 24 25\n11 a) řádně pečovat o archiválii v analogové podobě; za tím účelem je povinen udržovat archiválii v dobrém stavu, chránit ji před poškozením, znehodnocením, zničením, ztrátou a odcizením a užívat archiválii pouze způsobem, který odpovídá jejímu stavu, b) vytvořit z dokumentu v digitální podobě vybraného jako archiválie jeho repliku v datovém formátu stanoveném prováděcím právním přepisem a předat ji neprodleně po provedeném výběru archiválií Národnímu archivu nebo digitálnímu archivu k uložení, c) neprodleně a předem oznámit Národnímu archivu, nebo příslušnému státnímu oblastnímu archivu každý zamýšlený převod vlastnického práva k archiválii nebo uzavření smlouvy o její úschově. (2) Vlastník nebo držitel archiválie v analogové podobě, která je uložena mimo archiv a kterou vede v základní evidenci Národního archivního dědictví příslušný archiv podle své působnosti, je povinen předávat těmto archivům na vyžádání údaje potřebné pro vedení této evidence. (1) Vlastník nebo držitel archiválie může odevzdat archiválii do úschovy na základě písemné smlouvy o úschově. Po dobu, po kterou je archiválie v úschově, přísluší schovateli práva a povinnosti vlastníka nebo držitele archiválie podle 24 odst. 1, 25 odst. 1 písm. a) a c), 25 odst. 2, 27, 29, 30 a 32 namísto jejího vlastníka nebo držitele. (2) Odevzdat archiválii do úschovy dalšímu schovateli může schovatel pouze s písemným souhlasem vlastníka nebo držitele archiválie. Ustanovení odstavce 1 zde platí obdobně. (1) Na žádost vlastníka nebo držitele archiválie, který není schopen zajistit její řádnou ochranu a odbornou péči o ni a jehož archiválie nenáleží do péče archivu, Národní archiv nebo příslušný státní oblastní archiv a) poskytne vlastníkovi nebo držiteli archiválie bezplatnou odbornou pomoc, nebo b) převezme archiválii na dobu určitou do své péče. (2) Pominou-li důvody, pro které byla archiválie převzata do jeho péče, Národní archiv nebo státní oblastní archiv archiválii vlastníkovi nebo jejímu držiteli na základě jeho žádosti neprodleně vydá. 28 Převod archiválií (1) V případě zamýšleného převodu vlastnictví archiválie je její vlastník povinen přednostně ji nabídnout ke koupi České republice, pokud nepůjde o převod a) mezi osobami blízkými, spoluvlastníky, církevními právnickými osobami téže církve nebo náboženské společnosti, b) do vlastnictví územního samosprávného celku, c) do vlastnictví právnické osoby zřízené zákonem, nebo d) na státní podnik nebo na státní příspěvkovou organizaci. (2) Písemnou nabídku podle odstavce 1 je vlastník archiválie povinen České republice učinit prostřednictvím Národního archivu, Archivu bezpečnostních složek nebo příslušného státního oblastního archivu. (3) Vlastník je povinen strpět prohlídku archiválie pověřeným zaměstnancem Národního archivu, Archivu bezpečnostních složek nebo příslušného státního oblastního archivu za účelem zhotovení popisu či vyobrazení archiválie pro návrh kupní smlouvy. Prohlídka se musí uskutečnit do 30 dnů od podání nabídky. Pokud se prohlídka neučiní v této lhůtě z důvodů na straně vlastníka, prodlužuje se lhůta k předložení návrhu kupní smlouvy podle odstavce 4 o 30 dnů a běh lhůty pro provedení prohlídky počíná znovu. (4) Uplatní-li Česká republika právo k přednostní koupi, předloží Národní archiv, Archiv bezpečnostních složek nebo příslušný státní oblastní archiv do 180 dnů ode dne doručení písemné nabídky vlastníku archiválie návrh kupní smlouvy. Návrh kupní smlouvy musí obsahovat popis nebo vyobrazení archiválie, navrhovanou cenu a lhůtu pro zaplacení. Tato lhůta nesmí být delší než 30 dnů ode dne uzavření kupní smlouvy, pokud vlastník archiválie nenavrhne lhůtu delší. (5) Pokud Národní archiv, Archiv bezpečnostních složek nebo příslušný státní oblastní archiv ve stanovené lhůtě návrh kupní smlouvy vlastníkovi archiválie nepředloží, právo České republiky k přednostní koupi vůči tomuto vlastníkovi archiválie zaniká. 29 Vývoz archiválií (1) Vyvážet archiválie z území České republiky lze pouze na základě povolení ministerstva vydaného na základě žádosti vlastníka nebo držitele archiválie.\n12 (2) Povolení k vývozu archiválií z území České republiky může ministerstvo vydat jen na dobu určitou, a to pouze z důvodů jejich a) vystavování, b) konzervování, c) restaurování, d) vědeckého zkoumání. (3) Vlastník nebo držitel archiválie je oprávněn vyvézt archiválii pouze za účelem stanoveným v povolení ministerstva. Vlastník nebo držitel archiválie je povinen dovézt archiválii zpět na území České republiky ve lhůtě stanovené ministerstvem a nepoškozenou. (4) Ministerstvo může v povolení uložit vlastníkovi nebo držiteli archiválie povinnost složit peněžitou záruku za dodržení podmínek podle odstavce 3. Peněžitá záruka připadne České republice, pokud vlastník archiválie nebo její držitel nedodrží podmínky stanovené v povolení. (5) Ministerstvo povolení neudělí, jestliže by nebyly splněny podmínky péče o archiválii a podmínky její ochrany podle tohoto zákona nebo vývoz archiválie nedovoluje její stav. (6) Archiválii, která je předmětem řízení o prohlášení za archivní kulturní památku nebo za národní kulturní památku, nelze do doby vydání rozhodnutí nebo nařízení vlády vyvézt z území České republiky. (7) Archiválii prohlášenou za národní kulturní památku je možno vyvézt z území České republiky jen na dobu určitou a s předchozím souhlasem vlády, a to pouze z důvodu jejího vystavování nebo restaurování. (8) Ministerstvo vede evidenci vydaných povolení k vývozu archiválií z území České republiky a kontroluje, zda archiválie byly ve stanovené lhůtě a nepoškozeny dovezeny zpět na území České republiky. Ochrana archivních kulturních památek a národních kulturních památek (1) Po prohlášení archiválie za archivní kulturní památku pořídí vlastník nebo držitel do 90 dnů ode dne nabytí právní moci rozhodnutí o prohlášení archiválie za archivní kulturní památku na vlastní náklady její bezpečnostní kopii. (2) Archivní kulturní památky a národní kulturní památky se evidují v archivních sbírkách nebo v archivních fondech, jejichž součástí jsou; o jejich uložení se vede zvláštní plán jako součást bezpečnostní dokumentace objektu. (3) Archivy a kulturně vědecké instituce, do jejichž péče archivní kulturní památky nebo národní kulturní památky náleží, provádějí nejméně jedenkrát za rok prověrku jejich fyzického stavu. O výsledku prověrky podají do 30 dnů od jejího provedení písemnou zprávu ministerstvu; v případě ohrožení, poškození, znehodnocení, zničení, ztráty nebo odcizení archivní kulturní památky nebo národní kulturní památky podává archiv nebo kulturně vědecké instituce zprávu ministerstvu neprodleně. (4) U archivních kulturních památek a národních kulturních památek, které nenáleží do péče archivu nebo kulturně vědecké instituce, příslušný archiv, který je vede v základní nebo druhotné evidenci, provádí nejméně jedenkrát za rok prověrku jejich fyzického stavu. O výsledku prověrky podá do 30 dnů od jejího provedení písemnou zprávu ministerstvu; v případě ohrožení, poškození, znehodnocení, zničení, ztráty nebo odcizení archivní kulturní památky nebo národní kulturní památky podá zprávu ministerstvu neprodleně. (5) Poškozené nebo ohrožené archivní kulturní památky nebo národní kulturní památky musí být neprodleně konzervovány nebo restaurovány. Jejich konzervaci nebo restaurování je povinen zajistit vlastník nebo držitel, a to pouze na základě povolení ministerstva a způsobem, který ministerstvo určí. (1) Vlastník archivní kulturní památky nebo národní kulturní památky, která nenáleží do péče veřejného archivu, a nejedná-li se o archivní kulturní památku nebo národní kulturní památku ve vlastnictví České republiky, právnické osoby zřízené zákonem nebo územního samosprávného celku, má v souvislosti s prohlášením