Přírodní vědy moderně a interaktivně. Sbírka řešených příkladů do semináře fyziky. G Gymnázium Hranice - PDF\nPřírodní vědy moderně a interaktivně. Sbírka řešených příkladů do semináře fyziky. G Gymnázium Hranice\nDownload "Přírodní vědy moderně a interaktivně. Sbírka řešených příkladů do semináře fyziky. G Gymnázium Hranice"\nAntonín Štefan Němec\n1 Přírodní vědy moderně a interaktivně Sbírka řešených příkladů do semináře fyziky G Gymnázium Hranice\n2 Přírodní vědy moderně a interaktivně Kinematika G Gymnázium Hranice 1. Až do roku 1883 se každé město ve Spojených státech řídilo svým vlastním časem. Cestujeme-li dnes, posouváme si hodinky jen tehdy, je-li časový posun roven celé hodině. Jakou nejkratší vzdálenost je třeba překonat při jízdě z Ostravy, abychom museli posunout své hodinky právě o jednu hodinu? (s. z. š. 49 o 43 ) Pohybujeme se po kružnici o poloměru: r = R Z. cos Země je rozdělena 24 poledníky, z obvodu této kružnice urazíme jen Po dosazení: 2. Užívám si prázdnin u moře. Vleže (se stopkami v ruce ) pozoruji západ Slunce. Stopky spustím v okamžiku, kdy mi Slunce zcela zmizí. Pak vyskočím na nohy a za 11,1s mi Slunce zmizí podruhé. Urči poloměr Země (oči mám nad Zemí ve výšce 1,7m).) Při náčrtku obrázku použijeme znalost matematiky. Dva ostré úhly v rovině, které mají navzájem kolmé ramena jsou shodné. Trojúhelník ABS je pravoúhlý, platí Pythagorova věta: d 2 + R Z 2 = ( R Z + h ) 2, d 2 + R Z 2 = R Z 2 + 2R Z h + h 2, d 2 = 2R Z h + h 2 ( h 2 lze zanedbat) d 2 = 2R Z h Země se otočí kolem vlastní osy za 24 hodin, proto platí: po umocnění dostaneme: Po dosazení: Výsledek se sice liší od 6, m, ale určitě máte z příkladu radost! 2\n3 3. Dva čluny současně vypluly stejnými rychlostmi z bodů A, B, které jsou na opačných březích řeky. Plují stále po přímce AB, která svírá se směrem toku úhel 60. Vzdálenost bodů A,B je 450 m. Určete místo setkání obou lodí, úhel, pod kterým se musí pohybovat vzhledem k přímce AB a rychlost obou lodí vzhledem ke klidné vodě, jestliže se obě lodi setkaly za 1,5 min po výjezdu. Rychlost proudu je v 1 = 2 m.s -1. AB = 450 m, v 1 = 2 m.s -1, t = 1,5 min, = 60 Označíme v 2 hledanou rychlost člunů, hledaný úhel; z obrázku vidím: * v A = v 2.cos + v 1.cos v B = v 2.cos - v 1.cos Je jasné, že: z * platí v A + v B = 2. v 2. cos = (v A + v B ).t = 2. v 2. cos.t ** v 2.cos z obrázku pro délku úsečky x platí: v 2.sin = v 1.sin vydělením obou rovnic dostanu tg β = Po dosazení: tgβ = Oba čluny se vzhledem ke klidné vodě pohybovaly stejnou rychlostí v 2, kterou určíme ze ** í v 2 = m. s 3 m. s 2.1,5.60.cos První část cyklistické trasy tvoří stoupání dlouhé 3 km, zbylou část klesání dlouhé 13 km. Honzova průměrná rychlost na celé trase byla dvojnásobkem jeho rychlosti v první části trasy, jenž byla o 16 km.h -1 menší než na druhé části trasy. Za jak dlouho ujel Honza celou trasu? 1. část trati je popsána fyzikálními veličinami (dále jen fv): s 1, v 1, t 1 2. část trati je popsána fv: s 2, v 2, t 2 dle zadání platí v p =2v 1, v 2 = (v 1 +16) km.h -1 ; víme, že v p = vyjdeme z celkového času potřebného k uražení dráhy: s s t = t 1 + t 2 1 s2 s1 s2 s1 v p v1 v2 v1 v1 v 2 1 s t s2 16 s1 s t t V tomto případu by bylo obecné řešení zbytečně nepřehledné, proto dosadíme číselné hodnoty pro dráhy ( u rychlosti už jsme tak stejně provedli ). Dostaneme tak rovnici s jednou neznámou ve jmenovateli, kterou lehce vyřešíme v v v1 8v1 80 v1 10 km. h 2v v v 16 v v v vp = 20 km.h-1 t = Po dosazení: t = h h 60min 48min Honza projede trať za 48 minut\n4 5. Auto ujelo vzdálenost 120 km. Kdyby zvýšilo svou průměrnou rychlost o 10 km.h -1, byla by doba jeho jízdy o 24 minut kratší. Jak dlouho auto skutečně jelo? Příklad má opět dvě fáze: 1) auto jede dráhu s průměrnou rychlostí v za čas t s, v, t s vt * 2 2 2) auto jede dráhu s rychlostí (v + 10) km.h -1 za čas (t - ) h s ( v 10).( t ) ** Pro jednoduchý a přehlednější zápis je lepší fv neindexovat: 24 min = 24. h h, dosadíme také číselný údaj pro dráhu s = 120km. Sestavíme dvě rovnice o dvou proměnných v, t : * 120 = v. t v t ** 120 = (v + 10).(t - 2 ) 5 Výraz pro v z * dosadíme do ** a dostaneme: 5t 2 2t 24 = 0. Řešením této jednoduché kvadratické rovnice jsou dvě hodnoty: t 1 = h 60min 144 min 2h24min,t 2 = -2h 5 5 Je zřejmé, že vyhovuje jen první hodnota. Auto projelo trasu za 2 h 24 min. 6. Kolona vojenských vozidel má délku 2 km. Pohybuje se stálou rychlostí 30 km.h-1. Spojka projela vzdálenost od čela kolony k poslednímu vozidlu průměrnou rychlostí 50kmh -1. Zpět jela rychlostí 60 km.h -1. Jaký čas spojka potřebovala, jakou dráhu při tom urazila? V 1 = 30 km.h -1 V 2 = 50 km.h -1 V 3 = 60 km.h -1 d = 2 km, v 1 = 30 km.h -1, v 2 = 50 km.h -1, v 3 = 60 km.h -1 Cesta spojky proti směru jízdy kolony trvala: d t1 v1 v2 Cesta spojky ve směru jízdy kolony trvala: d t2 v3 v1 v Celková doba jízdy spojky: t = t 1 + t 2 t = 2 v3 d. v v. v v t = h = 2. h 60 min min 5,5 min (30 50).(60 30) v Spojka urazila dráhu: s = v 2 t 1 + v 3 t 2 s = d. 2v3 v1v2 v1v v v. v v = 5,25 km = km = 4\n5 7. Závislost rychlosti běžce na čase je popsána grafem v= f(t): Určete: a) jakou dráhu uběhl za 16 s b) průměrnou rychlost běžce na trase Řešení : Příklad bychom mohli řešit tak, že situaci rozdělíme na 4 fáze. V první fázi běží běžec se zrychlením 4 m.s -2, v druhé fázi běží stálou rychlostí 8 m.s -1, v třetí fázi zpomaluje se zrychlením 2m.s -2 a ve čtvrté fázi běží opět stálou rychlostí 4 m.s -1. Pomocí základních rovnic pro rovnoměrný a rovnoměrně zrychlený pohyb pak určit celkovou dráhu běžce. Průměrná rychlost je pak dána jednoduchým vztahem: v p = t s Mnohem rychlejší, přehlednější a hlavně lehčí je grafické řešení. Víme přece, že plocha pod grafem funkce v = f(t) má význam vykonané dráhy. Zaměříme se na výpočet obsahu této plochy, což bude pro každého jednoduché a) s = ( ) m 92 m s km b) v p = m. s m. s = 20,7 km. h t h Dvě zastávky metra jsou od sebe vzdálené 1100 m. Souprava se první polovinu cesty rozjíždí s konstantním zrychlením +1,2 m.s -2, ve druhé polovině trati brzdí se stejným zrychlením: a) jaký je celkový čas jízd mezi stanicemi, b) jaká je nejvyšší rychlost soupravy, c) jaká je průměrná rychlost souprav, d) výpočet ověřte pomocí grafu v=f(t). Řešení : a) Celkový čas jízdy opět rozdělíme na dvě fáze: 1) pohyb zrychlený a = 1,2 m.s -2, doba jízdy t 1, konečná rychlost v 1 2) pohyb zpomalený a = - 1,2 m.s -2, doba jízdy t 2 t 1 : s 1 2 s a1. t1 t1 s 30,3 s 2 a 1,2 2 1 t 2 : je jasné, že bude platit t 1 = t 2 t t t t 60, 6s b) v 1 = a 1.t 1 = a 1. s a 1 a s 1 1, m. s ,4 m. s Mohli bychom použít vypočítaný čas t 1, ale z fyzikálního hlediska by to nebylo správné. c) v p = s t d) z grafu v p = ,6 s t m. s 18,15 m. s 1.60,6.36,3 2 m. s 60, ,15 m. s 1 1 5\n6 9. Strojvůdce rychlíku, který se pohyboval rychlostí v 1 = 108kmh -1 uviděl ve vzdálenosti 180m před sebou nákladní vlak pohybující se stejným směrem rychlostí v 2 = 32,4kmh -1. Začal brzdit se zrychlením a = -1,2ms -2. Zabránil srážce vlaků? s 0 = 180 m, v 1 = 108 km.h -1 = 30 m.s -1, v 2 = 32,4 km.h -1 = 9 m.s -1, a = 1,2 m.s -1 dráha rychlíku: s 1 = v 1.t a.t 2 dráha nákladního vlaku: s 2 = s 0 + v 2.t pokud dojde ke srážce, musí pro dráhu platit, že s 1 > s 2 ; budeme počítat krajní možnost, že dráhy jsou stejné: s 1 = s 2 v 1. t a.t 2 = s 0 + v 2. t 1 2 a.t + ( v 2 v 1 ).t + s 0 = 0 2 pro přehlednější výpočet dosadíme číselné hodnoty fyzikálních veličin a řešíme kvadratickou rovnici: 1 1,2.t 2 + ( 9 30).t = 0 0,6.t 2 21.t = 0 0,2.t 2 7.t + 60 = 0 t 1 = 20s, t 2 = 15s 2 Z výsledku je jasné, že rychlík narazí do nákladního vlaku za 15s. Jaké budou asi následky srážky? Rychlík bude mít rychlost v = v 0 at v = (30 1,2.15) m.s -1 = 12 m.s -1. Nákladní vlak před ním ujíždí rychlostí 9 m.s -1, takže v okamžiku srážky bude jejich relativní rychlost 3 m.s -1. Pro lepší představu 10,8 km.h -1. Tak snad vlak nevykolejí!? 