Školní řád | O škole | Základní umělecká škola v Liberci\nTento školní řád stanovuje základní administrativní, ekonomická a organizační práva a povinnosti pro žáky, jejich zákonné zástupce a podrobnosti o pravidlech vzájemných vztahů s pedagogickými pracovníky a je vydán v souladu s § 30 odst. 1 zák. č. 561/2004 Sb. S jeho zněním jsou žáci seznámeni prostřednictvím třídních učitelů a zákonní zástupci žáků se mohou se řádem seznámit na veřejně přístupném místě školy (čekárna v přízemí školy, webové stránky školy).\n1) Žák má právo na informace, má právo je vyhledávat, přijímat a rozlišovat.\nb) zakládat v rámci školy samosprávné orgány žáků, volit a být do nich voleni, pracovat v nich a jejich prostřednictvím se obracet na ředitele školy s tím, že ředitel školy je povinen se stanovisky a vyjádřením těchto samosprávných celků zabývat,\nc) na informace a poradenskou pomoc školy nebo školského poradenského zařízení v záležitostech týkajících se základního uměleckého vzdělávání,\nd) využívat relaxačních míst ve škole v době před výukou a mezi vyučováním, čekárny u hlavního vchodu a určených prostor v atriu.\n3) Žáci i zákonní zástupci mají dále právo:\na) na informace o průběhu a výsledcích vzdělávání,\nc) žáci se speciálními vzdělávacími potřebami mají právo na základní umělecké vzdělávání, jehož obsah, formy a metody odpovídají jejich vzdělávacím potřebám a možnostem, na vytvoření nezbytných podmínek, které toto vzdělání umožní, a na poradenskou pomoc školy. Pro žáky se zdravotním postižením a zdravotním znevýhodněním se při přijímání ke vzdělání a při jeho ukončování stanoví vhodné podmínky odpovídající jejich potřebám a reálným možnostem školy. Při hodnocení žáků se speciálními vzdělávacími potřebami se přihlíží k povaze postižení nebo znevýhodnění,\nd) mají právo zdarma (není-li stanoveno jinak) navštěvovat všechny interní i veřejné akce všech oborů školy, přičemž o místě, datu a čase konání jsou prokazatelně informováni např. třídním učitelem,\n4) Zákonní zástupci, popř. osoby, které vůči zletilým žáků plní vyživovací povinnost, mají dále právo:\na) po předchozí dohodě s vyučujícím navštívit vyučování a požadovat další informace o průběhu a výsledcích vzdělávání žáka. Vyučující může vzhledem k charakteru vyučovací jednotky odmítnout nebo souhlasit s návštěvou zákonného zástupce. Při odmítnutí nabídne vyučující zákonnému zástupci náhradní termín návštěvy,\nb) využívat čekárny u hlavního vchodu a určených prostor v atriu.\nb) dodržovat zásady kulturního chování, být slušní a ohleduplní k dospělým, k sobě navzájem a ochaňovat školní majetek,\nd) nosit požadované školní potřeby a oděv odpovídající charakteru vzdělávací činnosti,\ne) účinkovat na veřejných i interních akcích školy a navštěvovat vybrané akce, které jsou součástí základního uměleckého vzdělávání.\nb) dokládat nepřítomnost ve vyučování telefonicky předem v kanceláři školy tel. 485 110 192 od 8 do 16 hod. – mimo tyto hodiny na telefonním záznamníku nebo na e-mailové adrese info@zusliberec.cz, e-mailové adrese třídního učitele prijmeniucitele@zusliberec.cz nebo na webu školy „elektronická omluvenka“, nejpozději však do 24 hodin a následně písemnou formou do žákovské knížky,\nc) plánovanou nepřítomnost omlouvat předem\nd) dokládat nepřítomnost ve vyučování telefonicky předem v kanceláři školy tel. 485 110 192 od 8 do 16 hod. – mimo tyto hodiny na telefonním záznamníku nebo na e-mailové adrese info@zusliberec.cz, e-mailové adrese třídního učitele prijmeniucitele@zusliberec.cz nebo na webu školy „elektronická omluvenka“, nejpozději však do 24 hodin a následně písemnou formou do žákovské knížky,\nf) plánovanou nepřítomnost omlouvat předem.\n4) Pro školní matriku jsou povinni zákonní zástupci nezletilých žáků a zletilí žáci uvést údaje podle\nI. Organizace vzdělávání\nStudium na ZUŠ se řídí především Listinou základních práv a svobod, zák. č. 561/2004 Sb., zák č. 563/2004 Sb. a vyhl. č. 71/2005 Sb.\nII. Typy studia a délka studia:\na) Přípravné studium pro žáky od 5 let věku, délka max. 2 roky\nb) Studium I. stupně pro žáky základních škol, délka 7 let\nc) Studium II. stupně pro studenty středních a VOŠ v denní formě studia, délka 4 roky\nd) Studium pro dospělé pro osoby, které nespadají do ostatních typů studia, nejdéle 4 roky\nIII. Žáci a studenti jsou přijímáni do čtyř uměleckých oborů:\na) hudební - dále jen HO\nb) taneční - dále jen TO\nc) výtvarný - dále jen VO\nd) literárně-dramatický - dále jen LDO\nIV. Žáci jsou přijímáni:\na) do přípravného studia od 5 let věku a prokáží předpoklady ke vzdělávání\nb) od 7 let věku jsou přijímáni uchazeči podle výsledku talentové zkoušky do 1. ročníku I. stupně základního studia, případně do ročníku vyššího\nc) od 14 věku let jsou přijímáni uchazeči na základě úspěšného vykonání talentové zkoušky do 1. ročníku II. stupně základního studia, dle svých dovedností, schopností a znalostí plní nejprve vzdělávací obsah I. stupně základního studia\nd) od 18 let věku jsou přijímáni uchazeči na základě úspěšného vykonání talentové zkoušky do studia pro dospělé, učební plán a vzdělávací obsah stanovuje učitel na základě potřeb a zájmu žáka\ne) v dodatečném přijímacím řízení, které podle možnosti oznámí ZUŠ pro starší žáky, a ti po vykonání řádné přijímací zkoušky mohou být zařazeni do studia I. nebo II. stupně a přijetí lze realizovat pouze za předpokladu, že uchazeč nastoupí na uvolněné místo žáka, který studium ukončil a na jehož místo nenastoupil žádný náhradník\nf) zápisem, který se řídí § 2 vyhlášky č. 71/2005 Sb., o základním uměleckém vzdělávání. První týden se koná zápis pro následující školní rok do všech uměleckých oborů. V době zápisu je pravidelná výuka omezena nebo zrušena. Všichni zájemci o studium vykonají přijímací zkoušku, při které prokáží předpoklady ke vzdělávání. Každý uchazeč obdrží číslo, pod kterým bude zveřejněno jeho přijetí či nepřijetí ke studiu. Ve třetím červnovém týdnu ZUŠ zveřejní seznam přijatých uchazečů, náhradníků a neúspěšných uchazečů. Zveřejněný seznam musí být podepsán ředitelem ZUŠ. Přijatí uchazeči se v prvním týdnu nového školního roku zapíší do rozvrhů. Ve druhém a třetím týdnu v září budou školou osloveni náhradníci, kteří budou zapsáni na místa těch, kteří se v prvním zářijovém týdnu nezapsali do rozvrhu vyučování.\ng) vyplněním přihlášky do školy zákonnými zástupci žáka. Dospělí žáci vyplňují a podepisují přihlášku samostatně. V přihlášce jsou uvedeny povinné údaje o žákovi pro školní matriku (§ 28 odst. 1 a 2 zákona č. 561/2004 Sb.): jméno, příjmení, rodné číslo, státní občanství, místo trvalého pobytu, údaje o zdravotním postižení, zdravotním nebo sociálním znevýhodnění, o zdravotní způsobilosti a jméno, příjmení zákonného zástupce, jeho místo trvalého pobytu, adresu pro doručování písemností a telefonní spojení. Dále jsou v matrice uvedeny údaje o průběhu a výsledcích vzdělávání a datum zahájení vzdělávání. Použití a ochrana všech osobních údajů je v souladu se zákonem č. 101/2000 Sb., o ochraně osobních údajů.\nV. Postupová zkouška, ukončení ročníku a ukončení vzdělávání\na) Postupovou zkoušku vykonávají žáci hudebního oboru. Postupovou zkoušku hodnotí nejméně tříčlenná zkušební komise, jejíž členy jmenuje ředitel školy. Tuto zkoušku je možné nahradit úspěšnou účastí v okresním a vyšším kole soutěží příslušného oboru MŠMT ČR pro ZUŠ. Postupová zkouška se netýká žáků II. a III. ročníku II. stupně a žáků, kteří ukončují studium, není-li uvedeno jinak níže v odstavci c).\nc) Základní studium I. a II. stupně a studium pro dospělé se ukončuje vykonáním závěrečné zkoušky. Závěrečná zkouška může mít formu absolventského vystoupení, tanečního a divadelního představení, dále veřejného vystoupení v rámci orchestrální či komorní hry nebo vystavení výtvarných prací na výstavě. V mimořádných případech se souhlasem ředitele formu postupové zkoušky organizované pro všechny umělecké obory.\nd) Žák přestává být žákem školy:\nb) výuka probíhá formou individuální, skupinovou a kolektivní,\nc) vyučovací hodina trvá 45 minut, jednotlivé vyučovací hodiny mohou být slučovány do bloků,\nd) nepřijde-li vyučující do 10 minut po začátku výuky do třídy, oznámí žáci tuto skutečnost řediteli školy nebo jinému přítomnému učiteli,\ne) během vyučování není žákům dovoleno opouštět školní budovu,\nf) žák nemá nárok na náhradu zameškané vyučovací hodiny,\ng) zákonní zástupci mohou se souhlasem vyučujícího navštívit vyučovací hodinu,\nh) žák může být ze zdravotních nebo jiných závažných důvodů výjimečně uvolněn zcela nebo zčásti z pravidelné docházky do hudební nauky na jedno pololetí; ředitel školy stanoví individuálním studijním plánem náhradní způsob výuky, obsah a rozsah zkoušky. Písemná žádost musí být podána řediteli nejpozději do 14 dnů od zahájení pololetí školního roku nebo zahájení vzdělávání žáka. Individuální vzdělávací plán podepsaný ředitelem školy, zletilým žákem nebo zákonným zástupcem nezletilého žáka se stává součástí osobní dokumentace žáka. Všichni žáci, kteří studují podle individuálního vzdělávacího plánu, vykonají na konci každého pololetí ústní nebo písemnou zkoušku.\ni) škola může organizovat koncerty, výstavy a vystoupení, výjezdy do zahraničí a další akce související s výchovně vzdělávací činností,\nj) v době školního vyučování může ředitel školy ze závažných důvodů, zejména z organizačních a technických, vyhlásit pro žáky 5 volných dnů ve školním roce.\nVII. Vstup a pohyb po škole\na) budova je otevřena vždy 15 minut před zahájením výuky a uzavřena po ukončení výuky,\nb) k odchodu a příchodu do školy žáci využívají výhradně chodníků a přechodu pro chodce před vchodem do školy,\nc) žáci přicházejí do školy nejdříve 5 minut před začátkem vyučovací hodiny,\nd) při kolektivní výuce si žáci oděv a obuv ukládají do příslušných šaten\ne) při individuální a skupinové výuce se žáci v čekárně přezují a vše si odnesou do učebny,\nf) škola neodpovídá za cenné věci žáků (mobily, šperky, peníze..) a ostatní věci uložené mimo určené prostory,\ng) žáci se ve škole chovají ukázněně, respektují pokyny vyučujících,\nh) bezprostředně po skončení výuky žáci opouštějí budovu školy,\ni) zákonní zástupci čekají na žáky v přízemí,\nj) pohyb cizích osob po budově školy je možný jen v doprovodu zaměstnanců školy.\nI. Bezpečnost, ochrana zdraví žáků a ochrana před sociálně patologickými jevy\na) Žáci se chovají při pobytu ve škole a na akcích organizovaných školou tak, aby neohrozili zdraví svoje ani svých spolužáků či jiných osob. Žákům je zakázáno manipulovat s elektrickými spotřebiči, vypínači a elektrickým vedením bez dozoru učitele.\nb) Při přecházení žáků na místa vyučování či jiných akcí mimo budovu školy se žáci řídí pravidly silničního provozu a pokyny doprovázejících osob. Před takovýmito akcemi doprovázející osoba žáky zvlášť poučí o bezpečnosti. Zákonní zástupci poučí své dítě o dodržování pokynů pedagogického dozoru a v době přepravy dodržování pokynů řidiče nebo vedoucího přepravy. Pro výjezdy platí zvláštní bezpečnostní předpisy, se kterými jsou žáci předem seznámeni. Při pobytu v ubytovacích zařízeních se žáci podřizují vnitřnímu řádu tohoto zařízení a dbají všech pokynů pracovníků tohoto zařízení.\nc) Při výuce v tanečním a výtvarném oboru zachovávají žáci specifické bezpečnostní předpisy pro tyto učebny, dané vnitřním řádem odborné učebny. Vyučující daného předmětu jsou povinni s nimi seznámit žáky při první vyučovací hodině školního roku a dodatečně poučit žáky, kteří při první hodině chyběli. O poučení žáků provede učitel záznam do třídní knihy.\nd) Na počátku školního roku provádí třídní učitel poučení o zásadách bezpečného chování ve škole i při akcích pořádaných školou a zapíše je do třídní knihy a žákovské knížky.\ne) Každý úraz, poranění či nehodu, k níž dojde během vyučování nebo při výjezdu, jsou žáci povinni hlásit ihned svému třídnímu učiteli nebo někomu z vyučujících. Dotyčný vyučující si dle závažnosti úrazu zavolá na pomoc kolegu, přivolá odbornou lékařskou pomoc a do 24 hodin zapíše záznam do knihy úrazů v kanceláři ZUŠ. Zápis úrazu během výjezdu provede vedoucí výjezdu. Každý úraz nahlásí neprodleně vyučující řediteli školy, případně jeho zástupci. Škola vyhotoví záznam úrazu a v souladu s platnými předpisy jej předá zákonnému zástupci nezletilého žáka nebo zletilému žáku, dále pracovníkovi zajišťujícímu BOZP a PO, ČŠI ČR, popř. zřizovateli.\nf) Úrazy, ke kterým došlo při společné činnosti žáků mimo školu, je třeba hlásit okamžitě osobám vykonávajícím dohled a následně řediteli školy.