archiválie za archivní kulturní památku nebo národní kulturní památku nárok na poskytnutí paušálního státního příspěvku za prohlášení archiválie za archivní kulturní památku nebo národní kulturní památku. Nárok musí vlastník archivní kulturní památky nebo národní kulturní památky uplatnit do 3 měsíců ode dne nabytí právní moci rozhodnutí o prohlášení archiválie za archivní kulturní památku nebo do 3 měsíců ode dne nabytí účinnosti nařízení vlády o prohlášení archivní kulturní památky za národní kulturní památku, jinak nárok zaniká. Nárok se uplatňuje písemně u ministerstva prostřednictvím státního oblastního archivu, Archivu bezpečnostních složek nebo Národního archivu podle toho, který z nich archivní kulturní památku nebo národní kulturní památku vede v základní nebo druhotné evidenci. (2) Výši státního příspěvku podle odstavce 1 stanoví prováděcí právní předpis s ohledem na náklady vlastníka archiválie na pořízení kopií archiválií, na možný ušlý zisk nebo náhradu mzdy a případné další vynaložené náklady v souvislosti s prohlášením archiválie za archivní kulturní památku nebo národní kulturní památku. (3) Vlastník archivní kulturní památky nebo národní kulturní památky, s výjimkou České republiky, právnických osob zřízených zákonem nebo územního samosprávného celku, která nenáleží do péče veřejného archivu, má nárok na náhradu nezbytných nákladů, které mu vznikly při zákonem uložené péči o archivní kulturní památku nebo národní kulturní památku\n13 Nárok musí vlastník archivní kulturní památky nebo národní kulturní památky uplatnit písemně u ministerstva prostřednictvím Národního archivu, Archivu bezpečnostních složek nebo státního oblastního archivu, který ji vede v základní nebo druhotné evidenci, ve lhůtě 6 měsíců ode dne, kdy k výdajům došlo, a musí předložit příslušné doklady, jinak nárok zaniká. (1) Na žádost vlastníka nebo držitele archivní kulturní památky nebo národní kulturní památky, který není schopen zajistit její řádnou ochranu a odbornou péči o ni a jehož archivní kulturní památka nebo národní kulturní památka nenáleží do péče veřejného archivu, ministerstvo 32 a) poskytne jejímu vlastníkovi nebo držiteli bezplatnou odbornou pomoc, nebo b) svěří archivní kulturní památku nebo národní kulturní památku na dobu určitou do péče Národního archivu, Archivu bezpečnostních složek nebo státního oblastního archivu, nejdéle však na dobu 1 roku. (2) Pokud vlastník nebo držitel archivní kulturní památky nebo národní kulturní památky není schopen zajistit její řádnou ochranu a odbornou péči o ni, jeho archivní kulturní památka nebo národní kulturní památka není v péči veřejného archivu a hrozí její poškození nebo zničení, rozhodne ministerstvo na základě provedené kontroly o jejím svěření na dobu určitou do péče Národního archivu, Archivu bezpečnostních složek nebo státního oblastního archivu, nejdéle však na dobu 1 roku. (3) Pokud vlastník nebo držitel archivní kulturní památky nebo národní kulturní památky nebude schopen ani poté, kdy uplynula doba, po kterou byla tato památka svěřena do péče Národního archivu, Archivu bezpečnostních složek nebo státního oblastního archivu podle odstavce 2, zajistit její řádnou ochranu a odbornou péči o ni, může ministerstvo rozhodnout o jejím ponechání v péči archivu, a to i z moci úřední. (4) Pominou-li důvody, pro které byla archivní kulturní památka nebo národní kulturní památka svěřena do péče Národního archivu, Archivu bezpečnostních složek nebo státního oblastního archivu, Národní archiv, Archiv bezpečnostních složek nebo státní oblastní archiv uloženou archivní kulturní památku nebo národní kulturní památku vlastníkovi nebo držiteli na základě jeho žádosti neprodleně vydá. Ustanovení 23, 24 odst. 1, 25, 26, 28 a 29 se ve vztahu k archivní kulturní památce nebo národní kulturní památce použijí obdobně. 33 Díl 4 Nahlížení do archiválií, vystavování archiválií a pořizování výpisů, opisů a kopií (1) Do archiválií náležejících do péče archivu lze nahlížet jen na základě žádosti a za dodržení podmínek stanovených tímto zákonem a badatelským řádem archivu. (2) Badatelský řád vydá každý archiv na základě vzorového badatelského řádu vydaného ministerstvem. Badatelský řád je trvale zveřejněn na úřední desce archivu nebo na jiném veřejnosti přístupném místě v archivu a v informačních systémech s možností dálkového přístupu. (3) V archivech se nahlíží do kopií archiválií určených k uživatelské práci. Do originálů archiválií lze nahlížet jen tehdy, nejsou-li vyhotoveny jejich kopie. Jestliže takové kopie byly vyhotoveny, lze originály archiválií předložit k nahlédnutí jen se souhlasem archivu, do jehož péče archiválie náleží, pokud to účel nahlédnutí vyžaduje. (4) Do archiválií, které byly archivům svěřeny do úschovy na základě smlouvy o úschově, lze nahlížet za podmínek stanovených tímto zákonem a badatelským řádem a za podmínek uvedených ve smlouvě o úschově. Práva a zvláštní ujednání ve prospěch vlastníků archiválií zůstávají při nahlížení nedotčena. (5) Národní kulturní památky v originále se mohou předkládat k nahlédnutí jen v archivech, do jejichž péče náleží, a to po předchozím povolení ministerstva; jinak se k nahlédnutí předkládají pouze jejich kopie. (6) Nahlížení do archiválií v digitální podobě se uskutečňuje prostřednictvím národního portálu nebo portálů pro zpřístupnění archiválií v digitální podobě rozsahu (1) Pro účely ochrany archiválií jsou veřejné archivy oprávněny zpracovávat osobní údaje žadatelů o nahlížení v a) jména, popřípadě jmen, a příjmení, b) data a místa narození, státního občanství, c) adresy místa pobytu fyzické osoby na území České republiky, popřípadě bydliště v cizině, adresy, na kterou mají být doručovány písemnosti podle zvláštního právního předpisu,\n14 d) čísla průkazu totožnosti. (2) Veřejné archivy jsou dále oprávněny zpracovávat údaje o obchodní firmě, popřípadě názvu, adrese sídla právnické osoby, pro niž se nahlížení uskutečňuje, jejím identifikačním čísle osoby, bylo-li přiděleno, a tématu studia, jeho účelu a zaměření, v jehož rámci se nahlížení uskutečňuje. (3) Žádost o nahlížení se podává na badatelském listu. Žadatel o nahlížení je povinen za účelem ověření jeho osobních údajů uvedených v badatelském listu předložit na výzvu zaměstnance veřejného archivu průkaz totožnosti. Průkazem totožnosti se pro účely tohoto zákona rozumí doklad, který je veřejnou listinou, v němž je uvedeno jméno, popřípadě jména, a příjmení, datum narození a adresa místa pobytu na území České republiky, popřípadě bydliště v cizině, a z něhož je patrná i podoba, popřípadě jiný údaj umožňující jednoznačně ztotožnit žadatele, který doklad předkládá, jako jeho oprávněného držitele. Prováděcí právní předpis stanoví a) vzorový badatelský řád, kterým se upraví postup při předkládání archiválií, množství archiválií předkládaných badateli na 1 návštěvní den, režim chování v místě určeném k nahlížení včetně způsobu manipulace s archiváliemi, zásady používání reprodukční techniky a lhůty k zahájení nahlížení do archiválií a k pokračování v něm; tyto lhůty musí být nejméně třicetidenní, 36 b) vzor badatelského listu a vzor dokladu o předložených a navrácených archiváliích. (1) K nahlížení v archivech jsou přístupné jen archiválie starší třiceti let, není-li dále stanoveno jinak, a všechny zveřejněné archiválie. (2) Do archiválií obsahujících osobní údaje žijící osoby lze nahlížet, nevznesla-li tato osoba písemně námitky. Archiv osobu písemně vyrozumí o podané žádosti o nahlížení do archiválií; jedná-li se o vyrozumění nejméně třiceti osob, lze je doručit veřejnou vyhláškou vyvěšenou na úřední desce archivu, a nezřizuje-li archiv úřední desku, na úřední desce státního oblastního archivu, v jehož obvodu má archiv sídlo. Ve vyrozumění uvede údaje podle 35 odst. 1 písm. a) až