10. Automobil se pohybuje po přímé vodorovné silnici rychlostí 90 km.h -1. Řidič spatří na silnici překážku ve vzdálenosti 72 m a začne brzdit se záporným zrychlením -4 m.s -2. Jakou rychlostí narazí na překážku, je-li jeho reakční doba 0,6 s? Jaké by muselo být záporné zrychlení, aby řidič zastavil těsně před překážkou? = =, s = 72 m, a = -4 m.s -2, t R = 0,6 s Pro rovnoměrně zpomalený pohyb platí rovnice: * ** Z rovnice pro dráhu vyjádříme čas, ten dosadíme do rovnice pro rychlost. Jedná se o kvadratickou rovnici. Pro zajímavost si ji vyřešíme obecně, bez dosazení číselných údajů. t 1,2 = v0 a D, dosazením časů do * dostaneme: Po dosazení: Auto narazí do překážky rychlostí 13 m.s -1. Aby a(2.s 2v 0. t R ) = v 0 2 6\n7 Po dosazení: Aby řidič zastavil těsně před překážkou, musel by mít automobil zrychlení -5,48 m.s V okamžiku, kdy se vlak začíná rozjíždět, stojí pozorovatel u začátku prvního vagónu. Ten kolem něho projede za čas t 1. Za jaký čas projede kolem něho n-tý vagón? Pohyb vlaku je rovnoměrně zrychlený, mezery mezi vagóny zanedbáváme, vagóny jsou stejně dlouhé. Řešte nejprve obecně, pak pro hodnoty t 1 = 4 s, n = 7. Při rozjíždění projel 1. vagón za čas t 1 délka vagónu je d = 2. d t 2 1 t 1 2 d * a 2 Označím t n-1 doba, za kterou projede kolem pozorovatele ( n-1 ) vagónů t n. doba, za kterou projede kolem pozorovatele n vagónů ( n-1 ).d = n.d = 1 2 a. t n-1 = 2 t n 1 2.( n 1).d a n. d 2. n. t1 a. t n t n = t1. n 2 a ( n 1). t1 = t1. n 1 2 doba, za kterou projede kolem pozorovatele n-tý vagón je rovna: t = t n t n-1 = t 1.( ) Po dosazení: t = 4.( 7 6) s = 0,79 s 1 a 2. t 1 vlak se pohyboval se zrychlením a = 2 ( po dosazení * ) 12. Dva kartonové kotouče vzdálené od sebe 0,5 m se otáčejí uhlovou rychlostí 50 rad s -1. Střela letící rovnoběžně s osou otáčení prorazila oba kotouče tak, že oba průstřely spolu svírají úhel 60º. Jaká je rychlost střely? Kolikrát za sekundu se každý kotouč otočí? = 50 rad.s -1, s = 0,5 m, = 60 Střela proletí mezi kotouči rychlostí v. Za tu dobu se druhý kotouč pootočí o úhel v= s t t = t v = Po dosazení: v = 0, m. s 23,9 m. s 3 Mezi úhlovou rychlostí a frekvencí platí: f f = Po dosazení: f Hz 8 Hz 2.3, Na koníčkovém kolotoči je radiálně umístěna vzduchovka s ústím ve vzdálenosti r s = 1 m od osy otáčení. Puška je namířena na střed terče upevněného na obvodu kolotoče o poloměru R K = 5 m. Kolotoč se otočí kolem své osy se za 8 s. Rychlost střely vystřelené z pušky je 150 m.s -1. Terč má poloměr 20 cm. Zasáhne střela cíl, případně v jaké hodnotě (hodnoty jsou 10-1 po 2 cm). 7\n8 r S = 1 m, R K = 5 m, v S = 150 m s -1, T K = 8 s RK rs Střela doletí na okraj kolotoče za čas t: t = v Za čas t se terč posune na okraji kolotoče o vzdálenost x: x = v.t =.R K.t = 2 RK rs RK..5. m 10, m 10,5 cm T v K Za čas t urazí a vychýlí se střela na okraji kolotoče o vzdálenost x': K s x =. R. t. r. = K 2 T K s R T 2 2 r.3, m 2,1.10 m 2, 1cm K Střela tedy zasáhne terč ve vzdálenosti x-x' od středu terče: x x = 10,5 2,1 = 8,4 cm Střela tedy zasáhne terč v hodnotě 6. 8\n9 Přírodní vědy moderně a interaktivně Dynamika Kinematika G Gymnázium Hranice 1. Vlak o hmotnosti kg pohybující se rychlostí 36 km.h -1 začal brzdit silou N. Jakou vzdálenost urazí za 1 minutu od začátku brzdění? Za jakou dobu se vlak zastaví a jakou dráhu při tom urazí? m = kg, v o = 36 km.h -1 = 10 m.s -1, F = N, t = 1 min = 60 s Vlak brzdí konstantní silou, vykonává tedy rovnoměrně zpomalený pohyb. Pro jeho dráhu platí: 1 at 2 F z 2NPZ platí: a = * po dosazení tohoto vztahu dostáváme: m s = v o t F s = v o t - t s ( ) m 510 m 6 2 m vo vo m. v t z = t Z s 200 s 3 min 20 s 5 a F F 2.10 m Pro rychlost vlaku platí rovnice: v = v 0 a.t; jestliže vlak zastaví, je v = 0 m.s -1. Pro čas, potřebný k zastavení vlaku platí: tz = = = Po dosazení: t Z s 200s 3 min 20 s Za tuto dobu vlak urazí brzdnou dráhu: s Z = v o t at 2 v v v v v = v0 a 2 a 2 a 2 a 2a 2 Po dosazení: s Z = a m 1000 m 1km 2. Automobil s hmotností 2000kg jede rovnoměrným pohybem do kopce s 4% stoupáním. Určete tažnou sílu motoru. F = 0,04. m = 2000 kg, f = 0,04, tgα = 0,04 α = 2 17 F G sinα v = konst. Dynamickou charakteristikou rovnoměrného pohybu je, Že výslednice všech sil působících na těleso je nulová. Pro tažnou sílu F motorů musí platit: F = m.g.( sinα + f.cosα) f.f G cosα Po dosazení: F = ,8. (sin ,04.cos 2 17 ) N = 1564 N F G l = 100 m F G cosα h = 4m 9\n10 3. S jakým stálým zrychlením se bude rozjíždět autobus o celkové hmotnosti 60 t do svahu se stoupáním 10%, jestliže se po vodorovné silnici rozjíždí stejnou tahovou silou se zrychlením 1,6 m.s -2? m = 60 t, a = 1,6 m.s -2 10% stoupání znamená, že na 1000 m ve vodorovném směru je převýšení 100 m, jedná se tedy o nakloněnou rovinu s úhlem, pro který platí: tg F G sinα F G cosα h = 100m F G v = 1000m Po vodorovné silnici platí pro tahovou sílu podle 2NPZ: F V = m.a V Při jízdě do svahu působí proti pohybu složka tíhové síly, která je rovnoběžná s nakloněnou rovinou o velikosti F G. sinα. Výsledná síla, která způsobuje pohyb autobusu po nakloněné rovině se zrychlením : F = F V - F G. sinα Podle 2NPZ: Po dosazení: a s = (1,6 9,8.sin 5 o 43') m.s -2 = 0,62 m.s Automobil s hmotností 500 kg se rozjíždí do kopce s 2% stoupáním a konstantním zrychlením 2 m.s -2. Určete tažnou sílu motoru( f= 0,02 ). F a m = 500 kg, f = 0,02, a = 2 m.s -2, tgα = 0, F G1 = F G.sinα F T = f.f G.cosα F s = m.a Těleso se pohybuje po nakloněné rovině se zrychlením směrem nahoru proti pohybu působí: - pohybová složka tíhové síly F G1 = F G.sinα - třecí síla F T = f.f G.cosα - setrvačná síla F S = m.a tažná síla motoru musí být rovna součtu těchto sil F = m.( g.sinα + g.f.cosα + a) Po dosazení: F = 500.(9,8.sin ,02.9,8.cos ) N= 1200 N 5. Rychlobruslař dosahuje při jízdě rychlosti 12 m.s -1. V zatáčce se může ze svislého směru vyklonit o 30 až 40, aby byla jeho jízda dostatečně bezpečná. Jaký musí být poloměr zatáčky na rychlobruslařské dráze? v = 12 ms -1, α = Příklad vysvětlíme z hlediska pozorovatele v NIVS spojené s rychlobruslařem. Na rychlobruslaře působí tíhová síla a odstředivá síla. Výslednice těchto sil musí ležet v podélné ose rychlobruslaře. F G = m.g, F O = m. z obrázku vidím: tgα = = 10\n11 F α Po dosazení: Z výsledku je jasné, že bezpečnější je jízda po vnější dráze. 6. Zatáčky silnic i železničního svršku jsou klopené. Jakou maximální rychlostí může vjet bezpečně i v zimě auto do zatáčky o poloměru 50 m, jejíž úhel klopení je 15? r = 50 m, α = 15 Příklad vysvětlíme z hlediska pozorovatele v NIVS spojené s autem. Na auto působí tíhová síla a odstředivá síla. Výslednice těchto sil musí být kolmá k povrchu vozovky, aby auto dobře sedělo. F α Z obrázku vidíme, že opět platí: : tgα = = Po dosazení: v = m.s -1 = 11,5 m.s Těleso o hmotnosti 6,3 kg, které je zavěšeno na niti délky 1 m, vykonává kruhový pohyb v horizontální rovině. Určete tah niti a úhel, který svírá nit s vertikální přímkou, jestliže pohyb bodu po kružnici je popsán rovnicí s = 3,134 t. (g = 9,8 m.s 2 ). l = 1 m, m = 6,3 kg, v = 3,134 m.s -1, α =?, F =? Příklad můžeme řešit z hlediska pozorovatele v neinerciální vztažné soustavě. Na těleso působí tíhová síla a odstředivá síla. Výslednice těchto sil musí mít směr shodný se směrem napnuté nitě. Podle obrázku platí vektorová rovnice: 11\n12 Pro velikost tíhové síly, působící na těleso platí: F G = m.g Pro velikost odstředivé síly, působící na těleso platí: Kde r je poloměr kružnicové trajektorie pohybu tělesa v horizontální rovině. Z obrázku vidím, že platí: Z této goniometrické rovnice určíme úhel α: Zavedeme substituci S: a 1 = = -1,605 a 2 = = 0,623 Pro výpočet tahu na nit, to je síly F platí: í 8. Těleso o hmotnosti m = 1 kg (uvažujte ho jako hmotný bod) je zavěšené na niti délky l = 30cm, jejíž druhý konec je upevněný (viz obrázek). Hmotný bod se pohybuje tak, že konstantní rychlostí v opisuje kružnici ve vodorovné rovině, při čemž nit svírá se svislým směrem úhel α = 60º. Najděte hodnotu rychlosti v, periodu obíhání hmotného bodu po uvedené kružnici a sílu, která při tomto pohybu napíná nit! Příklad řešíme opět z hlediska pozorovatele v neinerciální vztažné soustavě; vztahy, které používáme, jsou stejné jako v předcházejícím příkladu : ž = Perioda: α α α 2 A pro sílu, která napíná nit na obrázku, platí: í Hmotný bod obíhá kružnici rychlostí 2,1 m. s periodou 0,78 s. Nit je napínána silou o velikosti 19,6 N. 12\n13 9. Obrázek znázorňuje kostku o hmotnosti 15 kg, která je zavěšená na třech vláknech. Určete, jakými silami jsou vlákna napínána. 