\ng) Bezpečnost a ochranu zdraví žáků zajišťuje ředitel školy zejména pedagogickými pracovníky, případně dalšími zletilými osobami, které jsou způsobilé k právním úkonům a jsou v pracovně právním vztahu k právnické osobě, která vykonává činnost školy.\nh) Žáci jsou na začátku školního roku proškolováni vyučujícími o bezpečnosti chování v rozsahu daném ředitelem školy a jsou seznámeni s provozními řády učeben.\ni) Při akcích konaných mimo školu, nesmí na jednu osobu připadnout více než 25 žáků. Výjimku z tohoto počtu může stanovit s ohledem na náročnost zajištění bezpečnosti a ochrany žáků ředitel školy.\nj) Při akcích konaných mimo školu musí být zajištěna bezpečnost a ochrana zdraví žáků na předem určeném místě 15 minut před dobou shromáždění. Po skončení akce končí zajišťování bezpečnosti a ochrany zdraví žáků na předem určeném místě a v předem určeném čase. O konané akci se zákonní zástupci a žáci dovědí písemně nejpozději tři dny před akcí.\nk) Mezi účastníky výjezdu do zahraničí zařadí škola pouze ty žáky, kteří mají uzavřené pojištění odpovědnosti za škodu platné na území příslušného státu a pojištění léčebných výloh v zahraničí. Dále musí mít škola písemně potvrzení povolení souhlasu výjezdu žáka do zahraničí svým zákonným zástupcem.\nl) V učebnách není žákům povoleno otevírat okna, přistupovat k otevřeným oknům, manipulovat s topnými tělesy, osvětlením a vybavením učebny, rovněž nesmí zapojovat elektrické spotřebiče. Pracovat s elektrickými spotřebiči, nástroji, přístroji mohou pouze pod dohledem vyučujícího a po předchozím proškolení, o kterém je proveden záznam.\nII. Ochrana před sociálně patologickými jevy\na) Žákům není povoleno v prostorách školy kouřit a nosit do školy nevhodné předměty, které rozptylují pozornost a ohrožují bezpečnost ostatních. Ve škole není dovoleno používat výrobky zábavné pyrotechniky a střelné nebo sečné zbraně. Žákům je zakázáno nošení, držení, distribuce a užívání návykových látek v prostorách školy.\nb) Ve škole není povolena reklama, která je v rozporu s cíli a obsahem vzdělávání, a reklama a prodej výrobků ohrožujících zdraví, psychický nebo morální vývoj žáků nebo přímo ohrožujících či poškozujících životní prostředí.\nc) Všichni pedagogičtí pracovníci průběžně sledují konkrétní podmínky a situaci ve škole z hlediska výskytu sociálně patologických jevů, uplatňují různé formy a metody umožňující včasné řešení problémů takto ohrožených žáků.\nd) Žáci školy mají přísný zákaz nošení, držení, distribuce a zneužívání návykových látek v areálu školy. Porušení tohoto zákazu se bere jako hrubé porušení školního řádu. Ředitel školy využije všech možností daných mu příslušným zákonem včetně možnosti dát podnět k zahájení trestního stíhání osob, které se na porušení tohoto zákazu podílely. Ředitel školy nebo jím pověřený pracovník bude informovat zákonné zástupce žáků, u nichž bylo zjištěno porušení tohoto zákazu, o zjištěních a zároveň je seznámí s možností odborné pomoci.\ne) Projevy šikanování mezi žáky, tj. násilí, omezování osobní svobody, ponižování apod., kterých by se dopouštěli jednotliví žáci nebo skupiny žáků vůči jiným žákům nebo skupinám, jsou přísně zakázány a jsou považovány za hrubý přestupek proti řádu školy. Podle okolností ředitel školy uváží možnost dalšího postihu žáků, kteří tento zákaz přestoupí, a bude o svých zjištěních informovat jejich zákonné zástupce.\nf) Pedagogičtí pracovníci dbají, aby prvky etiky, povědomí práva, zdravého životnímu stylu a prevence v obecném slova smyslu byly zařazeny v souladu se školním vzdělávacím programem. Pedagogičtí pracovníci jsou povinni v souladu s pracovním řádem vykonávat kvalitní dohled nad žáky v prostorách školy a při výjezdech žáků.\nIII. Zajištění ochrany osobních dat (GDPR)\na) ZUŠ Liberec má zajištěnu službu nezávislého externího pověřence.\nb) Žáci i zákonní zástupci jsou s seznámeni na začátku každého roku s tím, jak ZUŠ Liberec\nzabezpečuje ochranu osobních dat prostřednictvím dotazníku v žákovském sešitu.\na) Žáci řádně pečují o majetek školy, pronajaté nebo zapůjčené hudební nástroje, notový materiál a jiné učební pomůcky a plně za ně odpovídají.\nc) Pokud žáci ukončí vzdělávání, vrátí všechny pronajaté a zapůjčené školní pomůcky.\nI. Hodnocení a klasifikace\nHodnocení výsledků vzdělávání žáka ve vyučovací jednotce probíhá ústní formou a písemnou formou. Klasifikace a verbální i písemné slovní hodnocení jsou dvojí: motivační a klasifikační. Hodnocení výsledků vzdělávání žáka na vysvědčení je vyjádřeno klasifikací podle §3 vyhlášky o ZUŠ č.71/2005 Sb. Pokud žák nemůže být klasifikován pro více jak padesátiprocentní omluvenou absenci, je hodnocen slovem „neklasifikován“. Pokud je žák v prvním pololetí neklasifikován v hlavního předmětu, jeho celkový prospěch je hodnocen slovem „neklasifikován“. Pokud je žák v druhém pololetí neklasifikován v hlavního předmětu, jeho celkový prospěch je hodnocen slovem „neprospěl“ a opakuje ročník z hlavního předmětu. Prospěl-li v ostatních předmětech (např. hudební nauka), pokračuje v dalším školním roce ve vyšším ročníku pouze v těchto předmětech a vyšší ročník bude uveden na první straně vysvědčení u příslušného předmětu (např.: Hudební nauka – 5.roč.). Celkově bude však hodnocen za stejný ročník jako v minulém školním roce.\nŽáci jsou hodnoceni známkou v průběhu školního roku, v pololetí a na konci školního roku:\n- 3 – uspokojivý\n- 4 – neuspokojivý\nCelkový prospěch stanovujeme na vysvědčení třemi stupni:\n- prospěl (-a) s vyznamenáním\n- prospěl (-a)\n- neprospěl (-a)\nV průběhu školního roku je žák v individuální výuce hodnocen minimálně jednou za měsíc známkou, kterou učitel zaznamená do třídní knihy a žákovské knížky. Klasifikaci v kolektivní výuce zaznamenává učitel do interního formuláře, příp. do žákovské knížky.\nHodnocení v pololetí a na konci školního roku\nV případech, kdy jsou učební osnovy rozpracovány do delších časových celků než jeden rok (např. ve výtvarném oboru, ve II. stupni hudebního oboru, v komorní hře apod.), klasifikujeme pokroky žáka směrem ke splnění daných učebních osnov.\nZa mimořádné výkony a reprezentaci školy může být žák odměněn pochvalou, kterou navrhuje učitel a schvaluje ředitel školy.\nKritéria pro postup žáka do vyššího ročníku\nKritéria pro absolvování stupně\nučitel si může v odůvodněných případech (např. při dlouhodobé absenci žáka) vyžádat jejich konání\nCharakteristika klasifikačních stupňů na vysvědčení\nHodnocení výsledků vzdělávání žáka na vysvědčení je vyjádřeno výše uvedenými klasifikačními stupni. Škola nevyužívá slovní hodnocení na vysvědčení.\na) Podklady pro hodnocení a klasifikaci získávají vyučující zejména: sledováním výkonů žáka a jeho připravenosti na vyučování různými druhy zkoušek (písemné, ústní, grafické, praktické, pohybové ...), kontrolními písemnými pracemi, analýzou výsledků různých činností žáků, konzultacemi s ostatními vyučujícími.\nb) Učitel oznamuje žákovi výsledek každé klasifikace, klasifikaci zdůvodňuje a poukazuje na klady a nedostatky hodnocených projevů, výkonů, výtvorů. Učitel sděluje všechny známky, které bere v úvahu při celkové klasifikaci, zástupcům žáka, a to zejména prostřednictvím zápisů do žákovské knížky.\nc) Učitel je povinen vést soustavnou evidenci o každé klasifikaci žáka průkazným způsobem tak, aby mohl vždy doložit správnost celkové klasifikace žáka i způsob získání známek. V případě dlouhodobé nepřítomnosti nebo rozvázání pracovního poměru v průběhu klasifikačního období předá tento klasifikační přehled zastupujícímu učiteli nebo vedení školy.\nd) Kontrolní písemné práce a další druhy zkoušek rozvrhne učitel rovnoměrně na celý školní rok tak, aby se nadměrně nenahromadily v určitých obdobích. Učitel dbá na přiměřený počet hodnocení, který závisí i na počtu vyučovacích hodin příslušného předmětu a na jeho povaze.\ne) Vyučující dodržuje zásady pedagogického taktu, zejména:\nÚčelem zkoušení není nacházet za každou cenu mezery ve vědomostech žáka, ale hodnotit především to, co umí.\nV případě zadávání nové látky k samostatnému nastudování je nutné předem sdělit, jakým způsobem má být nastudována, jakou formou a v jakém rozsahu bude ověřována – přitom tento způsob může být použit pouze jako doplňková forma výuky.\nPři určování stupně prospěchu v jednotlivých předmětech na konci klasifikačního období se hodnotí kvalita práce a učební výsledky, jichž žák dosáhl za celé klasifikační období. Při celkové klasifikaci přihlíží učitel k věkovým zvláštnostem žáka i k tomu, že žák mohl v průběhu klasifikačního období zakolísat v učebních výkonech pro určitou indispozici.\nŘeditel školy a odpovídající učitelé jsou povinni seznámit ostatní vyučující s doporučením psychologických vyšetření, která mají vztah ke způsobu hodnocení a klasifikace žáka i způsobu získávání podkladů.\na) Do vyššího ročníku postupuje žák, který byl na konci druhého pololetí celkově hodnocen stupněm prospěl(a) nebo prospěl(a) s vyznamenáním.\nb) Mimořádně nadaného žáka lze na konci prvního pololetí nebo na konci druhého pololetí přeřadit do některého z vyšších ročníků bez absolvování předchozího ročníku či ročníků, a to po úspěšném vykonání postupových zkoušek ze všech povinných předmětů.\nc) Žákovi, který nebyl na konci druhého pololetí hodnocen, lze v odůvodněných případech umožnit opakování ročníku.\nd) Žáka studia s rozšířeným počtem vyučovacích hodin, který na konci druhého pololetí neprospěl, lze přeřadit zpět do příslušného ročníku základního studia.\na) Žák, který je na konci druhého pololetí hodnocen stupněm prospěchu 4 - neuspokojivý z jiného než hlavního předmětu, koná opravnou zkoušku nejpozději v posledním týdnu měsíce srpna příslušného školního roku. Z hlavního předmětu opravnou zkoušku konat nelze.\nb) Nedostaví-li se žák k opravným zkouškám ve stanoveném termínu, klasifikuje se v předmětu, z něhož měl vykonat opravnou zkoušku, stupněm neuspokojivý. Jestliže se žák nemohl dostavit k opravné zkoušce ze závažných objektivních příčin a svou neúčast omluví řediteli školy nejpozději do 3 dnů od termínu stanoveného pro vykonání této zkoušky, určí ředitel školy náhradní termín.\nV. Komisionální zkoušky\na) Žáci, kteří studují dle učebních plánů, vykonávají komisionální zkoušky:\npři přeřazení mimořádně nadaného žáka do některého vyššího ročníku bez absolvování předcházejícího ročníku nebo ročníků,\nb) Žáci, kteří studují dle školního vzdělávacího programu, vykonávají komisionální zkoušky:\npři závěrečných zkouškách na konci základního studia I. a II. stupně (může nahradit absolventský koncert, výstava),\npři zkoušce z hudební nauky (je-li žák uvolněn z pravidelné docházky)\nc) Zkušební komise je nejméně tříčlenná a skládá se z odborníků příslušného předmětu nebo oboru. Členy komise jmenuje ředitel školy. Jejím předsedou je ředitel školy nebo jím pověřený učitel. O hodnocení zkoušky rozhoduje komise většinou hlasů, při rovnosti hlasů rozhoduje hlas předsedy. O komisionální zkoušce se pořizuje protokol.\na) Výchovnými opatřeními jsou pochvaly nebo jiná ocenění a kázeňská opatření. Kázeňským opatřením je podmíněné vyloučení žáka ze školy, vyloučení žáka ze školy, a další kázeňská opatření, která nemají právní důsledky pro žáka. Pochvaly, jiná ocenění a další kázeňská opatření může udělit či uložit ředitel školy nebo učitel hlavního předmětu.\nb) Ředitel školy může v případě závažného zaviněného porušení povinností stanovených školským zákonem, vyhláškou o základním uměleckém vzdělávání a dalšími právními normami s touto vyhláškou související a tímto školním řádem rozhodnout o podmíněném vyloučení nebo o vyloučení žáka ze školy. V rozhodnutí o podmíněném vyloučení stanoví ředitel školy zkušební lhůtu, a to nejdéle na dobu jednoho roku. Dopustí-li se žák v průběhu zkušební lhůty dalšího zaviněného porušení výše uvedených norem, může ředitel školy rozhodnout o jeho vyloučení.\nc) Zvláště hrubé slovní a úmyslné fyzické útoky žáka vůči pracovníkům školy se vždy považují za závažné zaviněné porušení povinností stanovených školským zákonem.\nd) Ředitel školy rozhodne o podmíněném vyloučení nebo vyloučení žáka do dvou měsíců ode dne, kdy se o provinění žáka dozvěděl, nejpozději však do jednoho roku ode dne, kdy se žák provinění dopustil, s výjimkou případu, kdy provinění je klasifikováno jako trestný čin. V případě naplnění předchozího odstavce (odst. c) ředitel školy rozhodne o vyloučení žáka do dvou měsíců ode dne, kdy se o provinění žáka dozvěděl. Žák přestává být žákem školy dnem následujícím po dni nabytí právní moci rozhodnutí o vyloučení, nestanoví-li toto rozhodnutí den pozdější. Úplata za vzdělávání se v tomto případě nevrací.