c), osobní údaje osoby, které mají být zpřístupněny, období, ve kterém bude do archiválií nahlíženo, a poučení o právních následcích podání a nepodání námitky ve stanovené lhůtě. Námitku proti nahlížení do archiválií podle věty první může vznést osoba do 30 dnů ode dne doručení vyrozumění. Z námitky musí být zřejmé, jakých osobních údajů se týká. Nevznese-li osoba námitky ve lhůtě podle věty čtvrté, má se za to, že s nahlížením do archiválií souhlasí. Na doručování a počítání lhůt se vztahuje část druhá správního řádu. (3) Do archiválií vztahujících se k žijící fyzické osobě, jejichž obsahem jsou citlivé osobní údaje 13), lze nahlížet jen s předchozím písemným souhlasem této osoby. Archiv požádá dotčenou osobu o souhlas s nahlížením do těchto archiválií. V žádosti uvede údaje podle 35 odst. 1 písm. a) až c), citlivé osobní údaje osoby, které mají být zpřístupněny, a období, ve kterém bude do archiválií nahlíženo. (4) Za účelem vyrozumění dotčené osoby může archiv požádat příslušný správní úřad na úseku archivnictví a výkonu spisové služby o zjištění nezbytných údajů z agendového informačního systému evidence obyvatel. (5) Správní úřady na úseku archivnictví a výkonu spisové služby mohou na základě žádosti archivu podle odstavce 4 nebo k výkonu působnosti podle tohoto zákona získávat a užívat údaje o dotčené osobě, a to a) referenční údaje ze základního registru obyvatel, b) údaje z agendového informačního systému evidence obyvatel, c) údaje z agendového informačního systému cizinců. Žádost o výdej údajů z agendového informačního systému evidence obyvatel a výdej údajů z agendového informačního systému cizinců mohou být uskutečněny způsobem umožňujícím dálkový přístup. a) příjmení, (6) Poskytovanými údaji podle odstavce 5 písm. a) jsou b) jméno, popřípadě jména, c) adresa místa pobytu, d) datum narození, e) datum, místo a okres úmrtí; jde-li o úmrtí subjektu údajů mimo území České republiky, datum úmrtí, místo a stát, na jehož území k úmrtí došlo; je-li vydáno rozhodnutí soudu o prohlášení za mrtvého, den, který je v rozhodnutí uveden jako den smrti nebo den, který subjekt údajů prohlášený za mrtvého nepřežil, a datum nabytí právní moci tohoto rozhodnutí. (7) Poskytovanými údaji podle odstavce 5 písm. b) jsou a) jméno, popřípadě jména, a příjmení, b) datum narození, 37\n15 c) adresa místa trvalého pobytu, d) datum, místo a okres úmrtí; popřípadě datum úmrtí, místo a stát, na jehož území k úmrtí došlo, jde-li o úmrtí mimo území České republiky, e) den, který byl v rozhodnutí soudu o prohlášení za mrtvého uveden jako den smrti nebo den, který subjekt údajů prohlášený za mrtvého nepřežil. (8) Poskytovanými údaji podle odstavce 5 písm. c) jsou a) jméno, popřípadě jména, a příjmení, b) datum narození, c) druh a adresa místa pobytu, d) datum, místo a okres úmrtí; popřípadě datum úmrtí a stát, na jehož území k úmrtí došlo, jde-li o úmrtí mimo území České republiky, e) den, který byl v rozhodnutí soudu o prohlášení za mrtvého uveden jako den smrti nebo den, který subjekt údajů prohlášený za mrtvého nepřežil. (9) Údaje, které jsou vedeny jako referenční údaje v základním registru obyvatel, se využijí z agendového informačního systému evidence obyvatel nebo agendového informačního systému cizinců, pouze pokud jsou ve tvaru předcházejícím současný stav. (10) Ustanovení odstavce 1 se nevztahuje na archiválie vzniklé před 1. lednem 1990 z činnosti státních orgánů. (11) Ustanovení odstavců 1 až 3 se nevztahují na archiválie vzniklé před 1. lednem 1990 z činnosti vojenských soudů a prokuratur všech stupňů, bezpečnostních složek podle zákona o Ústavu pro studium totalitních režimů a o Archivu bezpečnostních složek, jakož i mimořádných lidových soudů, Státního soudu, Národního soudu a společenských organizací a politických stran sdružených v Národní frontě, na archiválie vzniklé z činnosti orgánů německé okupační správy na území odstoupeném Říši i v Protektorátu Čechy a Morava v letech 1938 až 1945, na archiválie, které již byly před podáním žádosti o nahlížení do nich veřejně přístupné, jakož i na archiválie, které byly jako dokumenty veřejně přístupné před prohlášením za archiválie 15). (12) Ustanovení odstavců 1 až 3 se nevztahují na archiválie, jejichž obsahem jsou statistické soubory dat, získané při demografických a statistických šetřeních, jestliže osobní údaje obsažené v těchto archiváliích lze před nahlížením anonymizovat. Archiv na základě žádosti v přiměřené době, s ohledem na úkoly archivu a s přihlédnutím k významu archiválií, provede jejich anonymizaci. Po anonymizaci osobních údajů obsažených ve vyžadovaných archiváliích oznámí archiv tuto skutečnost neprodleně žadateli, pokud si to předem písemně vymínil. (13) Ustanovení odstavců 1 až 3 se nevztahují na původce archiválií; tyto subjekty mohou nahlížet do archiválií, jichž jsou původci, bez omezení. Ustanovení věty první se použije obdobně i na právní nástupce původců archiválií. Ustanovení odstavců 1 až 3 se dále nevztahují na subjekty uvedené v 38 odst. 5; tito mohou nahlížet do archiválií, jejichž původcem je stát či územní samosprávný celek, bez omezení. 38 (1) Nahlížení do archiválií uložených v archivu se odepře, jestliže a) fyzický stav archiválií nahlížení neumožňuje, b) stav zpracování archiválií nahlížení neumožňuje, c) fyzická osoba vznesla námitku proti nahlížení do archiválií, jejichž obsahem jsou její osobní údaje; to neplatí, jde-li o archiválie podle 37 odst. 11 a 12, d) fyzická osoba nedá souhlas k nahlížení do archiválií, jejichž obsahem jsou její citlivé osobní údaje, e) zvláštní právní předpis nahlížení do archiválií vylučuje nebo žadatel o nahlížení nesplňuje podmínky stanovené zvláštním právním předpisem.2) (2) Pokud žádosti o nahlížení do archiválií archiv nevyhoví, rozhodne na základě podání badatele příslušný správní úřad na úseku archivnictví a výkonu spisové služby. (3) Pokud bylo nahlížení do archiválií podle odstavce 1 písm. b) odepřeno, archiv na základě žádosti v přiměřené době, s ohledem na úkoly archivu a s přihlédnutím k významu archiválií, provede jejich archivní zpracování. Po archivním zpracování vyžadovaných archiválií archiv tuto skutečnost neprodleně oznámí žadateli, pokud si to žadatel předem písemně vymínil. (4) Nahlížení do archiválií lze v případě uvedeném v odstavci 1 písm. b) výjimečně umožnit vědeckým badatelům a studentům na základě žádosti doložené písemným potvrzením kulturně vědecké instituce o naléhavém časově limitovaném vědeckém nebo výukovém účelu nahlížení. (5) Organizační složky státu, ozbrojené síly, bezpečnostní sbory, zpravodajské služby České republiky, územní\n16 samosprávné celky, jakož i osoby, které jsou podle zvláštních právních předpisů 16) oprávněny nahlížet do dokumentů, jsou oprávněny nahlížet v archivech do archiválií, jejichž původcem je stát nebo územní samosprávný celek. Je-li nezbytné nahlížet do těchto archiválií mimo archiv, v němž jsou uloženy, mohou být zapůjčeny za předpokladu, že vypůjčitel se písemně zaváže, že archiválie v úplnosti vrátí v dohodnuté lhůtě a nepoškozené. (1) Za účelem vyrozumění žadatele podle 38 odst. 3 nebo nahlížení do archiválií podle 38 odst. 4 může archiv požádat příslušný správní úřad na úseku archivnictví a výkonu spisové služby o zprostředkování údajů o žadateli z agendového informačního systému evidence obyvatel, a to v rozsahu a) jméno, popřípadě jména, a příjmení, 38a b) datum, místo a okres narození; narodila-li se osoba v cizině, datum, místo a stát, kde se narodila, c) adresa místa trvalého pobytu, adresa, na kterou mají být doručovány písemnosti podle zvláštního právního předpisu. (2) Správní úřady na úseku archivnictví a výkonu spisové služby mohou na základě žádosti archivu podle odstavce 1 nebo k výkonu působnosti podle tohoto zákona získávat a užívat