1. způsob: Síly můžeme rozložit na jednotlivé složky do os KSS Soustava je v rovnováze, jestliže platí vektorová rovnice: = Tato rovnice je ekvivalentní dvěma rovnicím skalárním: Pro složky vektorů ve směru osy x platí: G = F A.sin28 o + F B.sin47 o * Pro složky vektorů ve směru osy y platí: 0 = -F A.cos28 o + F B.cos47 o ** Jedná se o soustavu dvou rovnic s proměnnými F A, F B Z ** vyjádříme F A = F B. dosadíme do * G = F B.tg28 o cos47 o + F B.sin47 o F B = Po dosazení číselných hodnot: F B = F A = G = 15.9,8 N = 147 N 2. způsob: Řešení pomocí Sinové nebo Kosinové věty z vektorového rovnoběžníku sil. Z obrázku lehce určíme velikost úhlů mezi silami. Pomocí Sinové věty pak určíme: 75º 62º 43º 47 13\n14 10. Dvě kostky visí na kladce, která se otáčí bez tření (tzv. Atwoodův padostroj). Menší kostka má hmotnost 1,3 kg, větší 2,8 kg. Vypočtěte velikost sil napínajících vlákno a velikost zrychlení kostek. Vektorový diagram pro daná tělesa: y * ** y T T m M mg Mg - Podle vektorového diagramu napíšeme skalární rovnice pro obě kostky: * m.a = T m.g, ** M.a = T M.g m.a + M.a = g.(m - m) a =.g po dosazení: a = Z * vyjádříme velikost tahové síly: T = m.(a+g) = m.( g + g) = m.g.( T = g. Po dosazení: T = 9,8. Zjednodušené řešení: získáme napřímením osy y jdoucí celou soustavou F V = (M.g m.g) = (M+m).a, kde a = Pro výpočet tahové síly použijeme 2NPZ pro jednu z kostek z prvního řešení (užijeme * nebo **). Vidíme, že nejlepší je kombinace obou řešení! Pro mnohé je přirozenější situaci otočit o 180. Vyjde úplně stejný výsledek. Zde je u řešení respektován směr osy y a ten je nahoru. Mg mg y 11. Kostka o hmotnosti 3,3 kg se pohybuje bez tření po vodorovné podložce. Nehmotným vláknem je přes kladku spojena ke kostce o hmotnosti 2,1 kg. Zavěšená kostka klesá a klouzající kostka se pohybuje spolu s ní. Určete zrychlení obou kostek a sílu napínající vlákno. M = 3,3 kg, m = 2,1 kg, T =? Budeme postupovat stejně jako v předcházejícím příkladě. Vektorovou rovnici rozepíšeme do složek: Ve směru osy x: * T = M.a Ve směru osy y: ** m.g T = m.a sečtením rovnic dostáváme m.g = (M+m).a a = ; po dosazení a = = 3,8 m.s -2 14\n15 Silové diagramy: Vidíme, že síly a se vůbec neprojevily. To proto, že jsou kolmé k ose x. Dosazením a do * získáme velikost tahové síly T: T = M.a =M ; po dosazení T = 3,3. Zjednodušené řešení: získám napřímením osy y. Kostky budeme považovat za 2 součásti jednoho složeného tělesa o hmotnosti (M+m), nevstupuje do 2NPZ, výslednou silou je pouze síla m.g = (M + m).a a = hodnotu a dosadíme do *: T = M. Po dosazení: je vnitřní síla složeného tělesa, takže platí: y 12. Dvě kostky se stejnou hmotností jsou spojeny nití a položeny na dvě šikmé roviny podle obrázku. Nit je vedena přes kladku, kde prokluzuje bez tření. Součinitel smykového tření na obou nakloněných rovinách je stejný a má hodnotu f = 0,1. Určete zrychlení soustavy. cosα 2 cosα 1 cosα 1 cosα 2 30º 60º Z obrázku by se zdálo, že soustava se bude posouvat vpravo; ve směru větší síly. Ale pozor, máme počítat se třením! Naši hypotézu raději podpoříme výpočtem. Mělo by platit: cosα 2 > cosα 1 ; vzhledem k tomu, že obě kostky mají stejnou hmotnost, můžeme rovnici krátit silou cosα 2 > cosα 1 f.( cosα 1 + cosα 2 ) < - f < ; po dosazení : 0,1 < ; 15\n16 0,1 < 0,268 soustava se opravdu pohybuje doprava můžeme zapsat pohybovou rovnici: cosα 2 - cosα 1 = (m + m).a Po dosazení: a = a =.( cos - cos ) Při řešení příkladu jsme použili opět napřímení osy x, která má nyní směr nakloněné roviny. 13. Za jaký čas přejede vozík o hmotnosti, délku nakloněné roviny s = 2 m s úhlem sklonu, je-li spojený přes kladku se závažím o hmotnosti? Momenty setrvačnosti kol zanedbejte! m 1 = 2 kg, m 2 = 4 kg, s = 2 m, α = 35 s V tomto příkladě nemusíme uvažovat tření. Ale musíme také rozhodnout, kam pojede vozík. Jestli nahoru, nebo dolů po nakloněné rovině. To zjistíme porovnáním sil a : F G2 = m 2 g = 4.9,8N = 39,2 N F G1.sin = 2.9,8.sin35 N = 11,2 N Vozík tedy pojede po nakloněné rovině nahoru. Na vozík působí stálá konstantní síla, pohybuje se tedy rovnoměrně zrychleným pohybem a pro dráhu vozíku platí: s =. Zrchlení získáme řešením pohybové rovnice: Výsledná síla ve směru pohybu má hodnotu: a = t = Po dosazení: t = s = 0,92 s 14. Na podlaze nákladního auta, pobitého plechem, leží podélně dřevěná bedna se zbožím dlouhá l m a široká 1,6 m. Těžiště nákladu leží ve výšce 60cm nad středem podstavy. Součinitel smykového tření mezi bednou a podlahou f = 0,15. a) Auto dosáhne za 30 s rychlosti v 1 = 60 km.h -1. Posune se bedna při rozjíždění? b) V jaké nejmenší vzdálenosti od železničního přejezdu musí auto jedoucí touto rychlostí brzdit, aby přejíždělo koleje rychlostí 30 km.h -1 a nemá-li se bedna posunout? 16\n17 c) Může auto projíždět zatáčku o poloměru 100 m rychlostí v 1 bez nebezpečí, že by se bedna převrátila? b = 1,6 m, h = 0,6 m, t 1 = 30 s, v 1 = 60 km.h -1 = 16,7 m.s -1,v 2 = 30 km.h -1 = 8,3 m.s -1, f = 0,15, r = 100 m a) Uvedený děj vysvětlíme z hlediska pozorovatele v neinerciální vztažné soustavě ( např. z hlediska řidiče auta). Na bednu bude působit setrvačná síla, která by mohla způsobit její pohyb směrem dozadu auta. Pokud bude mít třecí síla větší velikost, bedna zůstane na místě. setrvačná síla; má stejnou velikost jako síla F = m.a, která způsobila zrychlený pohyb, ale opačný směr = m.a tíhová síla působící na bednu; = m.g F t třecí síla o velikosti F t = f.m.g Bedna se neposune, bude-li platit: F t F s f.m.g m v 1 f.g.t 1 po dosazení: 16,7 0,15.9, ,7 < 44,1 bedna se neposune b) Jedná se o podobný případ; opět musí být splněna podmínka F t F s, síly F, F s a F t nyní mají opačný směr než na obrázku. Jak víme, bedna by se posouvala dopředu! f.m.g m.a * f.g a pro pohyb rovnoměrně zpožděný platí rovnice: v 2 = v 1 a.t t = s = v 1.t - a.t 2 = v a.( ) 2 = a = dosadíme do * s Po dosazení: s s 71,4 m c) Pro vysvětlení se podíváme na bednu do auta zezadu. Na bednu bude působit tíhová síla bedny a odstředivá síla. Aby se bedna nepřeklopila, musí výslednice těchto sil protínat podstavu bedny (tehdy je bedna stabilní); z obrázku vidím, že: * AB Pro velikost sil platí: F S = m. a F G = m.g Z podobnosti vzniklých trojúhelníků platí: dosazením * získáme: T h Po dosazení: 16,7 ; 16,7 36,1 C D O bedna se nepřeklopí. Tato část příkladu jde řešit i užitím momentové věty. Aby se bedna nepřeklopila, musí být moment tíhové síly větší nebo roven momentu odstředivé síly. Osa otáčení je v bodě O. F G. F S. h m.g. m. 17\n18 Přírodní vědy moderně a interaktivně Mechanická práce a energie Kinematika G Gymnázium Hranice 1. Osobní automobil o hmotnosti 1400 kg se pohybuje stálou rychlostí 54 km.h -1. Po vjezdu na dálnici se účinkem tahové síly motoru jeho rychlost během 30 sekund zvětšila na dvojnásobek. a) Jak velká musí být tahová síla motoru? b) Jakou dráhu urazí automobil v průběhu zvyšování rychlosti? m = 1400 kg, v o = 54 km.h -1 = 15 m.s -1, v = 2.v o, t = 30 s a) Tahovou sílu motorů určíme z 2NPZ: F T = = Po dosazení: F T = N = 700 N b) K výpočtu dráhy užijeme ZZE. Práce tažné síly motorů musí být stejně velká jako přírůstek kinetické energie auta: F T.s = = Po dosazení: s = 2. Automobil s hmotností 2000 kg projel rovnoměrným přímočarým pohybem po vozovce se stoupáním 8%. Jakou práci vykonal motor automobilu na dráze 1,5 km? (Tření a odpor prostředí zanedbáme) m = 2000 kg, s = 1,5 km = 1500 m, sin α = 0,08 Můžeme postupovat tak, jak už jsme se naučili v kinematice. Aby jel automobil rovnoměrným pohybem, musí být tažná síla motoru rovna pohybové složce tíhové síly na nakloněné rovině. F = F G. sinα, kde veličina sinα udává vlastně stoupání nakloněné roviny a v našem případě má hodnotu 0,08 Pro práci motoru pak platí: W = F.s = m.g.s.sinα * Po dosazení: W = ,8.1, J = 2, J = 2,4 MJ Ale můžeme taky vyjít ze ZZE. Práce, jakou vykonal motor auta je rovna potenciální energii auta na konci svahu: W = E p = m.g.h = m.g.s.sinα, což se shoduje s * 3. Umělá družice Země o hmotnosti 125 kg má přistát na povrchu Země (předpokládáme, že v poslední fázi se pohybuje po svislé dráze z výšky h=50 km, kde má rychlost v h =10800 kmh -1 ). a) Účinkem brzdících raket a odporu vzduchu působí na družici stálá brzdící síla F. Určete její velikost, jestliže při dotyku s povrchem Země je rychlost družice nulová. b) Jakou dobu trvá sestup družice z výšky h? m = 125 kg, h = m, v h = km.h -1 = 3000 m.s -1 a) družice má na své oběžné dráze vzhledem k Zemi celkovou energii: E = Ek + Ep = m.g.h + Brzdná síla působí na dráze délky h a vykoná práci W = F.h 18\n19 Podle ZZE platí: W = E F.h = m.g.h + F = m.( Po dosazení: F = 125.( b) Pohyb družice je rovnoměrně zpomalený, se zrychlením: a = g = Počáteční rychlost je v h, konečná rychlost je nulová v h + a.