\nÚplata za vzdělávání a ekonomická část\nI. Úplata za vzdělávání\na) Úplata za vzdělávání žáků se řídí vyhláškou č. 71/2005 Sb., o základním uměleckém vzdělávání. V ZUŠ se platí úplata za vzdělání (dále jen školné), které je splatné ve dvou pololetních splátkách (za l. a 2. pololetí školního roku) bankovním příkazem na účet školy nebo hotovostní platbou přímo v bance.\nb) Příkaz k úhradě s vysvětlením o způsobu úhrady obdrží žáci od svého třídního učitele a je splatný za 1. pol. do 15. října nebo pátku před tímto termínem, za 2. pol. do 15. února nebo do pátku před tímto termínem. Školné stanovuje ředitel podle vyhlášky MŠMT ČR č. 71/2005 Sb. V případě, že zákonný zástupce žáka nebo zletilý žák neuhradil školné ve stanoveném termínu, upozorní je po 10 dnech třídní učitel prokazatelným způsobem (telefonickým upozorněním se současným zápisem do žákovské knížky nebo jinou písemnou prokazatelnou formou). Po třetím upozornění předá třídní učitel podklady k vymáhání školného ředitelství školy. Ukončí-li žák vzdělávání podle § 7 odst. 2 písm. b) nebo c) v průběhu prvního nebo druhého pololetí školního roku, školné se nevrací. Ukončí-li žák vzdělávání podle § 7 odst. 2 písm. c) z důvodů hodných zvláštního zřetele, zejména zdravotních, lze poměrnou část školného za vzdělávání vrátit.\nII. Snížení nebo rozložení úplaty za vzdělávání\na) Ve výjimečných případech, s přihlédnutím k nadání, prospěchu i sociálním poměrům žáka, může ředitel školy částečně osvobodit žáka od platby školného na jedno pololetí. Při dlouhodobé a prokazatelně oznámené nepřítomnosti žáka (lázeňský pobyt, léčení apod., nejméně a nepřetržitě však 3 měsíce) může zletilý žák nebo zákonní zástupci žáka požádat o zkrácení platby školného v následujícím pololetí.\nb) Zákonný zástupce může ředitele písemně požádat o rozložení plateb úplaty za vzdělávání (splátkový kalendář) v rámci jednoho pololetí. Ředitel informuje zákonného zástupce nebo zletilého žáka písemnou formou o souhlasu nebo nesouhlasu, popř. změnou navrženého splátkového kalendáře.\nc) Škola na vyžádání zákonného zástupce nebo zletilého žáka vystaví potvrzení o předepsaných nebo uhrazených úplatách za vzdělávání.\nIII. Pronájem hudebních nástrojů a stejnokrojů\na) Žáci HO mají právo si podle možnosti ZUŠ pronajmout hudební nástroj školy a stejnokroje na období od 1. září do 31. srpna. Žáci nebo jeho zákonní zástupci potvrzují převzetí pronajaté věci svým podpisem na „smlouvě o krátkodobém pronájmu“ a ručí za řádné zacházení s ní. V případě poškození hradí opravu. Navrácení se provádí s písemným záznamem.\nb) Dále žáci HO mohou formou pronájmu využívat hudební nástroje, které svou velikostí nemůže škola pronajmout mimo budovu ZUŠ (např. cembalo, varhany, bicí apod.). Pronájem se pak realizuje v rámci tzv. cvičných hodin.\nc) Pravidelné opravy a údržbu výše uvedeného majetku škola provádí z důvodů ekonomické výhodnosti a úspory obvykle v průběhu hlavních prázdnin v červenci a srpnu. Proto tento majetek po předchozím prokazatelném upozornění (alespoň 30 dnů) zákonných zástupců nebo zletilých žáků převezme škola k opravě a údržbě do konce června.\nIV. Příspěvek na SRPDŠ ZUŠ a KPS\na) SRPDŠ ZUŠ = Sdružení rodičů a přátel školy. KPS = Kruh přátel Severáčku. Oba subjekty jsou občanskými sdruženími (právnické osoby s vlastním IČO) a podporují hlavní činnost ZUŠ vyplývající z její zřizovací listiny.\nb) Po dohodě s výborem SRPDŠ ZUŠ, KPS a vedením školy dobrovolně přispívají zákonní zástupci stanovenou finanční částkou do fondů SRPDŠ a KPS, z kterých se přispívá na mimoškolní aktivity žáků, např. zájezdy, koncerty, účast v soutěžích, malé odměny absolventům a vynikajícím žákům. Dále se hradí např. nájmy koncertů mimo budovu školy, materiál pro VO, kostýmy pro LDO a TO apod. Rozdělování a hospodaření s fondem zajišťují výbory SRPDŠ a KPS jako samostatné subjekty (právnické osoby).\nV. Příspěvek na dopravu\na) Žáci, kteří vystupují mimo budovu školy a využívají dopravních služeb, které zajišťuje ZUŠ, dle charakteru akce a její finanční náročnosti, přispívají poměrnou částkou z ceny dopravy. Příspěvek na dopravu stanovuje ředitel školy.\nb) Platby od žáků vybírají v hotovosti příslušní učitelé, kteří jej spolu se seznamem platících žáků předají sekretariátu školy. Potvrzení o úhradě vydává sekretariát školy. Platby lze vybírat také bezhotovostně na jedinečné variabilní symboly. Pokud je celý příspěvek hrazen z jiných zdrojů, jsou žáci osvobozeni od platby. Příspěvek na dopravu nehradí žáci, kteří se účastní soutěží vyhlašovaných MŠMT ČR nebo Ministerstvem kultury ČR nebo žáci, kteří reprezentují školu na zvlášť tomu hodných akcích s ohledem na finanční možnosti školy.\na) Školní řád je platný pro všechna pracoviště ZUŠ Liberec (Liberec, Frýdlantská; Chrastava, Turpišova; Hrádek nad Nisou, Komenského).\nb) Je vyvěšen v čekárně školy a na webových stránkách školy.\nc) Žáci a zákonní zástupci jsou seznámeni se školním řádem vždy na začátku nového školního roku nebo v době nabytí jeho účinnosti.\nd) Tento školní řád byl projednán na pedagogické radě dne 29. 8. 2018, následně schválen Radou školy a nabývá účinnosti dnem 3. září 2018.\nV Liberci dne 29. 8. 2018 Tomáš Kolafa, ředitel ZUŠ


DÁRKOVÝ POUKAZ 10 000Kč – BLANKAMATRAGI\nNevíte si rady s výběrem vhodného dárku pro své blízké? Využijte našeho dárkového poukazu. Darujte dárkový poukaz na nákup v hodnotě 10 000 Kč od Blanky Matragi! V případě, že si vyberete zboží v hodnotě převyšující částku poukazu, rozdíl se doplatí. V opačném případě, kdy si vyberete zboží v nižší částce než je hodnota poukazu, cenový rozdíl se nevyplácí. Po zakoupení dárkového poukazu obdržíte dárkový poukaz s unikátním kóde, který si může majitel dárkového poukazu stáhnout nebo mu bude zaslán a následně použít při nákupu zboží na e-shopu, nebo osobně při nákupu v butiku Blanka Matragi. Dárkový poukaz je možné stornovat nejpozději do 14. dnů od datumu zakoupení v případě nákupu přes internet.


Ekonomické informace 29. 4. 2005 | iROZHLAS - spolehlivé zprávy\n7:30 29. dubna 2005 Sdílet na Facebooku Sdílet na Twitteru Sdílet na LinkedIn Tisknout Kopírovat url adresu Zkrácená adresa\nŠkoda Fabia - 1. foto | Foto: Jiří Zíta\nNedostatečné propojení výzkumu se soukromým sektorem, neexistence systému celoživotního vzdělávání a malý počet Čechů s vysokoškolským diplomem stále patří mezi překážky rozvoje českého hospodářství. Kvůli podobným nedostatkům ale zaostává celá Evropská unie například za Spojenými státy. Shodli se na tom experti na rozvoj lidských zdrojů na konferenci Středoevropské iniciativy (SEI), která začala v Praze.\nVicepremiér pro ekonomiku Martin Jahn chce i nadále prosazovat daňové úlevy, kterým se brání ministr financí Bohuslav Sobotka. Jahn navrhuje, aby stát umožnil odečíst od daní náklady na dojíždění za prací, nebo náklady na jazykové kurzy a školné. Chce na daních rovněž ulevit drobným živnostníkům a své návrhy předloží vládě. Dokončit by se měly také práce na reformě úpadkového práva, řekl dnes Jahn na setkání s novináři.\nŠkoda Auto zahájí příští rok v Kvasinách výrobu nového modelu Škoda Roomster. Nový vůz by měl být veřejnosti poprvé představen na ženevském autosalonu v březnu 2006. Škodovka proto nyní musí kvasinský závod rozšířit. Investovat do něj hodlá 3 miliardy korun. Podle mluvčího Škody Auto Evžena Krauskopfa by však z rozšíření výroby neměla profitovat pouze firma, ale i celý region.\nKrauskopf: Z rozšíření výroby v Kvasinách by měl profitovat celý region.\nCentrální banka rozhodla o snížení úrokových sazeb na historicky nejnižší úroveň. Základní repo sazba tak klesne o čtvrt procentního bodu na 1,75 procenta, tedy pod úroveň eurozóny. Většinu ekonomů tento krok centrální banky překvapil. Analytik ČSOB Per Dufek si ale není vůbec jistý, zda může další snížení sazeb našemu hospodářství ještě pomoci.\nDufek: Pomůže snížení sazeb našemu hospodářství ?\nVíce si o překvapivém snížení úrokových sazeb České národní banky budeme povídat i s hlavním ekonomem VolksBank Vladimírem Pikorou v dnešním ekonomickém magazínu.\nNěmecká ekonomika se ve druhém pololetí loňského roku propadla do recese. Potvrdil to německý statistický úřad s tím, že ve čtvrtém čtvrtletí se největší evropská ekonomika snížila o 0,1 procenta. Optimistické nejsou ani tzv. předstihové indikátory. Ty ukazují, že německé hospodářství bude mít zřejmě velké problémy i v první polovině letošního roku. Německo je přitom náš největší obchodní partner a nejvýznamnější investor. Podle analytika České spořitelny Miroslava Plojhara, by se ale problémy našich sousedů nemusely české ekonomiky výrazněji dotknout.\nPlojhar: Německé problémy by neměly ovlivnit českou ekonomiku


MERUŇKOVÝ ANTI-AGING PEELING - Apricot Kernel Scrub 750ml - biosculpturenails.cz\nMERUŇKOVÝ ANTI-AGING PEELING – Apricot Kernel Scrub 750ml\nKRÉMOVÝ PEELING s Tee Tree olejem, ureou, panthenolem, jemně rozemletými meruňkovými jadérky a pemzou. Skvělý pro anti-aging zábaly, odstranění odumřelých buněk a zjemnění pokožky rukou, nohou a jemných partií těla. Pro tvrdší pokožku nohou je vhodnější Potpourri Salt Scrub.\nPOUŽITÍ: Potřebné množství scrubu rozetřete v dlaních a pomalu masírujte podle potřeby. Citlivější místa pokožky včetně nártů masírujte jemně. Po masáži můžete nechat chvilku působit a následně smyjte.\nPo peelingu můžete použít některou z Bio Sculpture masek a nebo nananést hydratační tělové máslo Hand & Body Butter. Peelingy používejte vždy PŘED maskou či balzámem.\nVYHLAZUJÍCÍ TĚLOVÝ PEELING S MOŘSKOU SOLÍ – Potpourri Salt Scrub 250g


Tip na výlet - Ždírecká ZOO, Plzeňsko a Český les\nSedneme-li v Plzni na vlak či autobus směřující do Nepomuka, můžeme cestou vystoupit v obci Ždírec a nenechat si tak ujít tamnější novinku - Ždíreckou ZOO. Z autobusové i vlakové zastávky (vzdálené od sebe cca. 200m) se vydáme Ždírcem po silnici, kterou Ždírec přechází v obec Myť. Po cca. 450m od železniční stanice zatočíme doprava a po dalších cca 300 metrech narazíme na ukazatel k samotné ZOO, odtamtud už pokračujeme doleva zhruba 100 m. Jedeme-li autem, parkovat se dá asi 50 m od vstupu.\nŽdírecká ZOO trochu mate svým názvem, nenajdeme tam totiž žádná živá zvířata, ale jen vyrobená ze dřeva a kovu. Co se může zdát jako nevýhoda, je naopak velkou výhodou pro naše nejmenší - můžou si zvířátka libovolně pohladit.\nHned na začátku trasy je kryté posezení, kde najdeme také VzkaZOOvník, kam můžeme po prohlídce zvěčnit, jak se nám tady líbilo. Kola, na kterých se k ZOO také pohodlně dostaneme, můžeme odložit v připraveném stojanu, pro psy je připravená miska na vodu a kůl, u kterého je můžeme nechat - není to ale podmínkou, vstup do areálu je jim umožněn bez omezení. Rozcestník s mapou nám napoví, kde najdeme které zvíře - nicméně okruh je opravdu nedlouhý a vše je nadohled.\nKromě mistrně vypracovaných dřevěných a kovových zvířat najdeme v parku i houpačky pro děti, dendrofon, stezku pro bosé nohy, hmatové kmeny, doskočiště, ceduli se zvířecím puzzle či poznávání bylin. Samozřejmostí jsou lavičky k posezení.\nNa první pohled malinký areál, kde lze ale vzhledem vyžití strávit klidně dvě hodiny.\nKomentáře - Ždírecká ZOO