údaje o osobě, a to a) referenční údaje ze základního registru obyvatel, b) údaje z agendového informačního systému evidence obyvatel, c) údaje z agendového informačního systému cizinců. (3) Poskytovanými údaji podle odstavce 2 písm. a) jsou a) jméno, popřípadě jména, a příjmení, b) adresa místa pobytu, adresa, na kterou mají být doručovány písemnosti podle zvláštního právního předpisu, c) datum narození, d) datum, místo a okres úmrtí; jde-li o úmrtí osoby mimo území České republiky, datum úmrtí, místo a stát, na jehož území k úmrtí došlo; je-li vydáno rozhodnutí soudu o prohlášení za mrtvého, den, který je v rozhodnutí uveden jako den smrti, nebo den, který osoba prohlášená za mrtvého nepřežila, a datum nabytí právní moci tohoto rozhodnutí. (4) Poskytovanými údaji podle odstavce 2 písm. b) jsou a) jméno, popřípadě jména, a příjmení, b) datum narození, c) adresa místa trvalého pobytu, adresa, na kterou mají být doručovány písemnosti podle zvláštního právního předpisu, d) datum, místo a okres úmrtí, popřípadě datum úmrtí, místo a stát, na jehož území k úmrtí došlo, jde-li o úmrtí mimo území České republiky, e) den, který byl v rozhodnutí soudu o prohlášení za mrtvého uveden jako den smrti, nebo den, který osoba prohlášená za mrtvého nepřežila. (5) Poskytovanými údaji podle odstavce 2 písm. c) jsou a) jméno, popřípadě jména, a příjmení, b) datum narození, c) druh a adresa místa pobytu, adresa, na kterou mají být doručovány písemnosti podle zvláštního právního předpisu, d) datum, místo a okres úmrtí, popřípadě datum úmrtí a stát, na jehož území k úmrtí došlo, jde-li o úmrtí mimo území České republiky, e) den, který byl v rozhodnutí soudu o prohlášení za mrtvého uveden jako den smrti, nebo den, který osoba prohlášená za mrtvého nepřežila. (6) Údaje, které jsou vedeny jako referenční údaje v základním registru obyvatel, se využijí z agendového informačního systému evidence obyvatel nebo agendového informačního systému cizinců, pouze pokud jsou ve tvaru předcházejícím současný stav. (7) Z poskytovaných údajů lze v konkrétním případě použít jen takové údaje, které jsou pro vyrozumění osoby nezbytné. (8) Žádosti o výdej údajů z agendového informačního systému evidence obyvatel a o výdej údajů z agendového informačního systému cizinců mohou být uskutečněny způsobem umožňujícím dálkový přístup.\n17 (1) Archiválie lze vystavovat jen v případě, dovoluje-li to jejich stav, a za podmínek zaručujících jejich ochranu a péči podle tohoto zákona a ochranu osobních údajů podle zvláštního právního předpisu.17) (2) Archiválie, které byly na základě smlouvy o úschově svěřeny archivům do úschovy, lze vystavovat jen za podmínek uvedených v odstavci 1 a za podmínek stanovených ve smlouvě o úschově. (3) Archiválie ve vlastnictví České republiky, které náleží do péče archivů, lze vystavovat jen za podmínek stanovených v odstavci 1 a na základě smlouvy nebo zápisu 18) o výpůjčce. Zřizovatel archivu sjedná ve smlouvě nebo zápisu podmínky vystavení a výši pojistného podle zvláštního právního předpisu. 19) Součástí smlouvy nebo zápisu je soupis zapůjčovaných archiválií a protokol o jejich stavu. 39 (4) Národní kulturní památku lze vystavovat pouze na základě povolení ministerstva. (1) Každý je oprávněn požádat archiv, do jehož péče archiválie náleží, o pořízení výpisu, opisu anebo kopie archiválie v analogové podobě nebo repliky archiválie v digitální podobě. Ustanovení autorského zákona nejsou větou první dotčena. Pořízením výpisu, opisu nebo kopie archiválie se rozumí i pořízení výpisu, opisu nebo kopie její části. (2) Pořízení výpisu, opisu anebo kopie archiválie v analogové podobě nebo repliky archiválie v digitální podobě se odepře, jestliže jsou splněny podmínky pro odepření nahlížení do archiválií. To neplatí, lze-li výpis, opis anebo kopii archiválie v analogové podobě nebo repliku archiválie v digitální podobě pořídit i bez předchozího archivního zpracování archiválie. (3) Pokud žádosti o pořízení výpisu, opisu anebo kopie archiválie v analogové podobě nebo repliky archiválie v digitální podobě archiv nevyhoví, rozhodne na základě podání badatele příslušný správní úřad na úseku archivnictví a výkonu spisové služby. (4) Archiv na žádost potvrdí shodu jím pořízené kopie archiválie v analogové podobě s archiválií v analogové podobě uložené v archivu, anebo v případě digitálního archivu nebo Národního archivu shodu jím pořízené repliky archiválie v digitální podobě s archiválií v digitální podobě nebo s replikou archiválie v digitální podobě uloženými v digitálním archivu. (5) Archiv je oprávněn požadovat úhradu nákladů spojených s pořízením výpisu, opisu nebo kopie archiválie v analogové podobě anebo s pořízením repliky archiválie v digitální podobě, spojených s vyhledáním archiválií a jejich dalším zpracováním, nebo s pořízením rešerše z archiválií. Výši úhrady nákladů spojených s jím poskytovanými službami zveřejní archiv v ceníku služeb. (6) Veřejný archiv není oprávněn požadovat úhradu nákladů, pokud pořízení výpisu, opisu nebo kopie archiválie v analogové podobě anebo pořízení repliky archiválie v digitální podobě, vyhledání archiválií a jejich další zpracování nebo pořízení rešerše z archiválií činí pro a) státní orgán, b) právnickou nebo fyzickou osobu, které byla svěřena působnost v oblasti veřejné správy, a to v souvislosti s výkonem této působnosti, c) původce nebo vlastníka archiválie uložené ve veřejném archivu, a to v případě provedení těchto úkonů vůči této archiválii nebo v souvislosti s ní, d) dárce archiválie uložené ve veřejném archivu, a to v případě provedení těchto úkonů vůči této archiválii nebo v souvislosti s ní. (7) Prováděcí právní předpis stanoví maximální výši úhrady nákladů služeb uvedených v odstavcích 1 a 4, kterou je oprávněn požadovat veřejný archiv, a podmínky, za kterých je možné od úhrady služeb poskytovaných archivem upustit. (1) Do archiválií, které nenáleží do péče archivů, lze nahlížet, pořizovat jejich výpisy, opisy, anebo kopie archiválií v analogové podobě nebo repliky archiválií v digitální podobě pouze se souhlasem vlastníka nebo držitele archiválie a za dodržení podmínek stanovených tímto zákonem a zvláštním právním předpisem. 2),17) (2) Nahlížení do archiválií náležejících do péče veřejných archivů, s výjimkou audiovizuálních archiválií náležejících do péče Národního filmového archivu, a přístup do prostor veřejných archivů určených k nahlížení do archiválií jsou bezplatné. a) veřejné archivy, (1) Archivy se člení na Díl 5 Soustava archivů a výkon veřejné správy na úseku archivnictví a výkonu spisové služby 42\n18 b) soukromé archivy. a) Národní archiv, (2) Veřejnými archivy jsou b) Archiv bezpečnostních složek, c) státní oblastní archivy, d) specializované archivy, e) bezpečnostní archivy, f) archivy územních samosprávných celků. a) ministerstvo, (3) Soukromými archivy jsou ostatní archivy zřizované fyzickými nebo právnickými osobami. 