δt = 0 Δt = - Po dosazení: Δt s = 33,3 s 4. Vozík o hmotnosti 250 kg jede po vodorovných kolejích rychlostí 2,4 m.s -1 a srazí se se stejným vozíkem, který jede rychlostí 1,8 m.s -1. Po srážce se vozíky spojí a dále se pohybují společně. Vypočítej, jaká část mechanické energie se při srážce změní na jiné formy energie, jestliže se vozíky před srážkou pohybují : a) za sebou, b) proti sobě m 1 = 250 kg, v 1 = 2,4 m.s -1, m 2 =250 kg, v 2 =1,8 m.s -1 a) vozíky jedou za sebou: Energie před srážkou: Energie po srážce: + v E = E K1 +E K2 = m. ( E = 2 = m.v 2,kde společnou rychlost získáme ze zákona zachování hybnosti: m.v 1 +m.v 2 = 2.m.v v = ΔE = E E =.m.( - ) 2 ΔE = E = ) 2 Po dosazení: ΔE = = 22,5 J b) vozíky jedou proti sobě: mají jen jinou energii po srážce, protože ZZHybnosti má teď jiný tvar: m.v 1 m.v 2 = 2.m.v v = E = ) 2 ΔE = E E =.m.( - ) 2 = Po dosazení: ΔE = 5. Letadlo má hmotnost 3 t. Za 1 minutu vystoupí do výšky 1 km a dosáhne rychlosti 180 km.h -1. Určete výkon motoru letadla. m = kg, h =1 km =1000 m, t = 1 min = 60 s, v =180 km.h -1 = 50 m.s -1 Nejjednodušším způsobem řešení je použití ZZE. Musíme ale zanedbat všechny odporové síly. Letadlo získá za 1 minutu kinetickou i potenciální energii, jejichž součet je roven práci, kterou vykonaly motory letadla: W = E K + E P = + m.g.h P = Po dosazení: P = = 19\n20 Můžeme použít také postup z kinematiky, ten je ale mnohem složitější: a = = Po dosazení: P = 6. Reaktivní letadlo IL-62 má startovní rychlost 300 km.h -1, hmotnost při startu 16 t a rozjíždí se na startovací dráze 2 km. Letová rychlost je 870 km.h -1, výška letu 10 km. Odporová síla při startu je dána vztahem F o = f.m.g, kde f = 0,09, m je hmotnost letadla. a) Stanovte zrychlení pohybu letadla při startu a dobu rozjezdu b) Určete tahovou sílu F motorů c) Na jaké nejkratší dráze se dosáhne cestovní rychlosti a výšky při tahové síle F? m = 1, kg, v 1 = 300 km.h -1 = 83,3 m.s -1, s 1 = 2000 m, v 2 = 870 km.h -1 = 242 m.s -1, f = 0,09, h = 10 km = 10 4 m a) Zrychlení pohybu letadla při rozjíždění získáme ze vztahu pro dráhu RZP: s = a =, pro dobu rozjíždění platí: s = = Po dosazení: a = m a t 1 = b) Tahová síla motorů při rozjezdu uděluje letadlu zrychlení a a překonává odporovou sílu F o : F = m.(a + f.g) = m.( + f.g) *, po dosazení: F = 1, ( c) K dosažení cestovní výšky a rychlosti musí letadlo získat potenciální energii E p = mgh a jeho kinetická energie se musí po vzlétnutí zvětšit o ΔE k = m.( a to působením síly F po dráze s 3 : Podle ZZE, musí platit, že W = E p + ΔE k F.s 3 = m.g.h +.m.( s3 =, kde F je dána * celková dráha po odstartování s 2 = s 1 + s 3 s 2 = Ve velkých zábavních parcích mívají tzv. horskou dráhu. Malý vozík s cestujícími se pohybuje po kolejnicích, vystoupá do výšky několika desítek metrů a pak sjíždí prudce dolů a projíždí smyčkou o poloměru 20 m ve svislé rovině. Určete: a) jakou rychlost musí mít vozíček v nejvyšším bodě smyčky, aby bezpečně projel, b) jakou rychlostí musí projet v nejnižším bodě smyčky, c) největší výšku h o, z níž musí vozík sjet, aby projel bezpečně smyčkou r = 20 m a) V místě B musí platit, že F O >, kde F O je odstředivá síla, F G tíhová síla m. > m.g v B > Po dosazení: v B > m.s -1 v B > 14 m.s -1 (pro lepší představu asi 50,4 km.h -1 ) b) Využijeme zákona zachování mechanické energie (dále ZZE); musíme zanedbat tření a odpor proti pohybu: E KA = E KB + E PB.m. =.m. +m.g.2r 20\n21 = = = po dosazení v A = m.s -1 = 31,3 m.s -1 =113 km.h -1 c) Pro nejmenší výšku ho na trase musí pro energie platit(tzv.energetická rovnice): F O B m.g.h o = m. +m.g.2.r ; ale zároveň platí z a) v B > m.g.h o = m.r.g +m.g.2.r > 2,5.r Po dosazení > 2,5.20 m ho > 50 m S ohledem na existenci valivého odporu se vozík vyšplhá raději do 60 m, aby bezpečně projel svislou smyčkou, při níž cestující jedou bodem B hlavou dolů, pevně připoutáni k sedadlům! h o F G r A 8. Lyžař o hmotnosti 80 kg jede s kopce o sklonu 0,3 sportovní disciplínu sjezd po trase délky 1800 m. Součinitel smykového tření při jízdě lyží po sněhu je 0,07. Jakou rychlostí by dojel do cíle lyžař, když bychom neuvažovali tření, jaké rychlosti dosáhne závodník se třením, určete podmínku pro f tak, aby závodník jel po větší část trasy rovnoměrným pohybem? m = 80 kg, l = 1800 m, f = 0,07, p = 0,3 Nebudeme-li uvažovat tření, dostaneme užitím ZZE: m kde součin p.l = h vyjadřuje výšku h nakloněné roviny Po dosazení: m.s -1 = 103 m.s -1 Budeme-li uvažovat třecí sílu, dostaneme užitím ZZE: m, kde můžeme dosadit známý vztah z goniometrie: m ) Po dosazení: ) m.s -1 = 90 m.s -1 Aby se lyžař pohyboval po svahu rovnoměrným pohybem, musí být splněna známá podmínka z nakloněné roviny: f = tgα = = 0,3 dospěli jsme k nesmyslnému závěru. Je třeba uvažovat i odporovou sílu okolního vzduchu, která působí na lyžaře pohybová rovnice pak bude mít tvar: m.a = m.g.sinα f.m.g.cosα - C.S.ρ pokud se lyžař pohybuje rovnoměrným pohybem, má nulové zrychlení pro mezní rychlost potom platí vztah: = Odhadneme-li, že C = 0,5, S = 0,6 m 2, ρ = 1,2 kgm -3 Po dosazení: v m = m.s -1 = 32 m.s -1 = 116 km.h -1 lyžař se zpočátku pohybuje na trase zrychleným pohybem, s rostoucí rychlostí roste i odporová síla až zrychlení klesne na nulu a dál se lyžař pohybuje mezní rychlostí v m. 9. Kulička o hmotnosti 20 g je vržena svisle dolů z výšky 70 cm nad deskou stolu počáteční rychlostí 2 m.s\n22 a) Do jaké výšky by vyskočila po odrazu, kdyby kulička i deska stolu byly dokonale pružné? b) Ve skutečnosti se kulička odrazila do výšky 40 cm nad deskou stolu. Určete absolutní úbytek hybnosti a mechanické energie kuličky při nárazu. m = 20 g = 0,02 kg, h 1 = 70 cm = 0,7 m, v o = 2 m.s-1, h 2 = 40 cm = 0,4 m a) Podle ZZE platí: m.g.h = m.g.h 1 +, po dosazení: b) Při výpočtu rychlosti dopadu užijeme opět ZZE: m.g.h 1 + v 1 = Rychlost při odrazu je stejná jako rychlost dopadu tělesa z výšky h 2 : v 2 = Absolutní úbytek hybnosti je: p = m.( v 1 v 2 ) = m. ( Po dosazení: p = 0,02. ( Úbytek energie: E = = Po dosazení: E 10. Dřevěná nádoba s pískem o celkové hmotnosti 25 kg leží na vodorovné kovové desce. Střela o hmotnosti 20 g, směřující do těžiště nádoby, vletí ve vodorovném směru rychlostí v do nádoby a uvázne v ní. Nádoba se při tom posune o 8 cm. a) Jak velká je rychlost střely, je- li f = 0,25 b) Jaká část kinetické energie střely se přemění při zabrzdění střely v nádobě na jiný druh energie, než je energie kinetická? m 1 = 25 kg, m 2 = 0,02 kg, s = 0,08 m, f = 0,25 m 2 v u T a) protože střela uvázne v nádobě s pískem, jedná se o nepružný ráz. Ze zákona zachování hybnosti ( ZZH) platí: m 2. v = (m 1 +m 2 ).u u = Kinetická energie nádoby s pískem a střelou: E k1 =.( ).u 2 = (m 1 +m 2). = ; Tato se mění v mechanickou práci spotřebovanou na překonání třecí síly F t = f. (m 1 +m 2 ).g, působící při posunování nádoby po desce. Velikost vykonané práce: W = F t.s = f. (m 1 +m 2 ).g Podle ZZE: W = Ek 1 f. (m 1 +m 2 ).g = v = Po dosazení: v = b) Rozdíl kinetických energií před a po nárazu: Ek = = ) = Odpovědí na otázku b) je: p = = Po dosazení: p = 22\n23 11. Kabina výtahu o hmotnosti 500 kg klesá rychlostí 4 m.s -1. Tažné lano začne najednou klouzat a pokles kabiny se urychluje, přičemž a =. a) Jakou práci vykoná tíhová síla působící na padající kabinu při posunutí o velikosti 12 m? b) Jakou práci vykoná při stejném posunutí tahová síla lana? c) Jaká je celková práce všech sil působících na kabinu? d) Jaká je kinetická energie kabiny na konci posunutí? e) Jaká je velikost rychlosti kabiny na konci posunutí? m = 500 kg, v 1 = 4 m.s -1, d = 12 m d T a (Při řešení budeme používat pro práci obecný vztah z dynamiky W = F.s.cosα, kde α je úhel, který svírá síla s vektorem posunutí) a) W1 = m.g.d W = 500.9,8.12 J = 58,8 kj b) Kinetická energie kabiny na začátku a na konci posunutí není stejná Práce vykonaná silou T není rovna záporně vzaté práci tíhové síly. Podle silového diagramu a užitím 2NPZ dostáváme: m.a = m.g T T = m.( g a) = m.