Jak vypadá OpenOffice.org 3.0 - Root.cz\nRoot.cz » Kancelář » Jak vypadá OpenOffice.org 3.0\nJak vypadá OpenOffice.org 3.0\nNové Ubuntu nabízí SELinux\nJa sice vim, ze by to bylo nehezky, ale MS si fakt s novym ofisem vyhral a zrychlil ho. Docela by to chtelo, aby OOo taky naplanoval nejake zjednoduseni a my se nemuseli topit ve vsech tech ficurach.\nTaky bych zrusil ikonky bez pozadi, mam desktop ladeny do tmava a nektere ikonky bez vyplne (s pruhlednou vyplni) jsou fakt necitelne - navzdory tomu, ze to vypada trochu lepe s mnoha svetlymi odstiny, ale reknete mi, proc by barva papiru na ktery pisu nemela byt bila?\n20. 3. 2008 10:40\nAno, bohuzel MS je tentokrat s UI opet vepredu, jestli OO nechce zustat jen po nadsence, musi to okopcit\ndes a hroza (neregistrovaný)\nrozpravate o office 2007? pretoze UI v 2007 je podla mna des, urcite to nebol krok vpred... leda tak pre amikov naucenych na tlacidla na pol obrazvoky, co s praktickym pouzivanim nema nic spolocne\n20. 3. 2008 10:56\nJá už si zvykl, a jakkoliv každá změna bolí, nové GUI má výrazně lepší koncept. Faktem je, že změna byla dobře opodstatněná, a výsledky jsou měřitelně dobré. Více informací zde: http://blogs.msdn.com/jensenh/archive/2008/03/12/the-story-of-the-ribbon.aspx . Dozvíte se tam, jak postupovala "exploze GUI" s časem, a jak se podařilo je zkrotit.\nTo video je velmi dobré. Ukazuje totiž, jak jsou firmy prolhané. Zde zrovna váš zaměstnavatel Microsoft.\nNa jedné straně potřebují pochválit poslední Office, takže dodají grafy, ze kterých vyplývá, jak zoufale neefektní předchozí verze Office byly (což je zcela jednoznačně pravda), dokonce i rádoby sebekriticky sponku zhodnotí. Na druhé straně si stačí vzít k ruce reklamu na ty starší neefektivní, přeplácané a neergonomické Office a zjistíte, že ta samá firma najednou tvrdí, jak tehdejší Office jsou úžasné, jednoduché, efektivní a kdoví co ještě.\nTakže za nějakou dobu se můžeme dočkat videa, kde současné Office 2007 budou hodnoceny jako krok stranou, nedomyšlené, nekonzistentní s ovládáním ostatních aplikací a kdoví co ještě.\n20. 3. 2008 13:49\nMicrosoft není můj zaměstnavatel. Když jsme u toho, zaměstnanci MS jsou v ČR celkem vzácní. Model MS ja takový, že místní pobočka vytváří zázemí, a většinu aktivit provádějí partneři. To umožňuje být velkou firmou se všemi výhodami které to nese, a mít i flexibilitu malé firmy. Nicméně nejsem ani MS partnerem. I když vlastně jo. Předvčírem jsem se registroval jako OEM partner, abych mohl stáhnout Vista SP1 :)\nTo co píšete je nesmysl. Chcete tvrdit, že když je představena nová verze produktu, a jsou vypíchnuté zlepšení, znamená to, že starší verze byla automaticky špatná? Takže nová pračka, která má X a Y, a tedy je lepší, pouze ukazuje, že o rok starší model byl dšsný, hrozný a příšerný? Asi ne, že.\nSponka je pohrobkem projektu MS Bob. Pokud nevíte, o čem je řeč, tak si to zjistěte. Šlo o projekt, který měl přiblížit GUI uživatelům. Bohužel se ukázalo, že jde o slepou větev.\nJaká bude budoucnost, to samozřejmě zjistíme. A je dost pravděpodobné, že příští verze Office bude lepší, než ta současná. Ano, nejspíš budou přehodnoceny různé věci, a u řady z nich se zjistí, že se dají udělat lépe. Tak už funguje pokrok. V mezičase pánové ze Sunu možná opíšou dynamický toolbar, tedy pokud seženou dost zdrojů ho okopírovat :)\n20. 3. 2008 14:14\nZase hloupě tlacháte. Pokud firma jednou tvrdí, že produkt XXX se snadno používá, je efektivní a intuitivní a o nějakou dobu později ten samý produkt XXX ta samá firma začne hanět, jak se s ním uživatelům blbě dělalo, jak byl nepřehledně navržen, jak byli tlačeni časem a proto akorát přidávali funkce apod., tak je to prostě lhaní. A je jedno, zda to hanění je v rámci sebereflexe nebo proto, že potřebují promotion pro nový produkt.\nJá chápu, že u vás v MS to lhaní není, tam je podobné chování ukázkou ctnosti a soudnosti.\n20. 3. 2008 14:27\nNe, hloupě tlacháte vy. Můžete nějak doložit, že by Microsoft coby výrobce Office tvrdil, že je tento produkt snadno používá, nebo že je intuitivní? A pokud to doložíte (o čemž dost pochybuji), znemaná to, že nová verze se nemůže používat lépe, nebo být intuitivnější?\nJeště jednou: to, že produkt verze X+1 je lepší, než produkt X, nijak neimplikuje, že by produkt X byl špatný. Jde o vší smyšlenku.\nA ještě jednou: nejsem zaměstnancem MS. Jste natvrdlý? Nebo to u vás v Sunu nechápete? :)\n20. 3. 2008 14:55\nJá si vaše reklamy nevystřihuji, najděte si je sám. Máte je určitě v archivu.\nJinak musím říct, že jste fakt bedna tupá, až to bolí. Že nerozumíte skoro ničemu, to už jsem si z diskuzí na Rootu zvykl. Ale že nerozumíte ani češtině, to je pro mně novinkou. Takže jak pro blbečky z třetí třídy pomocné školy:\nNení pochyby o tom, že produkt X + 1 může být efektivnější než produkt X. Porovnáváte totiž relativně. Efektivita(X+1) je větší než Efektivita (X). V pořádku. Avšak ve videu se jasně tvrdí (a výzkumy dokazují) nikoliv relativní porovnání, ale absolutní hodnocení. Např. konkrétně - starší Office jsou nepřehledné. Tečka. Vůbec s tím nemá co do činění to, zda existují přehlednější nebo nepřehlednější programy. Opakuji opět, aby i trouba jako vy pochopil, jde o hodnocení absolutní, čili bez relevance k ostatním produktům.\nZávěr: pokud se v čase T tvrdí, že produkt je efektivní a v čase T + 2 roky se ukáže studie, že produkt efektivní není, pak je špatná buď studie a nebo původní tvrzení. Jsou totiž ve vzájemném rozporu. Protože jak tvrzení, tak studie pochází od vás z MS, tak tu něco smrdí. Samozřejmě jen nám všem ostatním, vám to krásně voní.\n20. 3. 2008 15:27\nOdpusťte si ty tupé bedny, a blbečky z pomocné školy. Tak se vyjadřují jen primitivové. Jistě se dovedete bavit i věcně.\nNevidím důvod, proč bych měl mít archivované reklamy na MS Office. Máte snad vy doma reklamy na Solaris?\nAno, přidávání funkcí do MS Office postupně vedlo ke snížení přehlednosti. Holt Word 2003 není WordPad nebo Notepad. Nžší přehlednost je cena za vyšší počet funkcí. A pokud přehlednost "dostatečně" klesne, je třeba najít jiné řešení. To se zjevně povedlo.\nZávěr: 1) Nemáte to původní tvrzení, bez kterého stavíte na vodě. Já si nepamatuji tvrzení MS, že je Office intuitivní a přehledný. 2) "Přehledný" je samo o sobě relativní, těžko to absolutně měřit. Ve srovnání s Office 2007 je Office 2003 nepřehledný, což je logické, když je Office 2007 přehlednější. 3) Jak jsem podotýkal, výroky typu "minulá verze byla pomalá, dnešní verze je rychlá" jsou obecně v komerčním světě běžné, a je třeba je brát relativně.\n24. 3. 2008 0:38\nVy máte asi dost. Popište mi, jak se dělá takový výzkum efektivnosti práce v nějakém programu. Výsledky nebudou nikdy absolutní. Mohou být jen subjektivní. A kdo myslíte že podobný výzkum financuje.\nZajímalo by mě, jestli jste někdy dělal ve vědě a výzkumu. Jestli vůbec víte, jak se tvoří některé výsledky.\nMimochodem, pokud sám řeknete, že starší office jsou nepřehledné - to vám to dřív nevadilo. To jste se s tím spokojil. Divím se, že jste se nebouřil.\n"A ještě jednou: nejsem zaměstnancem MS. Jste natvrdlý? Nebo to u vás v Sunu nechápete? :)"\nTím hůř, jestli to děláte zadarmo. Dost dobře si nedokážu představit, že bych zadarmo chodil na portál o Windows a prudil tam, jak je Linux a open source skvělý a že na něj produkty MS nemají. Takové pako zase nejsem :-)\n20. 3. 2008 15:35\nOpen Office určitě ribbon interface mít nebude. Microsoft má na něj patent, který aplikuje na jakýkoliv sw typu Office - což je opět ukázka nebezpečí sw patentů. I když věřím, že by byl tento patent napadnutelný - o dost dříve se podobný koncept použil v Oberonu a v různých CADech. To, co obsahuje MS Office je zjednodušení toho interface, který můžete vidět např. v Blenderu. Takže jestli bude mít OO podobný interface, někdy v budoucnu, půjde se spíš cestou, kterou vyšlapal Blender, než cestou Microsoftu - už proto, že Blender LIKE interface je o něco širší koncept\n20. 3. 2008 16:03\nTo by mě zajímalo, kde je ta ukázka nebezpečí "softwarových patentů". Již generace tu máme užitné vzory, které řeší přesně tuhle problematiku, a nikdo proti nim neprotestuje. Nebezpečí je naopak v tom, že když investujete řadu člověko-let výzkumu a vývoje, někdo pak výsledek za víkend "obtahne". Vymyslet nový koncept v oblasti UI je dost těžké. "Reimplementovat" výsledek je velmi jednoduché.\nVa vašem pojetí by možná měla komerční firma investovat tu hromadu člověko-let, a výsledek by měla dát celému světu zdarma. Nebo možná chápete nutnost ochrany investic formou patentů, užitných vzorů a autorského práva.\nNakonec podobné je to s léky. Investujete stovky milionů dolarů do vývoje léku, a pak jste podle některých lidí zloduch, když nechcete nechat továrnu v Indii, aby ten lék vyráběla na kilogramy za naprosto směšnou cenu, a konkurovala vám cenou. V případě open source a opisování komerčních aplikací jde omenší peníze, ale princip je velmi podobný.\n20. 3. 2008 17:17\nV tomto konkrétním případě vidím jako problém, že Microsoft má patent na něco, čemu možná věnoval řadu člověkolet, nicméně co vytvořili a publikovali jiní, několik let před Microsoftem - což je ovšem obecným problémem patentů. Patenty i kdo od koho opisuje se tu přetřásalo tolikrát, navíc je to offtopic.\n20. 3. 2008 17:23\nNevím o tom, že by Ribbon vymyslel a publikoval někdo jiný.\nNějak jsem z vás nevytáhnul, jestli považujete ochranu investic formou patentů, užitných vzorů a autorského práva za správný a potřebný koncept. Vyjádříte se k tomu prosím? Nechci vám poškodit vztahy s PR ovečkami, jen mě zajímá odpověď.\nPodívejte se např. na interface Blenderu.\nObecně jsou patenty kontroverzní záležitost. Vím o výzkumných ústavech, které žijí z patentů na farmaka, a díky tomu mohou pokračovat ve výzkumu. Jestli se nepletu, tak patent ve farmacii je limitován 5 nebo 7 lety - přesto firmy velice prosperují a intenzivně se věnují výzkumu - bez ohledu na to, že je po několika málo letech další fy. připraví o zisk - nemusí to být chudá indická fy. Např. česká Zentiva se čile věnuje výrobě farmak, kterým vypršela patentová ochrana.\nNepovažuji se za experta, ale nemohu si nevšimnout, že se v IT patentuje kdeco s cílem vytvořit co největší portfolio patentů a bránit tak konkurenci, případně bránit se tak konkurenci. Což preferuje několik málo velkých firem a likviduje malé firmy, tudíž vznikají monopoly (a s nimi tratí celá společnost). Nedovedu si představit, že by expanze internetu proběhla, pokud by v cestě stály patenty. Naopak masový rozmach internetu, na kterém vydělal také Microsoft, byl díky tomu, že se celá řada subjektů vzdala svých patentových práv. V podstatě žádná sw technologie, která je masově rozšířena na netu není limitována patentem. Poměrně dobře si dovedu představit rozdíly mezi vývojem farmak a sw (o obojím něco málo tuším). Ve farmacii v krátkodobých patentech nevidím problém - tam patent více méně neblokuje vývoj - vstupní bariéry jsou někde jinde. V IT mám pocit, že patent ještě nic žádné firmě nepřinesl a patenty se používají jen k blokování vstupu dalších subjektů na trh, případně k záměrnému vendor locku zákazníka. Osobně si myslím, že patenty jsou přežitek raného kapitalismu, a že vývoj půjde jiným směrem (v tom lepším případě), ale mohu se mýlit.\nZapominate na jednu dulezitou vec: patenty se pouzivaji nejen k zastrasovani, ale i k tvorbe zisku. Proto si musite uctovat jen rozumnou castku, jinak by jste ten patent proste neprodal.\nMy treba normalne platime patentove poplatky za MPEG a souvisejici technologie a musim rici, ze je to v celkovych nakladech na projekty naprosto zanedbatelna castka. Pokud by to bylo drahe, nekoupili bychom to a pouzili kompresni technologii od microsoftu, ktera je levnejsi. Pokud ji MS uz dnes nedava zdarma, to bych si musel zjistit.\n20. 3. 2008 19:10\nInterface Blenderu detalně neznám, ale nezabývá se Office. Rovněž jsme neviděli údajné patentové podání MS ve věci Ribbonu (nebo vy ano?). Pak je tedy otázkou, co je předmětem patentu. Fakt, že si vyberete záložku s toolbary, to asi nebude.\nExkluzivita na Orphan Drug je v USA 7 let. Farmaceutické firmy neprosperují PŘESTO, že je exkluzivita "pouze" 7-letá, ale PROTO, že je 7-letá. Kdyby je indická fabrika, a samozřejmě Zentiva, připravily o zisk půl roku po uvedení nového léku (tj po době kdy by ho okopírovaly), samozřejmě by farmaceutické firmy dávno zkrachovaly. Sranda je, že někteří lidé jako "léčbu" tohoto stavu navrhují znárodnění farmaceutického průmyslu. Brr.\nPochopitelně patenty mají bránit konkurenci v kopírování vašich produktů. To je přece jejich účel - ochránit vaše investice tím, že budete jediným, kdo bude smět užívat předmět patentu. Není mi jasné, jak to likviduje malé firmy. Myslíte, že by malé firmy měly mít právo bezplatně využívat výsledky R&D velkých firem, aby jim mohly konkurovat cenou (protože nemusely platit R&D)?\nNechci vám kazit radost, ale patenty platíte v ceně každého mobilu a televize, nemluvě třeba o routerech. Kolik si myslíte, že existuje patentů jen v oblasti wavelength-division multiplexing a optical amplifier? Podle všeho to budou desítky patentů. A nemám pocit, že by to nějak bránilo rozšíření těchto technologií.\nVáš problém je v tom, že kopete za ty, kteří R&D neprovádějí, a vyrábějí SW obdobu generických léčiv. Samozřejmě tato strana má zájem na tom, aby mohla co nejdříve okopírovat, a bez velkých nákladů nabízet věci, které musely komerční firmy pracně vymyslet (viz třeba Linux kernel, což je zdarma-opis komerčních unixů jedno volání po druhém). Potom můžete tvrdit, že ve farmacii význam patentů vidíte, ale u SW "nikdy nikomu nic nepřinesly". Samozřejmě přinesly totéž, jako v případě patentu na léčiva, nebo na cokoliv jiného: ochranu investic, a tedy oprávněný prospěch tomu, kdo patent vlastní.