43 Postavení správních úřadů na úseku archivnictví a výkonu spisové služby mají b) Národní archiv, Archiv bezpečnostních složek a státní oblastní archivy, c) příslušná ministerstva a další ústřední správní úřady, Česká národní banka, bezpečnostní sbory a zpravodajské služby České republiky, 20) pokud si zřídily specializovaný nebo bezpečnostní archiv; obdobné postavení mají Kancelář Poslanecké sněmovny, Kancelář Senátu a Kancelář prezidenta republiky. Ministerstvo na úseku archivnictví a výkonu spisové služby a) řídí výkon státní správy v oblasti archivnictví, b) zpracovává koncepci rozvoje archivnictví, 44 Působnost ministerstva c) přezkoumává rozhodnutí Národního archivu, Archivu bezpečnostních složek a státních oblastních archivů vydaná těmito archivy ve správním řízení, d) řídí odbornou činnost Národního archivu, Archivu bezpečnostních složek a státních oblastních archivů a ukládá jim odborné archivní úkoly; ostatní archivy v jejich činnosti metodicky usměrňuje a požaduje od nich, aby se podílely na celostátních tematických soupisech archiválií, e) zprošťuje povinnosti zachovávat mlčenlivost podle 14 odst. 1 zaměstnance ministerstva, Národního archivu, Archivu bezpečnostních složek a státních oblastních archivů, f) rozhoduje o akreditaci archivů, g) rozhoduje o udělení výjimky podle 82 odst. 1, h) zajišťuje ochranu a evidenci Národního archivního dědictví, rozhoduje o přehodnocení významu archiválií a o jejich vyřazení z Národního archivního dědictví, i) vyhlašuje inventuru archiválií podle tohoto zákona, j) organizuje celostátní tematické soupisy archiválií, k) zajišťuje mezinárodní spolupráci na úseku archivnictví a organizuje výzkum pramenů k českým dějinám v zahraničí, l) zastupuje Českou republiku v mezinárodních archivních orgánech a organizacích, m) vydává archivní publikace celostátního významu, n) rozhoduje o žádostech vlastníků archiválií o poskytování jednorázových příspěvků a náhrad nezbytných nákladů na péči o archiválie, o) vede evidenci archivů a kulturně vědeckých institucí, v nichž jsou uloženy archiválie, p) vede evidenci správních archivů, q) rozhoduje o návrhu archivu nebo původce, že původce nebo jeho organizační součást jsou povinni svěřit archiválie do péče jiného než příslušného archivu; působnost příslušného archivu vůči původci nebo jeho organizační součásti plní archiv určený v\n19 rozhodnutí, r) rozhoduje na návrh archivu, případně jeho zřizovatele o scelení souborů archiválií a o umístění těchto souborů archiválií, s) rozhoduje o vyřazení archivních fondů, archivních sbírek nebo archiválií z evidencí archiválií, t) rozhoduje o prohlášení a o zrušení prohlášení archiválie, archivní sbírky, archivního fondu nebo jejich ucelené části za archivní kulturní památku, u) rozhoduje v dalších věcech na úseku archivnictví a výkonu spisové služby stanovených tímto zákonem, pokud nejsou svěřeny Národnímu archivu, Archivu bezpečnostních složek nebo státním oblastním archivům. Národní archiv (1) Národní archiv je správním úřadem a ústředním archivem státu, který je přímo řízený ministerstvem. (2) Národní archiv je organizační složkou státu a účetní jednotkou; jeho rozpočet je součástí rozpočtové kapitoly ministerstva. (3) V čele Národního archivu stojí ředitel; jeho výběr, jmenování a odvolání se řídí zákonem o státní službě. (4) Sídlem Národního archivu je Praha. (1) Národní archiv a) kontroluje výkon spisové služby u 1. organizačních složek státu s celostátní působností s výjimkou těch, u kterých tuto působnost vykonává Archiv bezpečnostních složek, 2. státních příspěvkových organizací zřízených zákonem a státních příspěvkových organizací zřízených organizační složkou státu s celostátní působností, 3. veřejných výzkumných institucí zřízených organizační složkou státu s celostátní působností, 4. právnických osob s celostátní působností zřízených zákonem, b) provádí výběr archiválií ve skartačním řízení u 1. původců uvedených v písmenu a), 2. původců uvedených v písmenu c), kteří si zřídili soukromý archiv, 3. původců uvedených v 49 odst. 1 písm. c) bodech 13 až 15, kteří si zřídili soukromý archiv, 4. vrcholných nebo obdobných orgánů původců uvedených v písmenu c), kteří požádají o výběr archiválií ve skartačním řízení, c) provádí výběr archiválií mimo skartační řízení u vrcholných nebo obdobných orgánů 1. politických stran, 2. politických hnutí, 3. spolků, 4. odborových organizací, 5. organizací zaměstnavatelů, 6. profesních komor, 7. církví, 8. náboženských společností, 9. nadací, 10. nadačních fondů, 11. ústavů, 12. obecně prospěšných společností, d) provádí výběr archiválií mimo skartační řízení u dokumentů nabídnutých České republice darem nebo ke koupi a u dokumentů nalezených nebo u dokumentů vlastníků, kteří o to požádají, e) rozhoduje o námitkách proti protokolu o provedeném skartačním řízení a protokolu o provedeném výběru archiválií mimo skartační řízení ( 10 odst. 3 a 12 odst. 3) podaných původcem nebo vlastníkem dokumentu, u kterého provádí výběr archiválií, f) posuzuje protokoly o provedeném skartačním řízení a o provedeném výběru archiválií mimo skartační řízení specializovaných archivů organizačních složek státu s celostátní působností a jimi zřízených státních příspěvkových organizací a specializovaných archivů právnických osob zřízených zákonem s celostátní působností, g) rozhoduje o podání badatele, kterému nebylo umožněno nahlížení do archiválií nebo pořizování výpisů, opisů anebo kopií archiválií v analogové podobě nebo replik archiválií v digitální podobě náležejících do jeho péče nebo do péče soukromých archivů, u nichž provádí výběr archiválií, h) ukládá sankce podle tohoto zákona za správní delikty fyzickým a právnickým osobám, u nichž kontroluje výkon spisové služby a u nichž provádí výběr archiválií, včetně těch, které zřídily specializované archivy nebo soukromé archivy, i) vyhledává v archiváliích náležejících do jeho péče archiválie pro potřeby správních úřadů a ostatních organizačních složek\n20 státu, orgánů územních samosprávných celků, právnických a fyzických osob, pořizuje z nich výpisy, opisy, kopie a repliky, j) umožňuje za podmínek stanovených v tomto zákoně nahlížet do archiválií náležejících do jeho péč, k) vede příslušnou evidenci archiválií podle tohoto zákona, l) provádí kontrolu archivních kulturních památek a národních kulturních památek, které vede ve své evidenci a které nenáleží do péče archivů, m) plní na úseku archivnictví úkoly vyplývající z mezinárodních smluv, n) vykonává další pravomoci stanovené tímto nebo jiným zákonem. (2) Národní archiv na úseku péče o archiválie a) pečuje o archiválie převzaté od původců uvedených v odstavci 1 písm. a) a c) a dále o archiválie vzniklé z činnosti vrcholných orgánů českého státu, Československé republiky, Československé socialistické republiky, České a Slovenské Federativní Republiky, České socialistické republiky, České republiky s výjimkou těch, o něž pečuje Archiv bezpečnostních složek nebo specializované archivy zřízené ministerstvy, dalšími ústředními správními úřady, Kanceláří Poslanecké sněmovny, Kanceláří Senátu, Kanceláří prezidenta republiky, Českou národní bankou, bezpečnostními sbory nebo zpravodajskými službami České republiky, jakož i státních a samosprávních orgánů a organizací pro zemi Českou v minulosti, ústředních orgánů okupační správy v letech 1939 až 1945 a vlády Československé republiky v exilu v letech 1939 až 1945 a o archiválie vzniklé z činnosti centrálních úřadů habsburské monarchie a umožňuje nahlížení do nich, b) přijímá za Českou republiku nabídky ke koupi, k darování a úschově archiválií a uzavírá za Českou republiku příslušné smlouvy, c) poskytuje vlastníkům archiválií bezplatné odborné, informační a poradenské služby, d) provádí prověrku fyzického stavu archivních kulturních památek a národních kulturních památek, pokud jsou mu svěřeny do péče, e) provádí inventuru archiválií vyhlášenou ministerstvem, f) spolupracuje s ostatními archivy a rozvíjí styky s vědeckými, kulturními, školskými a dalšími institucemi za účelem výměny zkušeností v odborných otázkách, ve vědeckém bádání a kulturně výchovném, hospodářském a vlastivědném využívání archiválií, g) provádí vědeckou a výzkumnou činnost v oblasti archivnictví, pomocných věd historických a příbuzných vědních oborů, h) plní úkoly ústředního vědeckovýzkumného pracoviště na úseku preventivní péče o archiválie, konzervace a restaurování archiválií, uchovávání a zpřístupňování nových forem nosičů informací včetně dokumentů v digitální podobě; v této oblasti vykonává funkci odborného metodického a školicího centra, i) zřizuje specializovanou knihovnu pro obor archivnictví a výkonu spisové