( g - W2 = T.d.cos180 = -T.d = - Po dosazení: W 2 = - c) Celková práce je algebraickým součtem prací obou sil působících na kabinu: W = W 1 + W 2 = m.g.d - = Po dosazení:w = = Mohli bychom postupovat i tak, že zjistím výslednici sil, působící na kabinu: F = m.a = - Výslednice míří dolů a svírá s posunutím úhel 0 W = F.d = Po dosazení: W = * d) Kinetická energie na začátku posunutí je dána vztahem E K1 = Na konci posunutí je kinetická energie větší o vykonanou práci W viz * E K2 = E K1 + W = + ** Po dosazení: E K2 = J = 16 kj e) Velikost rychlosti na konci posunutí získáme ze vztahu ** E K2 = + + v 2 = Po dosazení: v 2 = m.s -1 = 7,94 m.s Malé dítě se spouští z vrcholu vodní skluzavky. Dítě je zpočátku v klidu a nejvyšší bod skluzavky je ve výšce 8,5 m nad jejím ústím do bazénu. Předpokládejme, že skluzavka je dokonale hladká díky proudu vody, který po ní stéká. Určete, s jakou rychlostí dítě vklouzne do bazénu. h = 8,5 m 23\n24 Při pohybu dítěte po skluzavce konají práci pouze tíhové síly mechanická energie soustavy dítě Země se při jízdě po skluzavce zachovává. Součet kinetické a potenciální energie na vrcholu skluzavky je stejný jako na jejím dolním konci: E pv + E kv = E pd + E kd ; Protože na vrcholu skluzavky je dítě v klidu a spodní konec je v nulové výšce, lze psát pouze: E pv = E kd m.g.h = v d = Po dosazení: v d = 13. Vyznavač bungee-jumpingu se chystá ke skoku z mostu vysokého 45 m. Jeho hmotnost je 61 kg a pružné lano, které hodlá použít, má v nenapjatém stavu délku 25 m. Předpokládejme, že se lano řídí Hookovým zákonem a jeho tuhost je 160 N.m -1. a) Jaká je výška chodidel skokana nad hladinou řeky, tekoucí pod mostem, v okamžiku, kdy se jeho let zastaví v dolním bodě obratu? Jak daleko od vodní hladiny má temeno hlavy, je-li vysoký 170 cm? b) Jaká je výsledná síla působící na skokana v nejnižším bodě? v = 45 m, m = 61 kg, L = 25 m, k = 160 N.m -1, x = 170 cm = 1,7 m L d v h Vyjdeme ze ZZE pro skokana na začátku skoku a v dolním bodě obratu viz obrázek. Na mostě má skokan pouze potenciální energii, v dolním bodě obratu má navíc potenciální energii pružnosti lana. Tady předpokládáme, že se nachází v bodě obratu, tj. zastaví se a jeho kinetická energie je teď opět nulová: ZZE: Ep 1 = Ep 2 + Ep p m.g.v = m.g.h + m.g.v = m.g.( v L d) + ; vyřešením této kvadratické rovnice získáme proměnnou d; D = (m.g) 2 +2.k.m.g.L Po dosazení: m d 1 = 17,9 m (druhý záporný kořen d 2 = - 10,4 m nemá význam) h = v L d = ( ,9) m = = 2,1 m Náš skokan má tedy temeno hlavy 40 cm nad vodní hladinou. b) Na skokana působí směrem dolů tíhová síla, směrem nahoru síla pružnosti lana. Celková síla, působící na skokana v dolním bodě obratu F = kd- F G = kd mg Po dosazení. F = (160.17,9-61.9,8 ) N =2266 N Výsdná síla, která působí na skokana v nejnižším bodě jeho trajektorie, je v porovnání s jeho tíhovou silou téměř čtyřnásobná, takže to s ním pěkně trhne nahoru. 24\n25 Přírodní vědy moderně a interaktivně Gravitační pole G Gymnázium Hranice 1. V kovové kouli s poloměrem R = 1 m je vytvořená dutina kulového tvaru s poloměrem r = způsobem znázorněným na obrázku. Je třeba zjistit, jakou silou bude působit takto vzniklý útvar na kuličku o hmotnosti m = 0,5 kg nacházející se ve vzdálenosti d = 3 m od středu původní koule, je-li hmotnost původní kovové koule M = 4 kg. d S R m Původní kovová koule hmotnosti M by působila na kuličku gravitační přitažlivou silou o velikosti. Sílu můžeme považovat za součet hledané síly, kterou působí na kuličku o hmotnosti m hmotný útvar vzniklý vyřezáním uvedené dutiny, a síly, kterou působí část kovu s hmotností, uložená v kouli se středem a poloměrem. Tedy. Pro z gravitačního zákona platí : M M = pro hledanou sílu vyplývá: Pro dané hodnoty získáváme: = 1, Určete, jakou minimální rychlostí by bylo nutné vystřelit raketu z povrchu Země ve směru přímé spojnice Země-Měsíc, aby dopadla na povrch Měsíce. Vzdálenost Země-Měsíc je 380. a hmotnost Měsíce je rovna kde je hmotnost Země. Odpor atmosféry pro jednoduchost zanedbejte. Raketě je nutno udělit takovou rychlost, aby nebyla pod vlivem gravitačního pole Země, ale zároveň musí platit, že ; tj. intenzita společného gravitačního pole musí být nulová 25\n26 = 81.( = 0 D = 324 ; =18.d ; d Je jasné, že hodnota naší úloze nevyhovuje; Vyjdeme ze ZZE: kinetická a potenciální energie raket na povrchu Země = celková energie v místě x ( v = 0 ): = 3. Určete hodnotu 2. kosmické rychlosti (únikové, parabolické) M z = kg, R z = 6378 km, = 6, N.m 2. kg -2 Stanovíme si práci, nutnou pro zvedání tělesa nad povrch Země. Ale! Velikost gravitačního zrychlení se s výškou mění, výpočet není tak jednoduchý. Proto provedeme následující úvahu: K určení průměrné hodnoty síly, kterou potřebujeme k zvednutí tělesa z povrchu Země do výšky h nad povrch Země, použijeme geometrický průměr sil: F go = κ. gravitační síla působící na těleso na povrchu Země F gh = κ. gravitační síla působící na těleso ve vzdálenosti r od středu Země; r = + h Průměrná hodnota síly: m h = 0 r h F gp = = = κ. Práce vykonaná při zvedání tělesa z povrchu Země do místa o výšce h nad povrch Země: W = F gp. h = F gp.( r R Z ) = κ..( r R Z ) Po úpravě: W = κ. - κ. = κ.m.m z.( Pokud chceme posunout těleso do výšky ( aby se už nevrátilo): r ( výraz 0 ) W = κ. Tělesu musíme udělit 2. kosmickou rychlost; těleso získá kinetickou energii, která musí být dle ZZE rovna výše uvedené práci. Z této rovnosti pak dostáváme vztah pro 2. kosmickou rychlost v II : =. =. = 11,2 km.s -1 v I. první kosmická rychlost nebo také kruhová Udělíme-li tělesu první kosmickou rychlost, pohybuje se po kruhové trajektorii v blízkosti Země. Jeho pohyb způsobuje dostředivá síla, kterou je síla gravitační. m. κ. v I = = 7,9 km.s -1 26\n27 4. Jak se mění vzdálenost a rychlost Halleyovy komety na její trajektorii kolem Slunce, víme-li, že její doba oběhu je 76,1 roku. Vzdálenost komety od Slunce v perihéliu je 0,59 AU. P S a A P perihélium A afélium a délka hlavní poloosy S Slunce v ohnisku trajektorie Nejdříve určíme užitím 3. Keplerova zákona délku hlavních poloos. Jako srovnávací těleso použijeme naši Zemi: pro Zemi platí a 2 = 1 AU (149, km), T 2 = 1 rok a 1 = a 2. = 1. = 17,96 AU Z obrázku vidíme, že r p + r a = 2.a rychlost Halleovy komety v aféliu: r a = 2.a r p = ( 2.17,96 0,59) AU = 35,33 AU Centrálním tělesem je Slunce s hmotností M s = 1, kg Pro kruhovou rychlost Halleovy komety, z předcházejícího příkladu, platí: v k = po dosazení: v k = m.s -1 = 7,029 km.s -1 Z 2. Keplerova zákona platí: v a = v k. a podobně v p = v k. Po dosazení: v a = 7,029. = 0,9 km.s -1 ; v p = 7,029. kms -1 = 54,4 km.s -1 Pro číselnou výstřednost platí : ε = = = 0,967 Velká číselná výstřednost napovídá o velkém rozdílu rychlostí v průběhu pohybu Halleovy komety. 5. Odvození vztahu v p = v k. z 2. Keplerova zákona 2.KZ: Obsah plochy, kterou za určitou jednotku opíše průvodič planety, je pro stejné doby u téže planety stejný Zvolíme si krátkou dobu t a vyjádříme obsah červených ploch opsaných průvodičem planety. Je-li doba dostatečně krátká, lze eliptické výseče považovat za rovnoramenné trojúhelníky: Pro perihélium: S p = v p.t.r p e a 27\n28 Pro afélium : S a = v a.t.r a S p = S a v p.t.r p = v a.t.r a v p.r p = v a.r a Z obrázku vidím, že r a > r p v a < v p ; tzn., že v perihéliu se planeta musí pohybovat rychleji než v aféliu a zároveň vídím, že pro poměr těchto rychlostí platí: Uvažujeme-li, že se planeta nebo např. kometa pohybují kolem Slunce po kružnicové trajektorii s poloměrem a, což je délka hlavní poloosy, pak pro kruhovou rychlost tohoto tělesa platí v k = Tuto rychlost můžeme s určitou aproximací nahradit geometrickým průměrem rychlosti planety v perihéliu a aféliu: v k = = v a = v k. a podobně v p = v k. 6. V jaké výšce nad Zemí se musí umístit stacionární družice (nachází se pořád nad stejným místem nad povrchem Země). M z = kg, R z = 6378 km, = 6, N.m 2.kg -2 Družice se otáčí spolu se Zemí po kružnicové trajektorii o poloměru R z + h úhlovou rychlostí ω =, kde T je doba otočení Země kolem své vlastní osy; tj. 1 den; h je výška družice nad povrchem Země. Otáčivý pohyb družice po kružnicové trajektorii způsobuje dostředivá síla, v tomto případě síla gravitační, kterou působí Země na družici. F g = F d κ = m d. κ = m d. = h = - Po dosazení: h = ) m = km 7. Ze stacionární oběžné stanice startuje směrem na Měsíc kosmická loď. Za jaký čas se dostane k Měsíci. Budeme předpokládat, že stacionární oběžná stanice se nachází ve výšce, kterou jsme vypočítali v předcházejícím příkladu h = km K výpočtu použijeme 3. Keplerův zákon pro dvě tělesa, která obíhají okolo Země: Měsíc: T z = 28 dnů, a M = km Kosmická loď : T L hledáme, a L = ; Je jasné, že kosmická loď mění svou vzdálenost od Země; nejdále se může dostat za Měsíc do vzdálenosti h; proto budeme předpokládat, že se bude pohybovat tak, že délku hlavní poloosy trajektorie jejího pohybu určíme jako střední vzdálenost od Země,tj. a L = 3. Keplerův zákon: V našem případě: = T L = T M. = T M. Po dosazení: T L = 28. dne = 11,3 dne 28\n29 Čas 11,3 dne je perioda celé dráhy kosmické lodi, tj. doba letu tam i zpět. Takže do oblasti Měsíce se kosmická loď dostane za poloviční dobu., tj. za 5 dnů 15 hodin 36 minut. 