\n20. 3. 2008 19:38\nJsem rád, že si nerozumíme, protože já Vás nemám rád, Vy nemáte rád mne, oba si o tom druhém myslíme své a jsme si kvit. Těžko lze porovnávat sw, hw nebo farmacii. Investiční náklady jsou naprosto rozdílné - tudíž ceny za patenty tam nehrají takovou roli. Ve farmacii jsou navíc patenty časově omezené, tudíž firmy intenzivně vyvíjejí, protože nic jiného jim nezbude. Software ale nejsou farmaka. A pokud nevidíte rozdíly, tak .. darmo mluvit.\nJinak OSS je velice opatrný na možné patentové problémy. Kód komerčních Unixů, resp. jejich API byl otevřen dost dlouho před vznikem Linuxu, nehledě na to, že Unix API je standardem - a jak už to bývá, to co je ve standardu, nelze patentově chránit. Tudíž je hloupost tu dělat z Linuxu zloděje, který krade pracně vymyšlené věci. Sleduji jen Pg. Před 3 lety byl v pg nevědomky použit patentově chráněný algoritmus IBM. IBM se samozřejmě ozvala, a přestože nabídli bezúplatné použití, tak byl tento kód vyjmut a nahrazen (ačkoliv to bylo půl roku práce).\n20. 3. 2008 21:14\nTrochu jsem hledal na googlu. Pravděpodobně Microsoft ještě patent nemá, a vše se točí kolem vyjádření Jensena Harrise - dost možná se jen jedná o silácké řeči, které mají zajistit exkluzivitu Offisu. Zatím mají klasické guidelines, které poskytují pod licencí. http://blogs.msdn.com/jensenh/archive/2006/11/21/licensing-the-2007-microsoft-office-user-interface.aspx\n20. 3. 2008 18:54\nJe to spravny a potrebny koncept. Kdyby ho nebylo, tak by mnoho produktu vubec ani nevzniklo, protoze by se neufinacovaly. Financovani z dobrovolnych daru, to opravdu nefunguje. Lidi totiz neradi plati za neco, co muzou dostat zadarmo. A software je navic takovy dost 'imaginarni'.\nJo zrovna pred nekolika dny, po nas pozadoval jeden ISP abychom mu nas software, ktery se mu ale opravdu hodne libil dali nejen zadarmo, ale navic pod BSD licenci. To jsem tedy ziral. Nechapal jsem proc pristupovat na tak nevyhodnou nabidku.\nAsi si pred spanim cetl nejake eseje o idealnim svete na gnu.org.\nNikdo nikoho do open source licencí nenutí. Jde jen o to, za co si chcete nechat platit, a z čeho profitujete. Prostě je to jiný koncept, kteří mnozí nechápou. S patenty to ovšem nemá nic společného. Váš ISP, když se s Vámi nedomluví, tak si může soft o který má zájem vytvořit vlastní, a pokud bude mít zájem, tak jej může distribuovat. Prostě vy nebráníte v byznysu.\nPro open source musí obě strany dospět, a chovat se rozumně. Pokud se tak chovají, tak obě strany mají určitý prospěch. Pokud se tak nechovají, tak jedna doplácí na druhou, na čemž se dlouhodobá spolupráce stavět nedá. Uznávám, že ve vlčím světě strategie spolupráce může někomu připadat naivní, ale funguje to, a dost lidem se to líbí. Není to ovšem pro každého. Open Source není sw zadarmo, tak jak si to mnozí překládají.\n20. 3. 2008 22:54\nv komercnim prostredi maji taky obe dve strany z obchodu prospech, jinak by ho dobrovolne neuzaviraly. Koupit si komercni software je znacne levnejsi nez si jej nechat udelat a to at inhouse nebo jako projekt. Vetsina firem navic IT delat nechce, protoze to neni jeji core byznys.\nJenomze Open Source neni zivotaschopny model. Ten model je zalozen na sponzorstvi univerzit, grantu, dobrovolne prace po vecerech a firem jako IBM nebo Sun. Je sice hezke ze prodavate support ale ten support navic prodavate stejne draho jako support ke komercnimu software (jinak by jste ho neprodal), ale kdo zaplati ten vyvoj? A kdo by sponzoroval OSS projekt misto klasickeho kdyz tu neni zadna zaruka ze dostane to za co zaplati?\nOpenSource projekty se vseobecne vyviji kupredu neskutecne pomalu a bugy v nich nikdo moc neopravuje. Podivejte se treba na Trac, bugy nicici data za urcitych podminek (races) maji v trackeru asi 2 roky a nic nenaznacuje tomu, ze by se s tim obtezovali v budoucnu neco delat. Stejne tak se security problemem, ze muze kdokoliv pouzivat jakekoliv username a to i registrovanych useru, takze neni zarucena autentifikace postu. Je to taky jasny, proc by se namahali s praci na projektu zadarmo, kdyz muzou delat za penize.\nA kde je u OSS dlouhodobejsi plan vyvoje? Jak ho zajistite zakaznikum, kdyz projekt nemuzete ovladat (demokracie)? Kde je projektova dokumentace? Zdrojaky nestaci. Kolik projektu ma pouzitelnou uzivatelskou dokumentaci? Na sf.net je 150 tisic projektu, ale povetsinou same nedodelky, coz dokazuje moji teorii o tom ze OSS je slepa vetev.\nOpensource je o tom, ze kdyz vyjde nove gnome, tak se vsichni raduji z novych zmen, spousta bugu let neopravenych, pada to jak hrusky a kdyz lidi protestuji tak se jim rika mate to co jste si zaplatili + mate k tomu zdrojak dodelejte si to. Kdyby to same delal MS, to by ho drbali vsude horem dolem. Od OSS se nejaka zazracna funkcnost neocekava. To gnome brandnuty jako Java Desktop v Solaci pada jak hruska.\nTo by v komercnim svete vubec neslo, zakaznik by s dodavatelem velmi rychle vybehl. V komercnim svete dostanete zadani, penize a termin. Kdyz nedodrzite smlouvu, jdete k soudu. To je trzni hospodarstvi. OSS projekty sice natahuji ruce po penezich ale negarantuji nic, proto taky dostavaji minimum penez. Proc bych mel nekomu davat penize, kdyz neni vubec jiste ze za ne neco dostanu? Jako OSS budete jen zebrat.\nJa nevim jestli mate zkusenosti s tim kolik nakladu stoji prace jednoho programatora codera/mesic, a to je nejmene kvalifikovana prace pri vyvoji SW, kde nemate moznost prakticky nic ovlivnit (a diky bohu za to), ostatni pozice berou vyrazne vic. Z ceho ho zaplatite? Kdyz z niceho tak v tom pripade zavisite za praci dobrovolniku, kteri prispivaji podle toho kdy se jim chce a jak se jim chce. Tudiz nemuzete svym zakaznikum garantovat nic.\nObchodni model ala gnu, ten muze fungovat jen tak, ze nedelate vyvoj ale prodavate support k produktu. Pokud support vydela penize, tak je investujete do vyvoje. Tzn. vyvoj bude strasne podfinancovany a tudiz pomaly a nekvalitni.\n20. 3. 2008 23:29\nMicrosoft (komerční firma), Hotmail (e-mail od Microsoftu zdarma), FreeBSD (hmm, open source?) -> Google (více informací ohledně třech předchozích klíčových slov).\nMimochodem, mohli by zde pánové LENIN POWER! a Lael Ophir sdělit, proč chodí na tento server distribuovat své názory, které jsou v přímém rozporu s realitou? Jestli to dobře chápu, nemáte rádi open source. Budiž. Ale netvrdťe, že tenhle model nefunguje. A nebo vysvětlete, proč existují firmy, které se open sourcem živí a prosperují.\n20. 3. 2008 23:42\n...a neargumentujte tím, že "ale někdo jim dal příspěvek" nebo podobně. Je snad jedno, jestli peníze získáte od sponzorů, uživatelů / zákazníků, partnerů nebo od někoho jiného. Příjem je příjem.\nA mimochodem open source neznamená zdarma, jak to zde mnohdy používáte podle toho, jak se vám to zrovna hodí.\n21. 3. 2008 12:27\nJa se vas snazim presvedcit ze OSS je v primem rozporu s realitou. Kde vezmete penize na zaplaceni zamestnancu? Z prodeje supportu a vyvoj udelaji dobrovolnici po vecerech?\nRealita je, ze nikdo nepracuje zadarmo a pokud dela neco jako konicek, tak se moc nepredre. Srovnejte kvalitu OSS produktu (vezmete si treba krabicovy xyz linux) a komercnich xp. Uzivatel potrebuje veci jako jsou drivery, napoveda, aktualizace.\nKdyz si vezmete open source programy, tak co kdyby nebyly zadarmo? Tak by byly neprodejne, nebo velmi tezko prodejne. Trh vas velmi rychle totiz nauci, ze pokud mate smejd produkt, prodavat se bude velmi velmi tezko. Zkuste nekdy zacit prodavat software a uvidite sami. Zakaznici si to velmi rozmysli nez vytahnou kreditku. Instalace obtizna, nastaveni jen pres textovy soubor, dokumentace prakticky zadna, zaruka budouciho rozvoje taktez. To by koupilo jen minimum lidi a vy byste krachli.\nMyslite si ze by si nekdo koupil MySQL kdyz muze mit MSSQL? Firmy ktere delali databaze na urovni MySQL uz davno krachli. Vy tvrdite ze OSS je alternativa ke komercnimu softu, jenomze je to alternativa pro financne hodne slabe.\nKdyby to byla rovnocena alternativa, tak si zkuste prodavat pgsql 8.3 za 5 tisic jako stoji ten nejlevnejsi Oracle. Proti oraclu by jste si neskrtli a prodali by jste jen minimum licenci. Firmy ktere se snazili ci snazi prodavat komercni pgsql zivori. Proc? Protoze pgsql za penize ma mizerny pomer vykon/cena. Komunita uzivatelu mala, podpora se strany komercniho software prakticky nulova, studijnich materialu je mizive mnozstvi, podpora J2EE smesna, replikace a high availability taky neni.\nTihleti http://www.commandprompt.com/products/ jiz pravdepodobne vlastni vyvoj ukoncili (posledni verze jejich replikacniho softu je pro 8.1) takze jim zbyva prodavat support k OSS produktum (ktere za ne udelal nekdo jiny), kde jim konkuruji bezplatne mailing listy a webfora. Vsimnete si ze prodavali svuj hlavni soft za $1000 / 2 servery a protoze stopli vyvoj, tak zjevne meli problemy to prodat i za takhle smesnou cenu. To mne moc nepresvedcilo o tom, ze je OSS zivotaschopna alternativa.\n21. 3. 2008 13:10\nVětšina programátorů PostgreSQL programují na fulltime a peníze! OSS není o prodeji, ale o vývoji a používání sw! Uživatel přímo podporuje své vývojáře - odpadají vyžírkové, kteří se na vývojářích přiživují. Co třeba EnterpriseDB? Command prompt píše pouze na zakázku. Kdy pochopíte, že OSS se neprodává, protože vztah mezi uživatelem a vývojářem je úplně jiný? OSS prostě není komerční sw, není tu snaha jej prodávat. Jak to mám vysvětlit jinak?\nAsi některý věci nepochopíš. OSS soft není často majetkem jednoho subjektu. Na vývoj přispívají většinou samotní uživatelé, a dost často nikoliv finančně, ale tím, že napíší kód a pošlou jej ke commitu. Jelikož mám víc než 15 letou zkušenost s komerčním programováním (vzděláním jsem analytik), tak si myslím, že jsem docela v obraze. Mám přehled o databázích, budu mluvit o databázích.\na) ukaž mi na PostgreSQL jedinou chybu, která by vedla k ztrátě dat a nebyla opravena do několika dní - neříkám, že každý projekt má tu samou kvalitu, ale ty aktivní si kvalitu poměrně potrpí.\nb) předpokladem OSS je spolupráce - pokud uživatel zjistí chybu, tak ji nahlásí, obyčejně ještě otestuje záplatu (je to v jeho zájmu). Pokud čeká, že OSS developři budou mít k němu stejný přístup, jako kdyz používá komerční sw, tak je mimo, a OSS pro něj není.\nc) Vývoj PostgreSQL zajišťují zhruba lidi a) RedHat (1 člověk), EnterpriseDB (cca 20 lidí), GrenPlum (cca 3 lidi), Sun (cca 5 lidi) + cca 100 dalších menších nadšenců, kteří přispívají nepravidelně. Nikdo negarantuje vývoj - nicméně všichni, kteří na projektu pracují, na něm pracují dobrovolně a s určitým pionýrským nadšením, celosvětově.\nPostgreSQL používá celá řada firem k zajištění provozu a přímo platí programátory - vyjde je to levněji než licence, a mají mnohem větší páky na přidání požadovaných funkcí do pg. Nehledě na to, že mají v týmu guru, který vidí do vnitřností databáze. A ještě něco OSS neplatí managery, hostesky, distributory, kanceláře, reklamu - peníze obyčejně dostává přímo konkrétní programátor a dostává je za určitým účelem a musí je vykázat. O tom, že alespoň v oblasti systémového programování je OSS možný dokazuje rozvoj Firebirdu, SQLite, PostgreSQL a např. konec 602SQL nebo úpadek (převzetí) SolidDB a dalších. Aplikační sw, zvlášť psaný na zakázku je něco jiného - nicméně, jestli budeš tvrdit, že všechny komerční projekty skončí úspěšně a v termínu, tak se neudržím a spadnu ze židle. Komerční systémový sw se poměrně běžně odkládá o půl roku, rok.\nTy jsi vyžírka, OSS bereš jako sw za darmo, zákazník ti platí a ty už pak dál nic nedáváš, a ještě požaduješ (vývojáře bereš jako dobrovolníky, které nemůžeš úkolovat). OSS umožňuje lidi jako ty obejít (pro znalé zákazníky, prostě zákazník zaplatí přímo programátoru). Většina kódu, který dneska vzniká u komplexnějších aplikací nevzniká grátis, ale je to sponzorovaný kód. Ale chápu, že to není pro všechny zákazníky, všechny uživatele.\n21. 3. 2008 14:37\nnemam k udaje o chybovosti pgsql jadra k dispozici. pokud se jedna o chybovost replikace slony ci driveru, muzu poslat seznam. chyby v replikaci zpusobuji ztratu dat. Nam pgsql uz nekolikrat zmrsil indexy a musel se udelat jejich rebuild.