služby, j) vykonává vydavatelskou a publikační činnost v oboru archivnictví a výkonu spisové služby, dějin správy, pomocných věd historických a historie, k) provádí konzervaci a restaurování archiválií, l) plní další odborné archivní úkoly uložené tímto zákonem. (3) Národní archiv na úseku péče o archiválie v digitální podobě a) ukládá archiválie v digitální podobě náležející do jeho péče a archiválie v digitální podobě náležející do péče Archivu bezpečnostních složek, státních oblastních archivů a archivů, které nejsou digitálními archivy a neukládají archiválie v digitální podobě na základě písemné dohody v jiném digitálním archivu; nejde-li o archiválie v digitální podobě náležející do jeho péče, Národní archiv u uložených archiválií v digitální podobě pouze zajišťuje zachování neporušitelnosti jejich obsahu a čitelnosti, b) spravuje národní portál, c) plní pro archivy metodickou a poradenskou funkci v oblasti předarchivní péče o dokumenty v digitální podobě a v oblasti digitalizace archiválií v analogové podobě, d) provádí vědeckou a výzkumnou činnost na úseku životního cyklu dokumentů v digitální podobě, e) poskytuje archivům údaje potřebné pro evidenci archiválií v digitální podobě a služby pro shromažďování a zpřístupňování popisů archiválií v digitální podobě a replik archiválií v digitální podobě, f) vydává závazné stanovisko k žádosti o udělení oprávnění k ukládání archiválií v digitální podobě. Státní oblastní archivy 47


Ohlédnutí za 1. pololetím školního roku 2020/2021 - ZŠ Doudleby\nOhlédnutí za 1. pololetím školního roku 2020/2021\nNový školní rok jsme zahájili v úterý 1. září, když jsme ve škole přivítali 28 prvňáčků rozdělených do dvou tříd. Celkem se ve škole sešlo 220 žáků a jím odpovídající počet 17 učitelů, 4 asistentů pedagoga a 2 vychovatelek školní družiny.\nPoučeni z jarní vlny koronavirové epidemie jsme se již od prvního dne plně zaměřili na vytváření takových podmínek, abychom zvládli nejdůležitější učivo školního roku a výpadek docházky se příliš neprojevil ve znalostech žáků. To jsme však netušili, jak se projeví druhá vlna pandemie. Ukazuje se totiž, že vyjma prvních a druhých tříd ostatní školáci strávili většinu dní prvního pololetí na distanční výuce.\nMalé ohlédnutí, jak se situace vyvíjela. V pondělí 28. září jsme oslavili Den české státnosti volným dnem. I v úterý 29. září byli všichni žáci doma, protože bylo vyhlášeno ředitelské volno, neboť v okolí školy byla přerušena dodávka elektrické energie. Od středy 30. září zůstávají dále doma žáci druhého stupně v karanténě, protože většina učitelů 2. stupně je nemocná nebo v karanténě. Doma jsou do druhého října. 6. 10. jde do karantény 1. B, 7. 10. zůstává doma osmá a devátá třída. 8. 10. jde třetí třída do karantény, 9. 10. pak druhá třída. 14. 10. dochází k plošnému uzavření škol vládním nařízením. Od 19. 10. jsme plně přešli na online výuku v digitálním prostředí TEAMS.\nPostupný návrat žáků do lavic začal až 18. listopadu, rozvolnění se týkalo ale jen prvních a druhých tříd. Od pondělí 30. listopadu se na druhý stupeň opět vrátila rotační výuka, která se netýkala pouze deváťáků. 6. a 7. třída nastoupila, 8. A, B zůstala doma. Do vánočních prázdnin ale zbývaly v tu dobu jen tři týdny. Polovina žáků z druhého stupně se tak vrátila do školy jen na jeden týden, druhá alespoň na dva. 21. 12. dochází opět k uzavření škol vládním nařízením. Od čtvrtého ledna ale bylo opět všechno jinak. Až do konce prvního pololetí se tak mohli prezenčně učit jen žáci z prvních a druhých tříd.\nZ výše uvedeného vyplývá, že největší část výuky zažili na svých místech ve třídě jen prvňáci a druháci. Dohromady byli na distanční výuce „jen“ 22 dní z celkem 93 v prvním pololetí. Ostatní žáci museli zvládnout více než polovinu času na distanční výuce. Vůbec nejhůře ze základních škol to dopadlo na žáky druhého stupně, u nás konkrétně žáky 8. tříd, na které vyšel jen jeden týden rotační výuky od 30. listopadu. Tito žáci strávili ve škole maximálně 32 procent času.\nPololetní vysvědčení dostali všichni žáci školy, ale v papírové podobě jen žáci prvních a druhé třídy. Ostatní ho obdrželi elektronicky, protože mají stále od Ministerstva školství přikázanou distanční výuku.\nUzavření školy a následný přechod k výuce na dálku působí mnoho potíží a komplikací, především potíže s technickým vybavením (zapůjčili jsme žákům přes 30 tabletů a notebooků) nebo připojením k internetu. Ale také spustil vlnu improvizace, tvořivosti a mimořádného nasazení učitelů, žáků a jejich rodičů. Všem těmto patří poděkování a obdiv za dosavadní zvládání situace.\nVydržet se to dá nebo spíš musí, vždyť v tom nejsme sami. Na světě se takto v současnosti vzdělává víc jak 300 milionů dětí. Samozřejmě postupně budou narůstat rozdíly mezi jednotlivými dětmi, protože jsou žáci, kteří distanční výuku zvládají velmi dobře. Pak jsou ti druzí, kterým to z nejrůznějších důvodů dělá potíže. Věřím však, že i tato nelehká doba se dá úspěšně zvládnout a nakonec přinese více pozitivního do života jak žáků tak i nás ostatních.\nS přáním všeho jen dobrého a lepších zítřků\nFrantišek Klapal, ředitel školy\nspravce\t2021-02-28T22:39:42+01:00\t24.Úno, 2021|\ntelefon: 494 383 133 – (ZŠ) –> přepojit do ŠD\nmobil: 734 524 868


LoyalCoin kurz – graf, kalkulačka, vývoj ceny, kde koupit LYL?\nSledujte aktuální kurz LoyalCoin v online grafu nebo použijte naši kalkulačku pro převod LYL do českých korun. Víte, kde koupit LoyalCoin?\nBudoucí vývoj LoyalCoin kurzu\nProč nekupovat LoyalCoin?\nGraf kurzu LoyalCoin/USD\nV levém horní rohu můžete vidět symbol měny (aktuálně LYL/USD), vpravo od něj jsou k dispozici intervaly 1 min, 30 min, 1 h reprezentující dobu jedné svíčky, tu si můžete libovolně měnit kliknutím na trojtečku (vpravo od časových intervalů).\nAnalýza budoucího vývoje LoyalCoin kurzu\nPřestože považujeme widget za užitečnou pomůcku pro hrubý odhad budoucí ceny digitální měny LoyalCoin, rozhodně nedoporučujeme obchodovat na základě informací z něj získaných. Zejména z toho důvodu, že kryptoměny jsou často výrazně ovlivňovány událostmi na trhu, které se nedají pomocí technické analýzy předpovídat.\nDvojí poplatky za směnu peněz. LoyalCoin bohužel nemůžete přímo koupit za fiat ("standardní peníze" => české koruny, eura, usd apod.), ale je zapotřebí nejprve koupit BitCoin nebo Ethereum a až za něj pak můžete koupit na burze LYL.\nŘešením může být LYL nekupovat, ale pouze spekulovat o změně jeho ceny pomocí CFD. Zjednodušeně řečeno se jedná o sázku na to, zda kurz poroste nebo bude klesat v určitém čase. Doporučuji vám si přečíst článek co je to contract for difference.\nNa druhou stranu přímé koupení LYL má i své výhody, například můžete tuto virtuální měnu držet roky ve své peněžence a neplatit za to žádné poplatky. Případně můžete využívat LoyalCoin technologii pro vaše účely. Vidíte nějaké další výhody? Podělte se o ně s námi v komentářích.\nJaký bude mít LoyalCoin kurz za den/týden/měsíc?\nPředpovědět správně kurz LYL není jednoduché. Nicméně jsme pro váš připravili technickou analýzu, která vám může pomoci zjistit, zda je lepší tuto kryptoměnu prodávat nebo kupovat.\nJak koupit LoyalCoin?\nVyplatí se obchodovat LoyalCoin nebo mi doporučíte jinou kryptoměnu?\nReálně nemůžeme hodnotit, zda se vám vyplatí nebo nevyplatí LYL obchodovat, každá kryptoměna je specifická a je potřeba znát vše, co ovlivňuje její cenu. Nicméně zastáváme názor, že je vždy bezpečnější obchodovat kryptoměny s vyšší tržní kapitalizací, zpravidla u nich nedochází k takovým výkyvům kurzů jako u těch s nižší cenou.\nNázory a zkušenosti s LYL\nVyplatí se zajímat o LoyalCoin a zvažovat nákup? Má vůbec nějakou budoucnost?\nNapadá vás, kdy je nejlepší čas LoyalCoin koupit nebo prodat? Dáte ostatním čtenářům nějaký tip? Přidejte komentář.