8. Dokonale pružný pryžový míček je puštěn ze střechy budovy. Počáteční rychlost míčku je nulová. Pozorovatel stojící u okna zjistí, že míček proletěl oknem vysokým 1,5 m za čas 0,12 s. Míček se odrazí dokonale pružným rázem od chodníku a znovu se objeví u dolního okraje okna za dobu 2 s poté, co minul dolní okraj okna při pádu. Jak vysoká je budova? s = 1,5 m, t s = 0,12 s, t = 2 s h = h 1 + s + h 2 k hornímu okraji se míček dostane volným pádem: h 1 = s h k dolnímu okraji okna se dostane také volným pádem: h 1 + s =.( t 1 + t s ) 2 dráhu h 2 urazí míček za čas ; protože doba volného pádu od spodního okraje okna na chodník je rovna době výstupu míčku zpět po odrazu k dolnímu okraji okna Ze střechy budov padá míček volným pádem po dobu t 1 + t s + pro celkovou dráhu h tedy platí: h = ( t 1 + t s + ) 2 Neznáme ale čas t 1. Ten zjistíme vyřešením soustavy rovnic h 1 + s = ( t 1 + t s ) 2 h 1 + s = ( * h 1 = tyto vztahy dosadíme do * a dostaneme: Teď zbývá jen vypočítat výšku budovy h : h = ( t 1 + t s + ) 2 h = ( 1 + t s + ) 2 = Po dosazení: h = 9. Těleso padá volným pádem. Za 2 s je za ním z téže výšky vrženo svisle dolů druhé těleso rychlostí v o. Druhé těleso mine první těleso za 4 s od okamžiku, kdy bylo vrženo. Odpor vzduchu zanedbáváme. Vypočítejte: a) Jak velkou rychlostí bylo druhé těleso vrženo? b) V jak velké vzdálenosti od výchozího místa se tělesa minula? c) Za jakou dobu t o od počátku vrhu druhého tělesa se budou tělesa nacházet ve vzdálenosti s o od sebe? t 1 = 2 s, t 2 = 4 s, budeme uvažovat dvě hodnoty: s o = 20 m, s o = 200 m a) Než se tělesa potkají, urazí každé stejnou dráhu s : 1. těleso se pohybuje volným pádem: s = 2. těleso vykonává vrh svislý dolů: s = * ; po dosazení: m.s -1 = 24,5 m.s -1 b) Potkají se ve vzdálenosti, kterou určuje dráha prvního tělesa, tj. s = po dosazení: s = 29\n30 c) Označíme si, že za čas t o budou obě tělesa od sebe ve vzdálenosti s o. To může nastat ve dvou případech. Druhé těleso dohání první nebo už ho minulo a vzdaluje se mu. 1. Druhé těleso se přibližuje k prvnímu tělesu ( dohání ho): s 1 = s 2 + s o 2. těleso dohání první po dobu t o s 2 = 1. těleso padá po dobu t o + t 1 s 1 = g Za v o dosadíme vztah * a dostaneme 2. Druhé těleso se už vzdaluje od prvního tělesa (předehnalo ho): s 2 = s 1 + s 0 ; úpravou vztahu a dosazením vztahu * dostaneme: Ale zpět k zadání: pro s o = 20 m po dosazení s = 0 s ; což je nesmysl po dosazení s = 8 s Za 8 s od začátku svého pohybu bude druhé těleso 20 m před prvním tělesem, protože už ho předehnalo. pro s o = 200 m po dosazení t o po dosazení s = 44 s s = -36 s ; což je nesmysl Za 44 s od začátku svého pohybu bude druhé těleso 200 m před prvním tělesem, protože už ho předehnalo. 10. Těleso vrhneme svisle vzhůru s počáteční rychlostí v o = 30 m.s -1. Za dvě sekundy vrhneme za ním svisle vzhůru další těleso se stejnou počáteční rychlostí. Kdy, kde a s jakými rychlostmi se tělesa setkají? Odpor vzduchu zanedbejte, g = 10 m.s -2. v o = 30 m.s -1, τ = 2 s pro dráhu 1. tělesa platí: s 1 = v o.t - pro dráhu 2. tělesa platí: s 2 = v o.( t - τ ) - V okamžiku setkání ve výšce h nad Zemí platí: h = s 1 = s 2 v o.t - v o.( t - τ ) - v o.t - v o.t - v o.τ - v o.τ + t = ; po dosazení: t = ( ) s = 4 s Dosazením tohoto vztahu do např. s 1 = v o t - h = s 1 = v o - získáme hledanou výšku, ve které se obě tělesa setkají: 2 = - h = - po dosazení: h = - ) m = 40 m Rychlosti těles v okamžiku setkání mají velikost: v 1 = v o g.t = v o g.( ; po dosazení v 1 = - v 2 = v o g.( t - τ ) = v o g.( - τ ) v 2 = ; po dosazení v 2 = Obě tělesa se setkají za 4 s od okamžiku vypuštění prvního tělesa ve výšce 40 m nad zemí. Tělesa mají stejné velikosti okamžitých rychlostí 10 m.s -1, ale první těleso už se vrací, tj. padá dolů volným pádem (odtud znaménko mínus), druhé těleso teprve vystupuje nahoru. 30\n31 11. Záchranný letoun letí na pomoc tonoucímu. Pilot udržuje stálou výšku 1200 m nad hladinou a směřuje přímo nad hlavu tonoucího. Rychlost letadla je 430 km.h -1. Při jakém hloubkovém úhlu musí pilot uvolnit záchranný vak, aby dopadl co nejblíže k tonoucímu? h = 1200 m, v = v o = 430 km.h -1, g = 10 m.s -2 y h φ ϑ D x Hloubkový úhel je úhel mezi zorným paprskem a vodorovným směrem, pozor tj. úhel ϑ Z obrázku vidíme, že a zároveň, že D je vlastně délka vodorovného vrhu. Vak vykonává vodorovný vrh. Během svého pohybu prochází řadou bodů X o souřadnicích x, y; pro které platí: X : x = v o.t y = h - Počáteční rychlost záchranného vaku je stejná jako rychlost letadla a má vodorovný směr. Víme, že vak spadne na vodní hladinu za čas t =, protože po dopadu na vodní hladinu je y = 0 a po dosazení do vztahu y = h - 0 = h - t = Délka vrhu D se vypočítá jako x-ová souřadnice pro čas t: D = x = v o.t = v o. Po dosazení:. 12. Z rozhledny o výšce h = 30 m byl vržen kámen vodorovnou rychlostí v o = 10 m.s -1. Určete trajektorii jeho pohybu, jestliže zanedbáme odpor prostředí. Určete rychlost v dopadu kamene na zem, úhel φ, který svírá vektor rychlosti s vodorovnou rovinou při dopadu, poloměr křivosti dráhy R v bodě dopadu a délku D vrhu, tj. vodorovnou vzdálenost místa dopadu kamene od paty rozhledny. Pro souřadnice bodů trajektorie platí: B x = v o t ve směru osy x pohyb rovnoměrný s rychlostí v o, y = ve směru osy y volný pád Trajektorie pohybu: Jedná se vlastně o graf funkce f: y = f(x): Základní rovnice pro vodorovný vrh: v o má dvě složky: v ox = v o v oy = 0 pro složky rychlosti v platí: v x = v o v y = gt Vektor rychlosti má v každém bodě trajektorie směr tečny a je vektorovým součtem jednotlivých složek: v = 31\n32 y = x = v o.t y = = jedná se o kvadratickou funkci s vrcholem v počátku KSS; grafem je tedy kus paraboly (je otočená dolů, protože i osa y směřuje dolů další s možností, jak řešit vodorovný vrh) Rychlost dopadu kamene na zem: v = = = ; po dosazení: = 26,2 m.s -1 Úhel dopadu : z obrázku vidíme ; po dosazení: Rychlost v každém okamžiku mění svůj směr. Podobně jako u rovnoměrného pohybu po kružnici musíme uvažovat o zrychlení, které je opět vektorovým součtem tečného a normálového zrychlení: a = ; nás zajímá normálové zrychlení: R = ; Po dosazení: R = Místo dopadu: D = x = v o.t = v o. ; po dosazení D = 10. m = 24,7 m 13. Míč ležící na fotbalovém hřišti byl vykopnut do vzdálenosti 25 m, kam dopadl za dobu 1,9 s. Určete velikost a směr jeho počáteční rychlosti a výšku, do které během letu vystoupil. Odpor vzduchu zanedbejte. D = 25 m, t = 1,9 s, g = 9,8 m.s -2 Základní rovnice pro rychlost: v o má dvě složky: v ox = v o.cosα, v oy = v o.sinα Pro složky rychlosti platí: v x = v o.cosα, v y = v o.sinα g.t Vektor rychlosti má v každém bodě trajektorie směr tečny a je vektorovým součtem jednotlivých složek: v = Pro souřadnice bodů trajektorie platí: B x = v o.t.cosα ve směru osy x pohyb rovnoměrný s rchlostí v o cosα, y = v o.t.sinα - svislý vzhůru s počáteční rychlostí v o.sinα ve směru osy y vrh Míč doletěl do vzdálenosti 25 m, tj. do bodu D, jehož y-ová souřadnice je nulová 0 = v o.t. sinα - 0 = t. (v o.sinα - ; řešením této kvadratické rovnice jsou dva kořeny: t = 0s začátek pohybu v o.sinα - což je celková doba vrhu šikmého vzhůru; tento čas dosadíme do vztahu pro x-ovou souřadnici a dostaneme délku vrhu. x = v o.cosα délka vrhu šikmého vzhůru: D = Vydělením označených rovnic dostáváme: tgα =, po dosazení: tgα = = 0,7076 α =\n33 Jak určíme výšku vrhu H? Na vrcholu trajektorie je y-ová složka rychlosti rovna 0 v o.sinα g.t = 0 vidíme, že doba výstupu u vrhu šikmého vzhůru je stejná jako doba sestupu; výšku výstupu H určíme ; z tohoto vztahu dosazením tohoto času do y-ové souřadnice bodu H: H = v o.t H.sinα - - = H = Při výpočtu H bychom nyní mohli dosadit již vypočítaný úhel α, ale je správnější vyjít ze zadaných veličin = H = = ; po dosazení: H = 4,4 m v0 = ; po dosazení: v 0 = = = 16,1 m.s Pirátská loď je zakotvena 560 m od pobřežní pevnosti. Ochránci mají k dispozici dělo umístěné v úrovni mořské hladiny, které může vystřelit náboj rychlostí 82 m.s -1. a) Pod jakým elevačním úhlem musí být nastavena hlaveň, aby náboj pirátskou loď zasáhl? b) Určete dobu letu střely. c) V jaké vzdálenosti od pevnosti bude pirátská loď v bezpečí? D = 560 m, m.s -1 Použijeme odvozené vztahy z předcházejícího příkladu: sin2α = ; po dosazení: sin2α = = 0, α = ) α = V obou případech střela zasáhne cíl. Ale je jasné, že při větším elevačním úhlu poletí střela k lodi déle. doba letu střely: t = ; po dosazení: 1) t = s = 7,7 s 2) t = s = 15 s c) Dolet střely je největší při elevačním úhlu 45 ; v tomto případě střela doletí do vzdálenosti D = ; po dosazení D = m = 690 m Vydá-li se pirátská loď na ústup, začnou se hodnoty obou elevačních úhlů sbližovat a splynou v okamžiku, kdy bude loď vzdálena od pevnosti 690 m. Ve vzdálenosti větší než 690 m jsou již piráti v bezpečí. 