\nJenomze bezny uzivatel neumi otestovat software kdyz mu poslete .diff, vetsina uzivatelu proto chyby stejne vubec u OSS nehlasi. Proste misto toho to prestanou pouzivat. Naopak kdyz si ten software zakoupi, tak hlasi chyby mnohem vice. Na druhe strane vetsina projektu closne bug s poznamkou (nereprodukovatelne, user error) a chudak uzivatel je tam kde byl nazacatku. Ja jsem napriklad zjistil ze hlasit chyby na bacula.org je fakt ztrata casu vsechny chyby a i segfaulty tam nam oznacovali jako user error. OSS svetu chybi motivace resit problemy uzivatelu a prestat je labelovat jako lamy. Kdyz uzivatel prejde jinam tak v OSS nic netratite.\nPracovat s nadsenim nestaci. V prvni rade se to totiz musi predevsim umet a mit dobre navrhnuty vyrobni proces. Ve svete OSS se temer nikdy podobne vyrobni postupy jako v komercnim svete nepouzivaji a timpadem se vyvyji pomalu, lidske zdroje se pouzivaji neefektivne, a software ma hodne chyb a nedodelku. Ja to chapu bez penez tu neni zadna motivace pracovat efektivne.\nSrovnejte proces vyroby pgsql s tim co pouzivaji profici\nproc se to v profi sfere dela takto? protoze je to efektivnejsi a tim padem levnejsi a tim padem vice vydelame. V OSS je projekt vyvyji 'adhoc', tedy znacne primitivne.\nManager je velmi vyznamna osoba, protoze cely projekt ridi a ma tedy moc projekt ovlivnit . Kvalita managera velmi vyznamne ovlivnuje zda projekt selze ci nikoliv. Kvalitni manageri jsou vzacni a proto se jim za jejich praci velmi dobre plati. Kdyz projekt selze, vyhodite kodery nebo manazera?\nKancelare, sekretarky a podobne to je taky naprosto nezbytne. Date nekomu par set tisic dolaru (obvykly rozpocet projektu co delame) kdyz bude vyvyjet nekde v garazi? Reklama je\npro kazde podnikani zcela nezbytna zalezitost. Nepodnikate totiz ve vacuu, ale je tu jiz konkurence a potrebujete taky dat o sobe vedet.\nRikate ze jste pracoval jako analytik, jednal jste taky ze zakazniky? Pak musite vedet, ze zakaznik je lama a temer nikdy nevi presne co vlastne chce, meni sve pozadavky v prubehu praci, nemuze se uvnitr sve organizace vlastne dohodnout co by bylo nejlepsi...\nVyroba SW je tymova prace, kde i ta sekretarka co tiskne a bali dokumentaci pro zakaznika a domlouva schuzky je duletita. Vyroba SW neni o vztahu zakaznik - koder.\nChápete rozdíl mezi systémovým a aplikačním sw? Chápete, že ne všichni zákazníci jsou lamy, že někteří mají vlastní vývojové týmy? Chápete, že ne všechny projekty v It mají stejný vývojový proces jako u Vás ve firmě? Chápete rozdíl ve vývoji, kdy na projektu pracuje banda běžných programátorů soustředěných v jedné firmě a skupina spíše nadprůměrných vývojářů z celého světa? Chápete, že ne všechny projekty mají používají stejný způsob financování?\np.s. Když se dostane projekt do problému, letí manager (resp. je vyměněn ve slušných firmách) - ryba smrdí od hlavy.\np.s.2 OSS není pro každého. Typicky jednoúčelové zákaznické IT systémy - prostě se tam nemůže projevit synergie - jen je zákazník chráněn před blbostí a hrabivostí dodavatele.\n22. 3. 2008 0:02\nKolik procent zakazniku neni lama? deset? uberte. Vetsina firem totiz IT delat nechce, protoze to neni jejich core byznys a jsou velice radi, kdyz jim nekdo pomuze. Na tom neni nic spatneho, my si taky nedelame spoustu veci a kupujeme si je.\nSoftware se da vyvyjet ruznymy procesy, tyto procesy se velmi podrobne sleduji a studuji se zpusoby, jak je zeefektivnit. Vyvoj SW je totiz dost narocny na drahou lidskou praci. Na toto tema bylo provedeno jiz dost studii a experimentu. Seznamte se s nima a porovnejte metodiku vyvoje kterou pouzivaji OSS teamy a profici.\nOSS nedelaji naprumerni lide. Ja vim, radi by tomu verili, ale neni to tak. Kdyby to tak bylo, tak by byl jejich software ve srovnani s komercnimy ekvivalenty nadprumerny a to realisticky zhodnoceno neni. Porovnavejte vysledky. Krom toho zejmena v oblasti GUI OSS soft jen kopiruje komercni produkty a s zadnou poradnou inovaci neprichazi.\nZa prodej OSS softwaru si nemuzete uctovat prakticky nic, zakaznici dobre vi co je komercni soft a co ne a i kdyby to nevedeli, tak se to dost rychle dozvi. Rozhodne to neni tak jak si nekteri studenti predstavuji: dam soft pod GPL aby na nem nekdo nevydelal miliony dolaru. Realita je takova ze kdyby ten soft mel opravdu takovou trzni hodnotu, tezko by se ho autor doprovolne vzdal pod GPL.\nStejne tak my neodirame zakaznika, cena je pochopitelne vyssi nez kdyby zakaznik platil primo koderovi, ale my zajistujeme komplexni sluzby vcetne supportu 24x7, coz ten koder nezajisti. Kdybychom zakaznika obirali, tak by si tu sluzbu proste nekoupil. Stejne jako vy si nekoupite sluzbu od mobilniho operatora, pokud ji povazujete za predrazenou. Konkurence je v tomto oboru stejne tvrda jako kdekoliv jinde.\nLO tady ukazoval metodiku jak vypocitat realne naklady na zamestnance z jejich platu. To opravdu nebylo prehaneni. Kvalifikovana lidska prace je zatracene draha.\n22. 3. 2008 8:41\nDobrá, OSS je pro 10% uživatelů, zákazníků - 10% z 6 miliard je poměrně dost. Zbytek, prostě pořád někde vidíte ty milióny, které musí být někde vyúčtovány, a pokud nejsou, tak to podle Vás nemůže fungovat. 10x jsem v této diskuzi zdůraznil, že OSS se neprodává, že finance na vývoj se získávají jinak - a Vy tu opět spustíte, že OSS se nedá prodávat. Vám mám věřit, že dokážete posoudit kvalitu studií, které posuzovaly metodiky a nástroje? Myslíte si, že OSS nefunguje. Je to Váš blud. Jenomže OSS existuje. Díky OSS se rozjel internet. OSS byl a je ten sw, který hýbá internetem. Skutečně na OSS nikdo nevydělá milióny dolarů - a ani je také ještě nikdo nevydělal. Na druhou stranu se OSS dá docela dobře uživit. OSS je něco jiného - a řekl bych, že nemáte tušení o čem to je.\n24. 3. 2008 16:58\nJenomze to neni deset procent uzivatelu. Podivejte se lepe okolo sebe a podivejte se na BFU jak zapasi s pocitacem. Dovedete si predstavit, ze by jste jim dal misto klikaciho exchange treba sendmail co se konfiguruje pomoci m4 maker? Ktery OSS soft ma ruzmne graficke konfiguracni utility? Lidi commandline balast nezajima, mozna vas to prekvapi, ale je to tak. Na podilu linuxu vidite ze tyhle technologie zajimaji lidi tak v pomeru 1:200.\nKrome toho zadny poradny software na kterem je firma kriticky zavisla OSS neni. Rekneme ucetnictvi, skladove hospodarstvi, mzdy, komunikace s bankou, zpracovani platebnich karet a pak specializovany software, ktery potrebuji podle sveho oboru podnikani. Proc tyhlety programy nejsou zadarmo jako OSS? Nikomu se je nechce psat zadarmo a uzivatele si je radeji koupi (vrabec v hrsti) nezli aby sponzorovali svymi penezi nekoho, kdo jim je pak mozna napise a da zbytku sveta jako OSS (holub na strese).\nTomu rikate ze OSS funguje? Ja ne. Ja si pod pojmem funguje nepredstavuji technologii ktera zivori na 0.5% trhu, zakaznici chudi a jeji podil se rok co rok snizuje viz Apache vs IIS. Lidi proste OSS nechtej, chteji poradny software a to dokonce tak moc, ze jsou ochotni za nej i platit. Navic ceny komercniho software se dlouhodobe snizuji.\n24. 3. 2008 20:21\nNekolikrat jsem odpovedel, ze OSS se siri tam, kde je mozno vyuzit synergii. V pripade zakazkoveho sw k zadne synergii nemuze dojit, protoze potencialnich uzivatelu je minimum. Ceny komercniho sw jdou dolu hlavne diky OSS. Dobre si pamatuji ceny, dokud nebyl k dispozici OSS, takze minimalne v tom OSS hraje pozitivni roli (pro uzivatele). Vim o nekolika podnicich, kterym bezi nad OSS zakazkovy kriticky sw - jejich aplikacni sw pouziva OSS system, OSS databazi. Tudiz by se dalo rici, ze uzivatel je kriticky zavisly na OSS. Prosim, zkuste si precist, co jsem pal v predchozich prispevcich, je to neustale dokola. Z me strany nemam, co bych dodal. Nad Linuxem bezi stovky kritickych systemu.\n25. 3. 2008 2:30\nJa jsem nemluvil o zakazkovem software. Ten software co jsem vyjmenoval jako priklad je klasicky krabicovy software co si kupuji maly a stredni podniky, ty vetsi jedou prevazne na SAP ci Oracle apps. Jak vidite OSS databaze ani OSS OS podporovany nejsou protoze by se vyrobci tato investice nevyplatila. Proc tenhleten software nemame OSS vzdyt malych podniku mame v kazdem meste na stovky? Proc tu nemame treba ceske OSS ucetnictvi, semtam se nekdo ozve ze ho napise a jeste jsem zadne nevidel. Protoze k tomu aby vzniklo by bylo potreba nekoho, kdo ten projekt zasponzoruje a nic z toho mit nebude. Takovych investoru moc neni.\nPokud chcete aplikaci podnikovou aplikaci nad OSS databazi, tak si ji musite naprogramovat. To je dost draha zalezitost, protoze tyto aplikace byvaji docela dost komplexni, je potreba delat integraci s existujicimi aplikacemi tretich stran a OSS databaze toho neumi zdaleka tolik co databaze komercni. Jiste, udelat se to da, ale levnejsi nez aplikaci koupit vcetne databaze to rozhodne nebude. Taky si musite uvedomit, ze kdyz si aplikaci tohoto typu napisete inhouse tak muzete zapomenout na podporu modulu tretich stran.\nProste OSS neni smer, kterym by se mel vyvoj ubirat a pokud doporucujete podnikum aby si vzali OSS databazi a udelali si svuj vyvojarsky team a napsali si aplikace, tak jim prokazujete spatnou sluzbu.\nVase komentare jsem si precetl. Vas problem je ten, ze komercni vyvoj povazujete za parazitovani na praci codera a dale predpokladate ze kazdy clovek je programator nebo alespon admin. Svet takovy jak si ho skalni zastanci OSS predstavuji proste neni.\n24. 3. 2008 0:29\nJeště jsou zábavné....na to nezapomeňte. Stejně jako všechny verze Windows, které říkají při instalaci - vaše práce bude rychlejší a zábavnější. Já měl pořád stejný počítač a při instalaci Windows XP se stal pouze pomalejší a tím otravnější ;) (předtím tam byly devadesát osmy, že) MS věřím možná tak jednu věc - chce víc prachů a od toho odvíjím všechny úvahy o jeho aktivitách. Je mi líto lidí, kteří věří, že taková obrovská komerční firma by mohla chtít nějaké dobro pro lidi. Rozumný člověk ví, že prvním principem takové firmy je zisk. Dobro zákazníků .. nemá se ziskem žádnou přímou úměrnost. Samozřejmě tento princip neplatí jen na Microsoft. Stejný model se dá pozorovat třeba i firmy, na výrobu čehokoliv, která má třeba více než 100 zaměstnanců. Málokdy se stará o jejich dobro. Jedná se pouze o zisk této firmy...\n26. 3. 2008 17:28\ntak je to predsa spravne, nepochopil si, ze pravo vydierat ludi je vlastne najvyssi stupen osobnej slobody a a ludskej prirodzenosti?\nfuj, kedy sa uz ta cervena haved nauci:)\n20. 3. 2008 10:59\nNemyslim si. Novy office zavedl koncept tabu i v kancelarskem software, a tento koncept, jak vime, se velmi osvedcil v browserech. Osobne mi pripadne daleko sikovnejsi, kdyz se nabidky na hlavnim panelu meni dynamicky anebo kdyz je zmenim pouze pokliknutim na prislusny tab, nez si je pracne vyklikavat z nabidky jako tomu bylo dosud. Vychytavky typu "kdyz ve vyberu fontu najedu na jiny font nez mam zvoleny pro oznaceny usek textu, tak se mi text docasne zobrazi s novym nastavenim BEZ kliknuti a potvrzeni zmen" jsou dalsim prinosem. A o grafickem dojmu vubec nemluvim, kdyz po Office 2007 otevru OoO, mam dojem, ze jsme se vratil o par let zpatky do pocitacoveho stredoveku...\n20. 3. 2008 11:11\n"A o grafickem dojmu vubec nemluvim, kdyz po Office 2007 otevru OoO, mam dojem, ze jsme se vratil o par let zpatky do pocitacoveho stredoveku..."\nTen pocit mám taky, ale pak převládne pocit, že se mi v OO.org dělá lépe než v MSO 2007 s převratným UI a lesklýma ikonkama.\n20. 3. 2008 11:15\nIMHO o zvyku. Nechapu, jak na neprehlednost UI noveho office moho nadavat lide, kterym (predpokladam) nedela problem naucit se tri miliony zkratek a postupu v emacs nebo vim. Chvilku to zabere, ale pak se prace zrychli.\n20. 3. 2008 11:24\nvideli ste niekedy "bezneho uzivatela" v office 2007? teda moja posledna skusenost bola, ked som bol u uctovnicky a tam mi "plakala na hrudi", ze co jej to tam nainstalovali... viete, ked bezny user pozna jednu koncepciu 10rokov a potom pridu "super designeri" a cele to obratia opacne, tak to je naozaj nepremysleny krok... som programator, a nerobi mi problem si pamat x-skratiek (vim, visual studio, eclipse...) ale sam, ked mozem (a nemozem OO), tak volim office 2003, pretoze nemam cas hladat nieco 10minut, co som doposial mal po ruka cez jednu skratku alebo dva kliku... o grafickom dojme nebudem pisat, to je vec vkusu a osobne si myslim, ze je OK tak na screenshoty ale nie na beznu prevadzku...\n20. 3. 