Tolik všudypřítomného zla – to jsme my… – Divadelní noviny\nKde se v lidech bere tolik zla? Je vše kolem nás opravdu tak beznadějné? Tak se musí divák ptát po zhlédnutí první inscenace sezony Národního divadla moravskoslezského. Dramatizaci románu bratří Mrštíků Rok na vsi připravil šéf činohry Vojtěch Štěpánek.\nTomáš Jirman a Renáta Klemensová v inscenaci Rok na vsi současného uměleckého šéfa Národního divadla moravskoslezského Vojtěcha Štěpánka FOTO Radovan Šťastný\nS titulem se na našich jevištích v posledních letech setkáváme pravidelně. Tvůrci běžně vycházejí ze zdařilé dramatizace Miroslava Krobota, kterou v roce 1993 úspěšně nastudoval v pražském Národním divadle. Vojtěch Štěpánek se ale vydal svou vlastní cestou. S Krobotovou úpravou ho nicméně spojuje podobný (nikoli zcela identický) výběr motivů, postav i řazení výjevů, které z epizodicky vystavěného vyprávění vytvářejí až překvapivě kompaktní dramatický celek. V jednotlivých scénách Štěpánek ponechává jen podstatný dialogický základ a situace přesně rozvíjí pomocí herecké akce. V uzavřeném světě vesnice – pesimistickém obrazu naší společnosti – vedle sebe žijí lidé, které Štěpánek vybavil těmi nejméně lichotivými vlastnostmi: jízlivostí, drsností, sobeckostí, zlobou… A především pokrytectvím, které se stalo přirozenou součástí života; i vyslechnout farářovo kázání je jen formální povinností. Takřka nihilistická ztráta víry v jakékoli pozitivní lidské hodnoty udržuje divákovu pozornost v očekávání nadějného zlomu, který ale nepřichází.\nŠtěpánkovi se také podařilo prolomit specificky odlidštěnou bariéru obrovské „kulturákové“ scény Divadla Jiřího Myrona, na čemž se vedle herecké akce výrazně podílí i smysluplné využití výtvarných prostředků. Marta Roszkopfová, která mimo jiné spolupracovala na Krobotově inscenaci, oblékla herce do kostýmů prvorepublikových střihů, čímž příběh přiblížila současnému divákovi. Skrze kostýmy charakterizuje i typy ženských postav (svůdná Vrbková se pyšní šaty s lascivními výstřihy, kosmopolitní Anežka Rybářová nosí oblečení moderního střihu a starší ženy jsou oblečeny do nudně šedých oděvů). Náznakovou scénu tvoří vedle několika rekvizit zejména dřevěné stoly a židle, přičemž herci sami budují jednotlivé situace změnou jejich uspořádání. Ledabyle nakupený nábytek je zároveň výstižným obrazem vnitřní rozpolcenosti místní komunity. Ve snaze o jistou metaforičnost tvůrci využili točnu, jejíž pohyb sice vhodně evokuje emotivní chaos hrdinů, ale posouvání židlí ruší.\nHerci vstupují do inscenace ve dvou zásadních polohách. Převládá psychologicko-realistická, která odhaluje vážná, tragická témata. Zde herecky dominuje zejména František Strnad coby Cyril Rybář, postava rozpolcená mezi budováním majetné pozice na vsi a nemanželským vztahem s Vrbkovou (Lada Bělašková). Tragický konec posvětí emotivním výkonem koncentrovaného zoufalství Alexandra Gasnárková v roli jeho matky. Vážnou polohu vyváženě zlehčují groteskní, až absurdní zcizovací vstupy, které do inscenace vnášejí specifický černý humor a odhalují absurditu v souznění obyvatel vesnice.\nŠtěpánkův pohled je pesimistický, téměř beznadějný. Ale jasně zacílený a snad očistný. Vždyť ta ves – to jsme my!\nNárodní divadlo moravskoslezské Ostrava – Alois Mrštík, Vilém Mrštík: Rok na vsi. Režie, dramatizace, výběr hudby Vojtěch Štěpánek, scéna Milan David, kostýmy Marta Roszkopfová, dramaturgie Adam Gold. Premiéra 25. října 2018.\nKomentáře k článku: Tolik všudypřítomného zla – to jsme my…


Batoh Reebok Se Medium Backpack | Total-store.cz\nReebok Se Medium BackpackCena pro Vás: vyprodáno\nPopisPtejte seTabulky velikostíVrácení a reklamaceDoprava a platba Reebok Se Medium Backpack Poslat příteliTiskArtiklové čísloAB1131KategorieBatohyUrčeníVolný časVýrobce Reebok Sportovní batoh Reebok Se Medium Backpack v fialovém provedení. Vybavte se sportovním batohem Reebok Se Medium Backpack v fialové barvě. Využijete ho pro sport i běžné nošení do školy nebo na výlety. Pro maximální pohodlí při nošení je batoh vybaven dvěma nastavitelnými a polstrovanými ramenními popruhy a také zpěvněnými zády. Fialová barva. Materiál: 100% polyester. Vhodné k běžnému nošení.\nAtribut technologie není vyplněn Diskuze k produktuMáte otázku? Zajímá vás konkrétní detail? Zeptejte se nás.Položit dotazNový dotazVaše jméno:Váš e-mail:(E-mail nebude zveřejněn)Nadpis:Text příspěvku:Zeptat sezpět1dalšíBatoh Reebok21.8.2015 21:441 odpověďTereza21.8.2015 21:44Dobrý den.\nChtěla bych se zeptat na roměry tohoto batohu Reebok.\nDěkuji předem za odpověd.ReagovatVendula Pavlíková24.8.2015 7:58Dobrý den, batoh bohužel nemáme skladem, tak Vám jej nemohu přeměřit. Určitě však objednejte a pokud by velikosti nevyhovovala, tak není problém batoh vyměnit. Pěkný denReagovatzpět1dalšíVaše jméno:Váš e-mail:(E-mail nebude zveřejněn)Text příspěvku:Přidat reakci\nAlternativní produkty Batoh Sport Roy 629 Kč535 KčSportovní batoh Reebok SPORT ROY BKP v černém provedení.\nKlasický batoh Foundation 999 Kč879 KčUnisex batoh Foundation Backpack z kolekce Lifestyle.\nStředně velký batoh Embarc 1 390 Kč973 KčVíceúčelový sportovní batoh z nabídky značky Nike v černém provedení.\nBatoh All Access Fullfare 940 Kč799 KčNike klasický sportovní batoh s dostatečným úložným prostorem a přihrádkou pro laptop.


Obšité či otáčené? :: Retkev\njsou v současné době asi nejrozšířenější látkové vložky. Jejich výroba je jednodušší, rychlejší, při obšívání hustým stehem na overlocku se dají schovat nerovnosti, to se také odráží v mírně nižší ceně. Nejčastěji jsou šité se savým jádrem přišitým shora. To má velikou výhodu v tom, že okraje jádra dělají přirozené mantinely, krev má čas se vsáknout tam, kam má a nestéká po křidélkách. Takto šitá vložka zároveň lépe zachovává tvar a lépe drží na místě. Další výhodou je to, že okraje obšité na overlocku vydrží déle (tvoří jakoby ochranný lem kolem dokola, který brání opotřebení látky).\nNaneštěstí pro ně se nejčastěji šijí polyesterovými nitěmi, které jsou sice držáci a když už by se vám měla vložka rozpadnout, nitě budou to poslední, co opustí loď, na druhou stranu je to pořád polyester - umělé vlákno, které při tak hustém obšití může citlivějším ženám vadit. Mohou vložku dělat nepohodlnou a škrábavou.\njsou zase oblíbené pro své jemné a tenké okraje. Nemají husté obšití. Ani nejcitlivějším ženám se nestává, že by byly nepříjemné nebo že by škrábaly. Jejich zpracování je náročnější na přesnost a čas, jsou proto i lépe cenově ohodnoceny.\nVidím na nich dva docela zásadní mínusy. Prvním je fakt, že otáčená vložka nevydrží tolik pracích cyklů. Látka po obvodu vložky je velmi namáhána a nošením a třením v pračce se tenčí tak, až se za nějaký čas prodře úplně. Vložka je většinou funkční i nějakou dobu potom, ale už není tak hezká. Její životnost je však stále počítána na roky!!! Jako druhý mínus vidím to, že tyto vložky mají většinou savé jádro všité uvnitř vložky. Ta potom trochu hůře drží tvar a může se stát, že krev, která se nestihne vsáknou doprostřed vložky, steče po dotykové látce po křidélkách (ona ta krev prakticky nesteče, ale ta látka, která je dotyková a plynule přechází do křidélek táhne vlhkost a může se stát, že krev nezůstane tam, kde má...) Krkolomně řečeno, ale snad si rozumíme.\nŠijí se i vložky kombinované\n- Jsou otáčené a mají otáčené jádro našité shora na těle vložky. Ty by byly určitě TOP, ale zase nemívají tak tenké okraje. Mají totiž v jednom místě dvě otáčená tělesa (tedy až 8 vrstev materiálu). Potom se dělá savé jádro mírně menší, aby obě látky nekončily na stejném místě. A v neposlední řadě se šijí i vložky kombinací otáčené a obšívané na overu.\nExistuje veliké množství kombinací technik, materiálů. Každá žena, která vložky vyvíjí a šije má jiné preference a to, co vyhovuje jedné ženě druhé sedět nemusí.\nProto je dobré studovat, ptát se a zkoušet různé značky, materiály a střihy.\nI přes všechny mínusy, které jsem tu uvedla, se látkové vložky naprosto nedají srovnat s vložkami jednorázovými. A byla by škoda, aby po jednom pokusu se zrovna nepadnoucí vložkou ženy látkové vložky zavrhly... Tak látce zdar, krásné ženy!