33\n34 Přírodní vědy moderně a interaktivně Tuhé těleso G Gymnázium Hranice 1. Obdélníková deska o rozměrech a = 30 cm, b = 40 cm se otáčí okolo osy, která je umístěna ve vrcholu A. F 1 = 10 N, F 2 = 20 N, F 3 = 30 N, F 4 = 40 N. Na desku působí síly, které jsou vyznačeny na obrázku. Určete výsledný moment sil. Kde bychom museli umístit sílu o velikosti 50 N, aby se deska působením sil neotáčela? 1. Jedná se o typickou úlohu na momentovou větu: Výsledný moment sil: = Vektor leží v ose otáčení, velikost určím pravidlem pravé ruky. Velikost výsledného momentu je algebraickým součtem jednotlivých momentů sil; dle obrázku platí: M = M 1 + M 2 M 3 + M 4 Po dosazení číselných hodnot: M = ( , ,3) N.m M = +5 Nm Těleso se otáčí proti směru otáčení hodinových ručiček, výsledný moment sil Umístění síly : Musí platit: M 5 = - 5 N.m směřuje před nákresnu. = 0,1 m Pro vyřešení tohoto problému je více možností. Jednou z nich je třeba umístění síly D = 0,1m o A O C A podle obrázku.. B A 2. Je dán rovnostranný trojúhelník ABC s velikostí strany a. Určete výsledný moment sil, které roztáčí tento trojúhelník okolo těžiště, mají-li všechny síly stejnou velikost F, jsou umístěny ve středech stran a kolmé na strany, nad kterými leží. C A S A T B A S B A A t = T r r 60 x B A 34\n35 Z obrázku vidíme, že všechny tři síly způsobují otáčení trojúhelníku v záporném směru. Pro velikost výsledného momentu všech tří sil bude platit: M = - 3.F.r ; kde r je rameno sil Velikost r můžeme určit několika způsoby: Vyjdeme z trojúhelníku ABS: Pro těžnici rovnostranného trojúhelníku platí: t =, těžiště T dělí těžnici v poměru 2: 1, r = ; x = = r = M = - 3.F. - Vektor leží v těžišti, je kolmý na rovinu trojúhelníku, směřuje podle pravidla pravé ruky za nákresnu. 3. Jak velkou práci musíme vykonat, abychom ocelový válec o hmotnosti 900 kg a poloměru podstavy 0,6 m roztočili na 72 otáček za minutu? m = 900 kg, r = 0,6 m, f = 72. Z tabulek zjistíme moment setrvačnosti plného válce. J = Velikost práce je rovna kinetické energii rotujícího válce: W = E k = W = m.(r.π.f) 2 Po dosazení: W = 900.(0,6.3,14. ) 2 J = 4600 J = 4,6 kj 4. Jakou rychlost získá koule, když se kutálí po nakloněné rovině z výšky 10 m? Z tabulek opět zjistíme moment setrvačnosti koule: J = Potenciální energie koule ve výšce h na nakloněné rovině je podle ZZE rovna kinetické energii koule na konci nakloněné roviny: E p = E k m.g.h = m.g.h = g.h = g.h = Po dosazení: v = m.s -1 = 11,95 m.s -1 Pzn. Výsledek nezávisí ani na hmotnosti, ani na poloměru koule. 5. Homogenní prstenec, kotouč a koule o stejném poloměru a stejné hmotnosti jsou současně uvolněny v nejvyšším bodě nakloněné roviny o délce L = 2,5 m a úhlu sklonu α = 12. Určete rychlost každého z těles na konci nakloněné roviny. Které z těles dorazí na konec nakloněné roviny nejdříve? L = 2,5 m, α = 12 Ze ZZE platí: m.g.h = ; h = L. sinα Z tabulek zjistíme moment setrvačnosti pro jednotlivá tělesa: prstenec: m.g.l. sinα= g.l. sinα = g L. sinα = v = prstenec: J = mr 2 kotouč: J = mr 2 koule: J = mr 2 35\n36 po dosazení: v = m.s -1 = 2,25 m.s -1 kotouč: m.g. L. sinα = g. L. sinα = g. L. sinα = v = po dosazení: v = m.s -1 = 2,61 m.s -1 koule: m.g. L. sinα = g.l. sinα = g. L. sinα = po dosazení: m.s -1 = 2,70 m.s -1 Z výsledků je jasné, že koule tento závod vyhraje, druhý skončí kotouč a poslední bude prstenec. 6. Pravidelná homogenní tyč s hmotností 2 kg a délky 2 m je upevněná v krajním bodě tak, že je otáčivá kolem vodorovné osy. Na začátku je tyč v klidu ve svislé poloze. Střela s hmotností m o = 20 g, letící kolmo na tyč, zasáhne tyč v blízkosti dolního konce a prostřelí ji. Tyč se v důsledku zásahu střelou vychýlí ze svislé polohy, střela sníží svou rychlost z hodnoty 1200 m.s -1 na 1100 m.s -1. Určete úhel α vychýlení tyče. m = 2 kg, d = 2 m, m o = 20 g, v 1 = 1200 m.s -1, v 2 = 1100 m.s -1 Předpokládáme, že dřevěná tyč je tuhé těleso, které se prostřelením nemění. Z tabulek zjistíme, že moment setrvačnosti takto upevněné tyče je: α J = d Změna momentu hybnosti střely je rovna změně momentu hybnosti tyče po zásahu střely: ω = 3. kinetická energie tyče po zásahu střely je: Ek = Úhel α vychýlení tyče ze svislé polohy určíme ze ZZE. Počáteční kinetická energie tyče je rovna změně potenciální energii tyče po vychýlení o úhel; jinak by neplatil ZZE, že mechanická energie tělesa je veličina stálá. Potenciální energii tyče: těžiště tyče je v její polovině Ep = ; po vychýlení o úhel α bude těžiště ve výšce Po dosazení: 7. Stavební materiál o hmotnosti 160 kg byl zvedán rumpálem, jehož hřídel má poloměr 5 cm a kladkou. V okamžiku, kdy břemeno dosáhlo výšky 10 m nad zemským povrchem, se zlomila klika rumpálu, břemeno začalo klesat, při pádu roztáčelo kladku i rumpál a dopadlo na zem za dobu t 1 = 5 s po zlomení kliky. a) Jak velký byl moment setrvačnosti rumpálu? b) Jak velká byla v čase t 1 úhlová a obvodová rychlost bodů na povrchu hřídele rumpálu? 36\n37 m = 160 kg, r = 0,05 m, h = 10 m, t 1 = 5 s a) Po zlomení kliky rumpálu padalo břemeno z výšky h rovnoměrně zrychleným pohybem, pro který platí vztah h = zrychlení posuvného pohybu břemene a =. Při dopadu na zemský povrch mělo břemeno rychlost v = a.t 1 = Pro úhlové zrychlení platí: ε = = = a = r.ε Pro úhlovou rychlost platí: ω = Z těchto vztahů vypočítáme úhlové zrychlení a úhlovou rychlost otáčivého pohybu rumpálu při dopadu břemene na zem. Pro posuvný pohyb břemene a otáčivý pohyb rumpálu platí tedy vztahy: a = v = ε = =, ω = = Potenciální energie tíhová břemene měla v okamžiku, kdy došlo ke zlomení kliky rumpálu, hodnotu: Ep = m.g.h. Během pádu břemene se tato energie postupně měnila v energii kinetickou Ek posuvného pohybu břemene a otáčivého pohybu rumpálu a po dopadu na zem nabyla hodnoty: Ek = Podle ZZE musí platit: m.g.h = J = Po dosazení: = = 4,6 b) Pro velikosti úhlové rychlosti otáčivého pohybu rumpálu a obvodové rychlosti bodů na povrchu hřídele rumpálu platí: ω =, v =, po dosazení: ω = s -1 = 80 s -1 a pro v = m.s -1 = 4 m.s Na vodorovném stole stojí šikmá válcová nádoba, jejíž povrchové přímky svírají se svislicí úhel 15. Podstavy válce jsou kruhové o vnitřním průměru d = 4 cm. Do válce lijeme vodu do té doby, než se převrhne. a) Vypočtěte hmotnost vody ve válci v okamžiku, kdy se převrhne. b) Zjistěte totéž pro rtuť (teoreticky ). d = 4 cm, α = 15, ρ v = 1000 kg.m -3, ρ r = kg.m -3 Válec se převrhne, jakmile vektorová přímka tíhové síly procházející těžištěm protne osu otáčení, která je podle obrázku shodná s bodem B. α α T h v v Pro výšku h těžiště T nad podstavou tedy z pravoúhlého trojúhelníku ABT platí: tgα = h = A B 37\n38 a) hmotnost vodního válce v okamžiku rovnovážné polohy vratké je: m = V. ρ v, kde V je jeho objem. Objem šikmého válce je roven V = kde v je výška vodního válce. Těžiště vodního válce se nachází v polovině, platí tedy vztah v = 2.h. Pro hmotnost vodního sloupce platí: m = V. m = m v = po dosazení: m = = 0,187 kg b) Válec plněný rtutí má rovnovážnou polohu vratkou pro stejnou výšku jako v případě naplnění vodou. Pro rtuť tedy platí stejný vztah jako pro vodu. m r = Po dosazení: m = = 2,56 kg Stabilita šikmého válce se zmenšuje s rostoucím úhlem, které svírají površky válce se svislým směrem. Na kapalině nezáleží. 9. Bedna má tvar krychle. Můžeme ji přemístit do vzdálenosti d buď převracením přes hranu, nebo tak, že ji táhneme po zemi. Součinitel smykového tření bedny o zem je f. Tření při převracení je zanedbatelné. a) Při kterých hodnotách f se vykoná při přemísťování bedny překlápěním větší práce než při posunování po zemi? b) Jakou hodnotu musí mít f, aby práce byla v obou případech stejná? Hranu krychle označíme a. Těžiště krychle je ve výšce. Při překlápění krychle se těžiště zvedne do výšky o vzdálenost Δh = viz obrázek T T a Máme-li bednu překlápěním kolem hrany BC přemístit do vzdálenosti d, musíme ji překlopit celkem n-krát, kde n = O Při jednom překlopení se vykoná práce: W 1 = m.g.δh = m.g Celková práce při překlápění: W p = n.m.g.