2008 11:30\nJe pravda, ze jsem v nem videl pracovat bud o neco pokrocilejsi uzivatele nebo kolegy programatory a obzvlaste ti druzi byli nadseni z koncepce UI. Jak znam obycejne sektretarky, ty maji problem s PC vzdy a vsude, takze to neni treba svadet zrovna na nove UI. Stejne tak to muze byt nova klavesnice, mys, podlozka nebo spatne natoceny monitor - zazil jsem svoje :)\nNo a pak se ještě zeptejte školitelů, jak jsou "nadšení" z nových Office. V OO nebo starých Office člověk vysvětlí mnohem jednodušeji, jak se co dělá.\n20. 3. 2008 13:03\nRád se do středověku vracím a budu vracet, pokud to bude na rozdíl on nové éry funkční.\nMám zkušenost, že uživatelé v MSOff páchají strašné kraviny, zatímco v OOo ti samí píšou podstatně slušněji...\nMám zkušenost, že asi po nějakém updatu (nedávno) se nám v MSOff (pouze 2007 - ti nejlepší, tedy ředitel a jeho sekretářka) zkurvily nějaké šablony a M$ dělá mrtvého brouka...\nMám zkušenost, že uživatelé MSOff často před ostrým výjezdem na tiskárnu provedou cvičný, protože "ono to běžně vypadá jinak, než v počítači..."\nMám zkušenost, že se atributy textu přiřazují nějak jinak, než je uživatelé naklikají (nemám ten problém, protože z tohoto důvodu MSOff asi 10 let nepoužívám - jak je to u M$ s opravou starých chyb?). Proto odsazují mezerníkem...\nProstě nechápu, proč lidi i přes svoje vlastní strašné zkušenosti MSOff nadále tak zbožňují a stále jej užívají ačkoliv mají OOo nainstalované - ty tam vlastně pořád jen demonstrují nefunkčnost MSOff ve srovnání s OOo...\n20. 3. 2008 13:34\nS dovolením updaty MSO nekurví šablony. Pokud k něčemu podobnému došlo, mohlo se jednat například o šablony uživatelů, které spoléhaly na nějakou nedokumentovanou vlastnost. Ale rád změním názor, poud mi dáte dobrý důvod.\nChcete tvrdit, že výtisk z MSO vypadá běžně jinak, než v aplikaci? To by chtělo nějak podložit. Nebo chcete tvrdit, že jsou (někteří) uživatelé schopni dokument ohodnotit jen když ho vidí na papíře?\nJaké atributy se přiřazují jinak? Jde o FUD, nebo uvedete něco konkrétního?\n24. 3. 2008 0:35\nA co třeba velikost šipek ve vektorovém malování, když se srovná na obrazovce a na papíře. Vzniknou samozřejmě obří šipky na papíře.\n20. 3. 2008 13:26\nCo se mě týče, já bych se do toho středověku rád vrátil. Sem si po dlouhé době používání M$ Office, později OOo nainstaloval M$ Office 97 a nestíhal jsem se divit. Nejen že v pohodě běží i na linuxu (s pomocí wine), ale je to malé (60 MB) nepředstavitelně rychlé a přitom to umí vše co potřebuju + spoustu věcí navíc. Dokonce to v pohodě otevírá i dnešní binární soubory M$. Když vidím MS office 97, tak nechápu, proč je OOo tak strašně pomalý, když umí to samé. Ale Latex to jistí.\n20. 3. 2008 15:09\nČistě pro informaci, tyhle "skvělé novinky" měl Corelovský WordPerfect v roce 2000 ...\nSouhlasím. Nové ovládání je příliš velké, nepraktické, matoucí. Staré stálo také za starou bačkoru a jen těžko jsem se smiřoval s tím, že OOo to prostě musí napodobit, aby ho vůbec někdo používal. Nicméně na to staré byli uživatelé zvyklí a z nového jsou zblblí.\nA jak tedy má vypadat lepší ovládání office aplikací? Odborníci na interface nad tím současným strávili řadu člověko-let. Jak jste se mohl dočíst, mimo jiné natočili deset tisíc hodin videa, aby věděli, jak lidé Office vlastně používají. Klidně jim můžete konkurovat, a vymyslet něco lepšího. Budu z těch, kdo uvítají lepší interface. Jestli tedy o nějakém víte.\n20. 3. 2008 15:29\nTakové názory vždycky mě fascinují. Blbě se mi v tom pracuje, ale když to dělali odborníci a dělali na to x let, tak to přece musí být dobré. Zkoušel jsem obojí, mně osobně se líp pracuje v OO a to, kolik lidí na tom pracovalo, mně je úplně jedno. BTW: Jestli na tom pracovali se stejnou produktivitou jako na Windows Vista, kdy jeden vývojářský tým rok programoval tlačítka pro vypínaní systému. Tak ani těch x člověko-let nic nezaručuje.\n20. 3. 2008 15:50\nJá netvrdím, že se vám Office 2007 musí používat skvěle. Nakonec jsou na světě lidé, kteří nedají dopustit na vi. Otázka je, jak by měl interface vypadat. MS strávil spoustu úsilí, aby to zjistil, a výsledky zatím potvrzují, že to udělal správně. Pokud se vám výsledek nelíbí, tak se vám buď časem líbit začne :) (protože víme, že každá změna bolí), nebo se prostě nestrefili do vašeho vkusu. Důležité je, jestli nový interface ocení zákazníci, a to se uvidí na tržbách. Zatím to vypadá, že lidé reptají (jako vy), ale nakonec si zvyknou, a nový interface po čase ocení jako lepší.\nÁ, urban legend jménem "tlačítko na vypínání". To zřejmě vycházíte z vyprávění bývalého zaměstnance. Ti bývají nejobjektivnější :). A největší sranda je, že si někteří lidé myslí, že když jste součástí nějakého týmu, tak neděláte nic jiného. Víte, v kolika pracovních skupinách najednou člověk může ve větší firmě být? Já to tedy nevím, ale to číslo bude dost velké.\nAž se budete nudid, podívejte se třeba na www.offlineblog.cz, který píšou křídou pánové na Letné. Dejme tomu, že jsou tři. Když jeden z nich řekne "jsem v týmu třech lidí, kteří dělaj offline blog", znamená to snad, že ti lidé nic jiného nedělají? Těžko, že? Přiblížil jsem vám to?\n20. 3. 2008 17:40\nOno, kdyby firmy s nesrovnatelně menším počtem vývojářů nedokázaly udělat srovnatelné nebo i kvalitnější produkty jak MS, tak bych těch povídačkám ani nevěřil. Ale tím netvrdím, že je to specifikum MS, produktivita asi klesá při velkém počtu vývojářů v každé firmě.\na proc by mela byt bila? (to ze vy nevite preci neni duvod, ne? - napr. ja pouzivam velmi svetle zlutou ...)\npozadi ikonek musi byt striktne transparentni. ale nariklad ve dvou verzich, pro tmava a svetla pozadi. netransparentni pozadi ikonek by melo byt trestne... takove skvosty pak v pruhlednych listach pusobi opravdu "vyborne".\n20. 3. 2008 12:44\nJaksi mi v té prezentaci chybí jedna zásadní věc - nativní podpora SVG. Prostě pár let se to táhne, je to jedna z funkcí, pro kterou uživatelé hlasují stále dokola, dokonce i GSOC projekt na to vznikl, ale SVG nativně v OOo není (natož renderovací engine).\nI to, co vzniká je prostě jen a pouze jakýsi importní filtr do OOo Draw. Nativní práce se SVG v OOo prostě chybí. Ale třeba konkurence ji má (mluvím o KOffice) a existuje i několik GNU GPL projektů (jako je třeba Inkscape), které se SVG pracují, jen OOo stále nic.\nVšechny představené funkce jsou fajn, ale SVG na importu dle mne chybí docela dost. Jsem s tímto názorem sám nebo je nás víc?\nNevíte někdo jak to nainstalovat v Ubuntu 7.10??? - stáhnul jsem si někde tar.gz s hafo .deb balíkama a nevim jak to nainstalovat - pořád mi to píše závislosti:( Nakonec se mi povedlo po proklikání všech balíků najít jeden co šel nainstalovat, ale pak s nim všechny psaly nekompatibilitu. A dost by mě zajímalo 8 baliků co na sebe navazují: 1. balík chce nainstalovat 2. balík a ten 2. balík(a všechny ostatní do 8) chce zase nejdřív ten první balík(bylo to i před instalací tamtoho co s ním není nic kompatibilní).\nstaženo tady: ftp://ftp.sh.cvut.cz/MIRRORS/OpenOffice/\nva adrešáři developer/DEV300_m3/\nJestli někdo ví jak to nainstalovat??? :) Ale 2 balíky co jsou závislý jeden na druhym to je síla(kdysi se mi to povedlo se 3 balíkama v ubuntu 7.04 a řešení se nenašlo-napadlo mě pustit recovery mode a nainstalovat to přes terminál, ale popravdě nevim jak na to)\n20. 3. 2008 13:10\nU rpm jednoduše: zadám oba na sobě závislé balíky najednou. Myslím, že u deb to bude podobně.\n20. 3. 2008 13:58\nJako ve smyslu oba vybrat a spustit najednou?(nejde-pustej se zvlast). Stahnul jsem si nejakou verzi co ma i instalaci pres Javu, ale ta taky nejede - porad chce instalovat rpm a kdyz ji to prepisu na deb(format i slozku kde brat soubory), tak napise:\nPro vas operacni system neni tento format balicku podporovan!\nOperacni system: Linux\nFormat balicku: deb\n.....teda nechapu to:(\nJestli bylo tamto spusteni ve smyslu najednou pres terminal tak to sam asi nezvladnu - prikazy terminalu moc neovladam(akorat asi chmod, mkdir a par dalsich)\nještě dodám že RPM nainstalovat nějak graficky neumim(já toho umim málo) a přes terminál...nevim jak by to dopadlo:(\n20. 3. 2008 14:06\nJo a stáhnutý mám RPM+DEB(komunikace přes jabber by byla možná lepší - Tinker@jabber.cz)\nXcel = Calc\nPower Point = Presenter\nOutlook = Not available\nVisio = Not available\nProject = Not available\nOneNote = Not available\nInfopath = Not available\nGroove = Not available\nPicture Manager = Not available\nFrontpage ... ok I'm not counting that one...\na co vsechno z toho potrebujete????\n20. 3. 2008 15:48\nTřeba Outlook? Nebo Visio? A Project, protože je nás víc a roztrkaní po Evropě? A OneNote, protože jsem z Macu zvyklý na http://www.circusponies.com/\n20. 3. 2008 16:08\nJestli jste rozstrkaní po Evropě, tak jste nadnárodní společnost. A to jste hnusní kapitalisté, kteří nezaslouží slitování Komunity. IBM to ví nejlíp. Peace, Love, and Linux :)\n20. 3. 2008 21:44\nVětšina zákazníků si pořizuje OEM verzi, kde je Word, Excel, Outlook, Powerpoint, Publisher. Takže ty ostatní věci zase tolika lidem nechybí. Ostatně, to že to MS prodává všechno v jednom balíku neznamená, že to tak musí dělat i ostatní. Kolik lidí asi používá naprosto všechno z toho, co uvádíte? A když už něco z toho potřebují, můžou si najít samostatnou náhradu. Ono by třeba taky OOo mohlo začít přibalovat soft na střih videa a vykřikovat, že MS Office za nic nestojí, protože nic takového nemá.\nPoštovní klient se, co jsem četl, do OOo plánuje. Vím, že Outlook je groupware, zase na druhou stranu jen pro lokální použití je Outlook katastrofa (pokud už náhodou pánové z MS nezvládli odstranit omezení .pst souborů).\n21. 3. 2008 16:35\nA přesně kvůli téhle logice je MS Office tak úspěšný. Uživatel nemusí nic hledat a instalovat (což je v korporátní sféře úplně mimo), má veškerou funkcionalitu pospolu v jednotném GUI a ještě ty programy spolu spolupracují.\n20. 3. 2008 19:14\nJenom mimochodem, nedavno se mluvilo o uvolneni specifikace puvodniho .doc formatu (O2003 a min). Tusi nekdo nakolik (respektive kdy) to bude PLNE zuzitkovano v OOo?\nNemuzu si pomoct, ale vzdycky kdyz vyzkousim novou verzi OOo tak mi to .doc docela rozhodi. Nemyslim nejaky skripty apod, ale treba vlozeny tabulky, ktery mi to buhvi proc rozlozi na vic stranek. Nechci prudit, akorat tohle vicemene potrebuju nejvic...\nno nevim..., sem zastance OOo. hadal sem se i s hulanem na jeho blogu o tom ze jeho MSO neni tak bajecne... ale cert tomu nechtel, psal sem v OOo praci do skoly a whoa! - po vlozeni index table jiz neslo na danou stranku nic pripsat, indexy - strankovani, obrazky se totalne rozhodily - odkaz na stranu 20 vedl na stranu 13 a podobne. pouzil sem i integrovanou databazi pro generovani seznamu literatury - po pridani asi 20teho zaznamu se to cele tak nehorazne rozbilo, ze to promichalo veskere indexy, ba dokonce vytvorilo indexy na neexistujici zaznamy... moc zabavny software... sel sem tedy k pracovnimu kompu a prepsal si praci v MSo - bojoval sem sice nekolik hodin s naprosto nelogickym a chaotickym menu, ale praci sem napsal... OOo je zda se vhodne na nejake mensi dokumenty, a za tu cenu je to opravdu mocny nastroj, rozhodne jsem ale poucen o tom, ze delat v OOo praci do skoly / prace se skutecne nevyplaci. az budu mit prebytecnejch 1000 korun, tak pudu a koupim si MSo. je mi lito...


Setkání se spisovatelkou Zuzanou Pospíšilovou - Knihovna\nSetkání se spisovatelkou Zuzanou Pospíšilovou\nVloženo 17. červen 2019 Milada Holešová Sdílet článek na facebooku nebo twitteru\nS texty oblíbené autorky dětských knih Zuzany Pospíšilové se dětští čtenáři setkávají od roku 2004 v časopise Sluníčko. V roce 2005 paní Pospíšilové vyšla první …\nS texty oblíbené autorky dětských knih Zuzany Pospíšilové se dětští čtenáři setkávají od roku 2004 v časopise Sluníčko. V roce 2005 paní Pospíšilové vyšla první kniha a od té doby má na svém kontě více než 200 titulů. V její tvorbě najdete krásné pohádky, příběhy o dětech, ale věnuje se také poezii a výukovým textům.\nVe středu 5. června paní spisovatelka představila žákům třetích tříd Základní školy Vratislavovo náměstí a žákům druhých tříd Základní školy Leandra Čecha jak vzniká kniha. Nechybělo ani autorské čtení, hádanky, přesmyčky a milé vyprávění.\nV novoměstské knihovně si můžete vybrat z více než 60 titulů Zuzany Pospíšilové https://tritius.nmnm.cz/search?q=%22Posp%C3%AD%C5%A1ilov%C3%A1+Zuzana%22&area=-1&field=0&page=4\n17:00 Spisovatelé do knihoven – Bianca Bellová\nMěstská knihovna 05.05.