Sukně pro období podzim/zima 2021–22 – mini, midi a plisování - Reuse • Reduce • Remix\nS příchodem chladného počasí dává většina žen přednost praktičtějším a teplejším kalhotám před sukněmi. Ani v trendy sukních ale na podzim ani v zimě nezmrznete, a navíc díky nim budete vypadat žensky a stylově i v těchto ročních obdobích.\nNávrháři všech předních značek se postarali o to, aby sukně byly jedním z kousků, které v sezóně podzim/zima 2021 v žádném šatníku nesmí chybět.\nMěkké a hřejivé materiály (vlna, kůže, tvíd, džínovina) ve spojení s nejnovějšími trendy (délka mini a midi, vrstvení, prošívání) jsou základem pohodlného a zároveň stylového outfitu.\nPlisované sukně budou k dostání v různých variantách odrážejících módní trendy, které podle stylistů ovládnou následující chladné období. Řeč je o vrstvení, asymetrii, metalických odlescích a dalších úpravách. Plisování může být tvořeno menšími či většími záhyby. U vrstvených modelů lze použít lehké, vzdušné látky, pro sukně v klasičtějším stylu pak kůži nebo materiál s lesklým povrchem. Délka sukně není nijak omezena, stále častěji se však budeme setkávat s midi variantou. Pomocí různých délek a velikosti skladů lze šikovně vizuálně skrýt případné nedokonalosti ženského těla.\nMIDI SUKNĚ DO KAŽDÉHO ŠATNÍKU\nMidi sukně v současnosti dominují přehlídkovým molům a virtuálním prezentacím módy letošního podzimu. Christian Dior nabízí skládané, Erdem plisované, The Row áčkové, Partow rozevláté – všechny ale sahají mezi koleno a kotník.\nModerní budou jak klasické černé pouzdrové sukně, tak další modely v jiných barvách – sukně midi délky s originálním páskem, mašlí nebo sklady v horní části, kožené plisované sukně různých délek i barev (díky tužšímu materiálu budou sklady výraznější) nebo modely s rozparky. Nepůjde ale o nenápadné decentní rozparky dlouhé sotva pár centimetrů, naopak budou sahat až do půli stehen nebo výše. Outfit skvěle doladíte jednobarevným tričkem nebo halenkou či objemným svetrem.\nMódní trendy se mění, různé modely a styly přicházejí a odcházejí, avšak pouzdrová sukně je stálicí, která by žádné ženě neměla chybět. Jednoduchý střih dokáže zakrýt případné nedokonalosti, zakryje bříško, vizuálně zeštíhlí postavu a zvýrazní pas. Důležité! Ačkoli tento střih sukně nedokonalosti spíše zakrývá, ženám s plnější postavou se doporučuje vyhnout se pestrým vzorům.\nV sezóně podzim/zima 2021–2022 ženy nebudou muset volit mezi módou a pohodlím v teple. Díky návrhářům, jako je Jason Wu, Emporio Armani nebo Zuhair Murad, se prošívané sukně dostanou na vrchol oblíbenosti. Může se jednat o pouzdrovou sukni vhodnou do kanceláře, model v retro nebo romantickém stylu, v němž se můžete vydat na procházku po městě nebo na rande. Tyto sukně se nejlépe kombinují s jednoduchými halenkami, svetry a minimalistickými doplňky (třeba stylovým páskem), které nebudou odvádět pozornost od reliéfu látky.\nŽeny s útlýma nohama chtějí ukázat tuto svou přednost i po příchodu chladného počasí. S tím jim pomohou minisukně nad kolena vyrobené z teplejších vlněných materiálů sytých barev. Většina těchto modelů je navržena bez zbytečných ozdobných prvků, a tak k nim můžete zvolit zajímavější top, například rolák s rafinovanými prostřihy na ramenou nebo objemný stylový svetr s plastickým vzorem. Díky módním punčochám a vysokým kozačkám vám v krátké sukni nebude zima ani, když rtuť teploměru klesne k bodu mrazu.\nS čím kombinovat sukně na podzim a v zimě 2021-2022?\nPro dotvoření stylového zimního či podzimního outfitu jsou vhodné roláky, svetry s véčkovým výstřihem, pulovry, kardigany, tlusté pletené svetry, trička nebo halenky. Důležité je najít rovnováhu mezi horní a spodní částí oděvu. Jestliže je sukně výraznější z hlediska barvy nebo střihu, tričko či svetr by měly být jednodušší. A naopak, k jednoduchým klasickým modelům můžete zvolit zajímavější top.\nPrevious PostZelená – barva přírody, podzimní hit\nNext PostPodzimní kolekce bot 2021


Kombinaci vyhrála běžkyně Šmigunová - iDNES.cz\nKombinaci vyhrála běžkyně Šmigunová\nKuusamo - Kombinace na 7,5 kilometru klasickou a 7,5 kilometru volnou technikou se stala snadnou kořistí estonské běžkyně na lyžích Kristiny Šmigunové Díky tomu se dostala do vedení Světového poháru. Druhá skončila Ruska Olga Savjalovová, která na cílové čáře o šest desetin vteřiny zdolala Němku Evi Sachenbacherovou.\nŠmigunová si od začátku hlídala čelo závodu. Jen při přezouvání lyží z klasiky na bruslení klesla na čtrnácté místo, ale malou ztrátu brzy dohnala.\nO svém vítězství rozhodla ve stoupání od desátého do jedenáctého kilometru. Soupeřkám ujela a v cílové rovince se mohla klanět svým fanouškům. Závod Světového poháru vyhrála podruhé v sezoně a pojedenácté v kariéře.\nŽeny - kombinace (7,5 km klasicky+7,5 km volně): 1. Šmigunová (Est.) 43:18,1 min., 2. Savjalovová (Rus.) -22,3, 3. Sachenbacherová -22,9, 4. Künzelová (obě Něm.) -24,2, 5. Paruzziová (It.) -28,8, 6. Ševčenková (Ukr.) -39,3, 7. Pedersenová (Nor.) -46,1, 8. Kuitunenová (Fin.) -1:34,3, 9. Skofterudová -1:40,3, 10. Steiraová (obě Nor.) -1:41,1, ...25. Balatková (ČR) -2:56,2.\nPořadí SP (po čtyřech závodech): 1. Šmigunová 260 b., 2. Paruzziová 235, 3. Ševčenková 220, 4. Savjalovová 190, 5. Künzelová 176, 6. Sidkovová (Rus.) 146, ...49. Balatková 6.\nEstonská běžkyně na lyžích Kristina Šmigunová a jistě vyhrála ve finském Kuusamu kombinaci na 7,5 km klasickou a 7,5 km volnou technikou.\nTémata: Běh na lyžích, Morava, bruslení, Přezouvání


Petite Masáž Blondýnka\nCategory: Místní Sokolov\nPublished by petite masáž blondýnka on 08.05.2018\nBlonde masérka s tatooed zadní dává tělo masáž - - Free Masáž Porn & WAM mp4 Video. Krásná blondýna petite dává mýdlovou masáž · velká, prsa. Skinny Blondýnka Dospívající Masáže Dívka Výstřik a připojenými opčními výstřel. Plné tělo tělesné masáže. Sexy masáž porno. Petite . červen Zhlédněte zdarma porno video Nervózní roztomilé petite osmnáctka masturbuje s blondýnka Latina osmnáctka dává ptáka A kočička masáž.\n: Petite masáž blondýnka\nDlouhé vlasy pornstar hardcore Dominantní interracial páskové šněrování\nTinder masáž prsa Stimulace penisu rukou, Teenagery Mastrubace teenagerů, Ocásek teenagerů, Mastrubace teenagerů Stimulace penisu rukou Teenagery. Kelly Surfer - špinavá Malá školačka příběhy 04 - NewSensations. Veškeré modelky na erotické stránce PornoKasicka. ASA vítá Jordan na dveře a je sliby pomoci mu s jeho problémem. Horny ruština babička chtít vyspat a cum Sexy Russian Teen Fucks její přítel a No\nPerfektní sex masáž anální Blonde masérka dává erotickou masáž lesbické Horké malá blondýnka dostane snesen! Masérka Alexis Adams dává nahá masáž těla 6: Bill domluvenou schůzku a byl rád, že splnění jeho sexy masérka Dianna, když mu ukázal. Reprodukce jakékoliv formy je zakázána. Když chlap vyhraje vsadila jeho fantazie, jeho odpůrci ať hit Nuru masáž pro dobrý čas.\nPetite masáž blondýnka Kreditní karta fena tvrdý sex\nEXTRÉMNÍ DOPROVOD KOHOUTEK 579\nCategories:\tMístní Sokolov\npetite masáž blondýnka\t· 08.05.2018 at 17:38\nReklamy erotický kouření\nSoukromé doprovod tvrdý sex\nPeníze blondýnka tantra\nPřírodní masáž páskové šněrování\nLevný sex kouření


OBRAZEM: Ve Vaňkovce měřili zrak. Odhalili i šedý zákal - Deník.cz\nZrak si mohli nechat vyšetřit Brňané, kteří zašli do nákupního centra Vaňkovka. Bezplatné změření očí i poradenství tam nabízeli optometristé a lékaři.\nZrak si mohli nechat vyšetřit Brňané, kteří zašli v pátek do nákupního centra Vaňkovka. Bezplatné změření očí i poradenství tam nabízeli optometristé a lékaři.Foto: DENÍK/Drahomír Stulír\n„Dorazilo hodně lidí, některé jsme upozornili na onemocnění, o kterých dosud nevěděli. Například jeden pán měl tak silný šedý zákal, že mi jeho oči přístroj ani nechtěl změřit," uvedla oční lékařka Martina Chvátalová.