Naše řeč – My a Němci\nMy a Němci\nV jednom pražském pondělním listě německém objevil se před nedávnem článek, v němž si stěžuje spisovatel, jak se poslední dobou rozrušuje pražská němčina vlivem českého jazyka, jak pražští Němci přijímají do svého slovníka nejen výrazy, které se příčí jejich politickému nazírání (Befreiungstag, gemischtes Gebiet atd.), nýbrž i porušují vlivem českým přesnost německých výrazů po stránce skladebné i lexikální, napodobujíce německým slovem výrazy české, s nimiž se často setkávají. V Praze prý se už nemluví o Begründung einer Behauptung, nýbrž o Begründen (odůvodnění), neříká prý se »er nimmt Stellung gegen einen Widersinn«, nýbrž »er stellt sich (staví se) gegen«, místo »auf dem Bahnhof« říká se důsledně »am Bahnhof« (na nádraží), výraz »an etwas vergessen« ustoupil prý úplně bohemismu »auf etwas vergessen«. Autor článku se leká těchto příznaků a předpovídá německému jazyku na českém území smutnou budoucnost, nepostarají-li se rodiče včas o to, aby se jejich dětem pobytem ve Vídni nebo v Německu dostalo pevného základu v mateřské řeči a trvalé ochrany proti jejímu porušování vlivy českými.\nTento projev německého žurnalisty je i pro nás zajímavý, a to především tím, jak se isolované pražské Němectvo stará, aby jeho řeč neutrpěla vlivem prostředí, v němž musí žít, třebaže jeho existenční vyhlídky do budoucnosti jsou velmi nepříznivé. Už tím nás zahanbují. Ale je zajímavé i to, v jakých — mluvíme-li řečí většiny naší české veřejnosti — drobnostech a maličkostech vidí německý novinář kazy svého jazyka, které ho burcují k poplašnému volání. Co bychom my za to dali, kdyby se v pražské češtině neobjevovaly ze styku s našimi sousedy horší chyby než takové jako »zájem pro něco« m. »zájem o něco«, »věřiti nač« m. »več«, »obžaloba« m. »žaloba«, »kolísati« m. »kolísati se«, »bráti účast« m. »míti účast« atd. A jak by se asi zhrozil Němec, z jehož jazyka převzala pražská čeština ty všeliké obnosy, ovlivnění, zapříčinění atd., kdyby se v jeho denním listě objevil na př. odlitek českého slova výsada ve formě Aussatz anebo českého nájmu v tvaru Einnahme!\nAle nejen Němec by se zhrozil, i Čech německy mluvící by se studem propadl, kdyby mu v hovoru uklouzl takovýto nebo jinaký bohemismus. Odkud ta větší citlivost německá k chybám jazykovým než u nás? Odkud ten větší ostych českého člověka v cizí řeči než v jeho vlastní? Milujeme snad my svou řeč méně než Němci? Nikoli, ale známe ji méně. Až se úroveň jazykového vzdělání pozdvihne společnou prací škol, četby, úřadů a tradice do té výše jako u Němců a u jiných národů a rozšíří se do nejširších vrstev jako jinde, bude u nás táž citlivost i proti nejmenším chybám jazykovým jako u našich sousedů. Neboť pak vyvstane ledabylostem v řeči nebezpečnější a účinnější nepřítel, než je kritika Naší řeči; bude to soud vzdělané veřejnosti.\nTo je poučení, které jsme chtěli připojiti k projevu německého žurnalisty.\nNaše řeč, ročník 9 (1925), číslo 1, s. 11-12\nPředchozí Účel, následek\nNásledující Bluzokalhota — úřední oblek budoucnosti


Pár snů...: Můj první „pohovor“\nAneb jak jsem to zas podělala..\nA to nemluvím o tom, že se hlásím na pražskou recepční, v pražských hotelích samozřejmě, a neznám Prahu.\nAle proč bych to nezkusila, že?\nMěla bych to blízko k Němu, on ke mně, a za velké peníze.\nNutno zmínit, že jsem tam byla na doporučení (na tom, že jsem toho člověka, co mě doporučil, vůbec neznala, přeci nezáleží, že? Takhle to dneska prostě chodí, ne?).\nTakže jsem si dávala velké naděje, samo sebou, plus moje angličtina a španělština, to je musí zákonitě ohromit!\nO tom jak jsem se vyfikla za poslední peníze na účtě, netřeba více psát. (Ještě teď bych si dala dělo mezi voči, nu což, na pátým pohovoru jsem uznala, že je mi kostýmek za trojku docela platný).\nTo přeci musí vyjít!,,Budu stejně ta nejhezčí recepční, kterou jsi kdy viděl!“ říkám Chrániči. (A že jich zná!)\nOn s úsměvem souhlasí.\nPovzbuzena těmito skutečnostmi a jeho slovy, vyrážím do Prahy, neznámo kam.\nJdu se ještě zdokonalit na WC v obchodním centru a co to nevidím v zrcadle??\nNa tričku mám flek, na novém tričku!\nAle na mě si nikdo nepříjde, prát neumím a už vůbec ne na veřejných záchodech, proto rozpouštím svojí hřívu a flek na prsou tak pěkně zakryji (díky bohu za jejich délku!).\nVyrážím tramvají vstříc zaměstnanosti.\nJsem na místě o dvě hodiny dřív, pro jistotu, kdybych to nemohla hned najít, znám se.\nV těch růžových podpatcích je mi zima!\nJe čas, zvoním, oni taky, otvírám dveře. AU AU! O něco jsem si při otvírání rozřízla prst (podélně!) a chčije mi z něj krev!\nKapesníčky nenosím, to by byl moc velký luxus, takže prst žmoulám druhou rukou, která začíná být celá rudá, jak kdybych zavraždila minimálně křečka!\nSedím si někde u asistentky, pan Lukáš Něco má nějakou schůzku, jaké štěstí, prst aspoň přestane krvácet.\nŘíkáte si, proč jsem asistentku nepožádala o náplast nebo aspoň kapesník?\nProtože mi připadala příliš zaměstnaná a protože jsem kráva s línou hubou.\nUtírám krev do všemožných zbytečností v kabelce, pak najdu posmrkaný kapesník, jsem zachráněna!\nPan Lukáš vybíhá a omluvuje se, že to tak dlouho trvalo, tvářím se dotčeně.\nKecám, usmívám se jako debílek, protože tu práci chci a mám pocit, že ho ohromí můj úsměv.\nKafe ani čaj nechci, pojďme k věci.\nTo bylo poslední, co řekl česky.\nPak už sype angličtinu, ptá se, proč tahle práce.\nPotřebuji peníze, přeci!?\nNe, to mu říct nemůžu. „My dream job!“, vysypu ze sebe, vzpomněla jsem si na nadpis jednoho projectu ze základky. (a nechtěl jsem v první větě udělat chybu).\nOn se diví, čemu jako? Prej wow? Asi jsem ho tím zaujala (tleskám si v duchu).\nPak vychvaluje pár minut svou společnost.\nTeď, bůhví proč, se vžil do role cizince, já do role recepční, jak jsem brzy pochopila, a ptá se, jak se dostane na letiště.\nŘíkám, že autobusem. (metro na Ruzyň nejezdí, nebo ano?)\nOn kývá (super!), ale nestačí mu to.\nPrej a odtud?\nKde to jsem? (sakra)\nVybavuji si cestu tramvají sem.\nI číslo tramvaje (zaraduji se), takže jen pozpátku (jezdí stejné číslo tam i zpět?).\nNo nic, předpokládám, že ano, dostanu se na Dejvice, tam si z metra pamatuji, že u stanice bylo nějaký letadýlko.\nChce číslo busu a ptá se, jestli musí přestoupit, říkám, že nemusí (directly!).\nTo mi odkejve.\nByla by to pravda, kdyby Dejvice byly na B, což nejsou, jak jsem později zjistila, ale taky mi to mohl říct!\nOmlouvá ho, že dělal cizince, co je poprvý v Praze, skoro jako já.\nPrst už nekrvácí, ale často upoutává mou pozornost.\nPan Lukáš horlivě píše, asi něco o mých znalostech Prahy, nejde to přečíst.\nPak se ptá, zda je po Praze rychlejší MHD nebo taxi, říkám MHD, to mu nesedí (jak to mám vědět? copak vypadám, že mám na pražskýho taxíka? a s Chráničem vždycky necháváme auto na kraji Prahy, myslela jsem, že kvůli rychlosti).\n„It depends on traffic.“\nUž budeme asi končit, ještě se mě ptá, zda umím nějaký další jazyk.\nŘíkám, že trochu španělsky (Od prváku do třeťáku jsem si jí platila, vždy v pátek, po tom, co jsem roznesla letáky Kauflandu, jsem letěla biflovat španělská slovíčka, takže mi něco muselo uvíznout v hlavě, a španělštinu mám ráda!).\nPrej mu mám něco povědět (asi myslí španělsky).\nNa mysl mi přijde jen to, co jsem měla léta napsáno na zrcadle v dětským pokoji.\nNo a co, španělsky to je.\n„Soy gorda y fea“. (Jsem tlustá a ošklivá) Nereaguje, asi neumí španělsky, uf!\nTakže pokračuji, vzpomínám si na pár slovních spojení..\n„Conviene hacerlo“ (Záhadno to udělat) „No hablo Español“ (Nemluvím/neumím španělsky) Tolik pravdy v této větě!\nJe nějakej vyvedenej z míry.\nSpouští na mě plynulou španělštinou.\nRozumím jen „años“ a že se asi ptá (podle intonace).\nV duchu počítám (uno, dos, tres,...)\nZapoj mozek, co ho asi po tvém výkonu může zajímat?\nJak dlouho koketuji se španělštinou?\n„Tres“ (Chtěla jsem odpovědět rychle no, jinak bych se asi nepřiznala kvůli ostudě).\nNadzdvihne obočí, že mu málem uteče z čela, a už česky (asi věděl, že bych mu nerozuměla) říká, že on se tolik let španělsky neučil.\nSuper, on si tu mluví plynule španělsky a pak se ještě ostýchavě přizná, že byl na letním kurzu.\nBalím to, ten mě po tomhle nezaměstná.\nJeště se chce bavit o španělské gramatice a o tom, jak jsou ty koncovky při skloňování.\nDělám, že si snažím vzpomenout, tak dlouho, než ho to přestane bavit.\nPřestalo, loučíme se, on ještě řekne něco o tom, že dal inzerát a ozvalo se hodně lidí (už mě předem připravuje na odmítnutí, jak je to od něj milé, pak to určitě lépe ponesu).\nSeberu sebe i zbytek své důstojnosti a jedu tramvají číslo 6 (asi) pryč...\nVystavil Lucie Havránková v 16:36\nŠtítky: angličtina, Chránič, pohovor, Praha, recepční, španělština, trapas\nRaia 7. října 2014 18:17\nJa som sa španielsky učila 4 roky a viem asi to čo ty �� som zvedavá ako ti to dopadne :D\nLucy Rooks 7. října 2014 18:31\nJde o nejdůležitější fráze očividně. :D\nPohovor byl před rokem a dopadl přesně tak, jak jsem předpokládala, katastrofálně. :D\nAle beru to pozitivně, díky tomuhle neúspěchu bych nebyla tam, kde jsem. :)\nAll Scyrsine 7. října 2014 19:10\nJak to říct... pěkný článek. :) :D Je mi líto, že ti to nevyšlo (teda myslím?), ale stejně tě obdivuji, já bych byla tak vyklepaná (a mezi námi i neschopná), že bych pochodila mnohem hůř než ty. :) :D\nLucy Rooks 8. října 2014 21:10\nDěkuji mockrát. :) Nevyšlo, byl by blázen. :D A vyklepaná jsem byla šíleně! Na každém pohovoru. ;)\nsimona zacko 7. října 2014 20:24\nkeby si v komentoch nepísala že to je naozaj tvoj príbeh, asi by som si myslela že je to nejaká vtipná poviedka :D samozrejme myslené v dobrom! :) ale priznajme si to, každý z nás má takéto dni :D ale s tou španielčinou si to uhrala dobre, aj keď to nakoniec nevyšlo :D :D\nLucy Rooks 8. října 2014 21:11\nDěkuju, Simčo. :) Realita je někdy víc směšná, než kdybych se snažila něco vymyslet. :D\nJanet Smith 7. října 2014 20:32\nKdyž jsem uviděla délku článku, tak jsem si řelka: "Ty vogo, tak to je marný, to nepřečtu." a heleme se - dočetla jsem to až do konce, píšeš strašně krásně čtivě a poutavě! Hrozně mě to bavilo... trošku mi to připomínalo první kapitolu 50 odstínů :D Hlavu vzhůru, třeba se ti ještě ozvou s pozitivní zprávou ;) držím pěsti!\nLucy Rooks 8. října 2014 23:44\nDěkuju, Janet! Moc mě to potěšilo. :) Říkáš Odstíny? Asi mě to ovlivnilo víc než si přiznám. :D Budu si tu kapitolu muset znovu přečíst.\nA práci jsem nedostala, ne tehdy. ;)\nGabriella Blaschko 7. října 2014 20:33\nDocela jsem se zasmála, né že bych ti to přála, ale vážně je to ukázkový zákon schválnosti :D :)\nAť to příště vyjde se vším všudy :))\nLucy Rooks 8. října 2014 23:46\nPřesně! Jak já se styděla, teď se tomu už jen směju. :D\nPráci jsem získala asi po dalších 5 pohovorech. ;)\nRachel Roo 12. října 2014 23:56\ntak tohle me hodne hodne pobavilo, uzasny clanek, skvele se cte! je vtipny, ty jsi vtipna, pises moc hezky :) a dejou se ti samy super veci, cti trapasy :-D jako s tim prstem?! to je proste jasnej naschval, ve dverich a nemit kapesnik :( s tema jazykama jsi ho musela pobavit, mmch ja umim francouzky - jen pocitat :-D tyhle prace v prace, to je na prd, ja tam hledala misto tri roky v kuse a proste se nedarilo :( drzim palce! doufam, ze zas o tom bude clanek :)\nLucy Rooks 13. října 2014 0:09\nDěkuju moc, Rachel, za slova chvály. :) A tolik podpory!\nJo, pobavit jsem ho musela, ale rozhodně se v tu chvíli nesmál. :D\nMěj se krásně, těším se na Tvůj další článek... :)