δh = g = Přemísťujeme-li bednu tak, že ji táhneme do vzdálenosti d po zemi, překonáváme třecí sílu F t = f.mg, takže vykonáme práci: W t = f.m.g.d, kde m je hmotnost bedny a) má-li být práce vykonaná při přemísťování bedny překlápěním větší, pak musí platit: Wp>Wt f.m.g.d f < f < 0,207 Má-li součinitel tření hodnotu menší než 0,207, pak se vykoná při přemísťování bedny překlápěním větší práce než při jejím posouvání po zemi. b) Má-li platit Wp = Wt f.m.g.d f = f = 0,207 Má-li součinitel tření hodnotu f = 0,207, vykoná se při obou způsobech přemísťování stejně velká práce. O 38\n39 10. Na podlaze nákladního auta, která je pobitá plechem, leží podélně dřevěná bedna se zbožím dlouhá l m a široká 1,6 m. Těžiště nákladu leží ve výšce 60 cm nad středem podstavy. Součinitel smykového tření mezi bednou a podlahou f = 0,15. Může auto projíždět zatáčku o poloměru 100m rychlostí v 1 = 60 km.h -1 bez nebezpečí, aby se bedna převrátila? b = 1,6 m, h = 0,6 m, t 1 = 30 s, v 1 = 60 km.h -1 = 16,7 m.s -1,v 2 = 30 km.h -1 = 8,3 m.s -1, f = 0,15, r = 100 m Uvedený děj vysvětlíme z hlediska pozorovatele v neinerciální vztažné soustavě (např. z hlediska řidiče auta) Pro větší názornost se podíváme na bednu do auta zezadu. Na bednu bude působit tíhová síla bedny a odstředivá síla. Aby se bedna nepřeklopila, musí h výslednice těchto sil protínat podstavu bedny (tehdy je bedna stabilní); A B z obrázku vidím, že: * AB C D O Pro velikost sil platí: F S = m., F G = m.g Z podobnosti vzniklých trojúhelníků platí: dosazením * získáme: dosazením zadaných hodnot: 16,7 ; 16,7 36,1 bedna se nepřeklopí Tato část příkladu jde pěkně řešit i užitím momentové věty. Aby se bedna nepřeklopila, musí být moment tíhové síly větší nebo roven momentu odstředivé síly. Osa otáčení je v bodě O. F G. F S. h m.g. m. bedna se nepřeklopí 11. Válec o poloměru 3,2 cm a hmotnosti 180 g je třeba překulit na stupňovitou překážku o výšce 1 cm. Určete minimální sílu, kterou je třeba působit ve vodorovném směru na osu válce procházející bodem S, aby překonal stupňovitou překážku. m = 180 g, r = 3,2 cm, h = 1 cm Aby válec překonal překážku, musí být moment působící síly F vzhledem k ose O větší než moment tíhové síly FG vzhledem k téže ose. Pro minimální sílu F, kterou je třeba působit ve S vodorovném směru na osu válce platí: F.d 1 = F G.d 2 ; d 1 = r h r O Pro d 2 platí podle Pythagorovy věty: h d 2 = Spojením uvedených vztahů dostáváme: F.d 1 = F G.d 2 F = Po dosazení: F = N = 1,9 N F = K překonání stupňovité překážky musí na osu válce působit ve vodorovném směru síla o velikosti F >1,9N. 39\n40 12. Horní konec žebříku se opírá o hladkou svislou stěnu, dolní o vodorovnou drsnou podlahu. Při jakém minimálním úhlu α mezi žebříkem a podlahou žebřík ještě nesklouzne? Součinitel tření mezi žebříkem a podložkou je 0,5, těžiště žebříku je v jeho středu. Pro rovnováhu tělesa musí být splněno: x 1. Výslednice všech sil působících na tuhé těleso se musí rovnat 0 2. Vektorový součet všech momentů sil vzhledem k ose O musí být také nulový Osu otáčení můžeme zvolit např. v bodu B Na obrázku jsou znázorněny síly: F A reakce svislé stěny F B reakce podložky F t třecí síla F G tíhová síla Podle momentové věty platí: O O Výslednice všech sil působících na tuhé těleso se musí rovnat 0 F A = F t = f.f B F B = F G = m.g O tgα = Po dosazení: tgα = α = 45 Pzn. Těžší obměnu tohoto příkladu získáme tak, že na žebřík pošleme člověka s danou hmotností a budeme se ptát, kam až může vystoupit, aby žebřík ještě nepodklouzl. 13. Homogenní obdélníková deska všude stejné tloušťky má hmotnost m = 36 kg a je podepřena v bodech A,B podle obrázku. D A B C A O α y B O a) Jak velká síla F 1 působí na podpěru v bodě A a jak velká síla působí na podpěru v bodě B? b) Jak velká síla F 2 působí na podpěru v bodě A a jak velká síla působí na podpěru v bodě B, postaví-li se do bodu C desky člověk o hmotnosti m o = 72 kg? m = 36 kg, m o = 72 kg, a = 1,5 m, b = 3 m, c = 0,5 m l D a A b T B c C F 1 F G = - a = = - c = a) Jak velká síla F 1 působí na podpěru v bodě A a jak velká síla působí na podpěru v bodě B? Síly F 1 dostaneme rozkladem tíhové síly na dvě souhlasně orientované síly. 40\n41 Musí platit: F 1 = F G F 1 F 1 = = F 1. F G F 1 ). F 1.( F 1. = F 1 = m.g. Podobným postupem dostaneme i výsledek pro Po dosazení: F 1 = N = 120 N b) Jak velká síla F 2 působí na podpěru v bodě A a jak velká síla působí na podpěru v bodě B, postaví-li se do bodu C desky člověk o hmotnosti m o = 72 kg l a b c D A T B C F 1 F G F Gč Nyní působí na desku dvě síly: F G,F Gč. Síly F 2 a dostaneme rozkladem F G,F Gč na dvě souhlasně orientované síly. Tíhovou sílu desky jsme již rozložili v části a) Pokládejme tíhovou sílu člověka za výslednici dvou nesouhlasně rovnoběžných sil a. Pro skládání dvou nesouhlasně rovnoběžných sil platí: F Gč *. ( b+c) = ** Stejným postupem jako v části a) tohoto příkladu dostáváme: Pro zjednodušení zápisu při odvozování budeme psát: = F A a z * F B = F Gč + F A do ** F A.b + F A.c = F Gč.c + F A.c F A =. F Gč z * F A = F B - F Gč do ** (F B - F Gč ). ( b+c) = F B.b + F B.c - F Gč..b - F Gč.c = F B =. F Gč Pro síly působící na podpěry v bodě A a B dostáváme: F 2 = F 1 - F A =. F Gč = + F B =. F Gč Po dosazení: F 2 = ) N = 120 N = ) N = 960 N 41\n42 Jiné řešení části b): D a b c A T B C F G F Gč Na desku působí směrem dolů síly F G, F Gč. Směrem nahoru působí reakční síly opěr v bodech A,B. Jelikož je deska v rovnováze, lze užít momentové věty k libovolnému bodu. Vzhledem k bodu B podle obrázku platí: F Gč.c + F 2 =. F Gč Užitím momentové věty vzhledem k bodu A dostaneme = =. F Gč 42\n43 Přírodní vědy moderně a interaktivně Pevné látky a kapaliny G Gymnázium Hranice 1. Na území Čech ( asi km 2 ) spadlo průměrně 5 mm srážek. Při dešti se z kapek o průměru d = 1,0. vytvořily kapky o průměru D = 2,0.. Jak velké množství energie se při tom uvolnilo? Jak se změnila teplota vody? ( = 4,18 kj. d = 1,0. D = 2,0., km 2 = 5., h = 5. σ = 73. = 4,18 kj., ρ = Uvolněná energie E je rozdílem povrchové energie malých kapek a celkové povrchové energie velkých kapek: ΔE = Kapky budeme považovat za koule. Povrchová energie jedné kapky je pak dána vztahem: E = σ.s, kde S je povrch koule S = 4 = 4. E = σ. Nyní musíme zjistit kolik malých a kolik velkých kapek při dešti spadlo: Celkový objem srážek je dán vzorcem: V = S.h Objem jedné kapky je: V = pro malou kapku: V m = pro velkou kapku: V v = počet malých kapek: n m = = = počet velkých kapek: n v = = = Celková povrchová energie malých kapek: n m.e =. σ = Celková povrchová energie velkých kapek: n v.e =. σ = ΔE = = Po dosazení: Změnu teploty určíme ze vztahu : ΔE = c.m. Δt = c.m. ΔT Δt = ΔT = M je hmotnost spadlé vody: m = ρ.v = ρ.s.h Δt = ΔT = do tohoto vztahu již pro jednoduchost dosadíme vypočítanou hodnotu ΔE po dosazení Δt = ΔT 43\n44 2. Voda odkapává z kapiláry o poloměru 0,9 mm. Kolik kapek vody je v 1 ml vody? r = 9. = σ = 73. ρ = Kapka z kapiláry ukápne tehdy, bude-li velikost tíhové síly působící na kapku stejně velká jako velikost povrchové síly, kterou působí voda na okraj kapiláry m.g = σ.l m.g = σ.2..r Odtud hmotnost jedné kapky: m = Objem jedné kapky: V 1 = = Počet kapek v daném objemu: n = = Po dosazení: n = = Určete práci, kterou musíme vykonat při nafouknutí mydlinové bubliny o průměru 1 dm. Pro mýdlový roztok je σ = 40.. Jaký tlak má vzduch uvnitř bubliny? d =, σ = 40. Pro naši práci použijeme vztah, který známe z ideálního plynu: V našem případě platí: p = = = W = p. ΔV ΔV = V = W = p. ΔV = = Po dosazení: W = J = 3,3. J = 3,3 mj Jaký tlak má vzduch uvnitř bubliny? p = Po dosazení: p = ) Pa = ,2 Pa 4. Mezi dvěma vodorovnými čtvercovými destičkami je vrstvička vody o tloušťce d = 0,3 mm. Jakou silou musíme kolmo na destičky působit, abychom je odtrhli? Délka stran je a = 10 cm, povrchové napětí na rozhraní skla a vody σ = 73.. Předpokládejte, že voda sklo dokonale smáčí. d = 0,3 mm = 3. a = 10 cm =, σ =\n45 Voda sklo smáčí. Na vodu působí síly povrchového napětí směrem od středu mezi destičkami je o Δp = menší tlak než atmosférický. Tím jsou k sobě destičky přitlačovány silou: F = Δp.S, kde S = Abychom od sebe destičky odtrhli, musíme působit silou: F = Δp.S = Po dosazení: F = Nejjednodušší by bylo ponořit destičky do vody. 5. Do skleněné kapiláry o vnitřním průměru 2 mm je souose zasazena tyčinka o průměru 1,5 mm. Určete, do jaké výšky vystoupí voda v mezeře mezi tyčinkou a kapilárou vzhledem k hladině vody v nádobě. = 2 mm = 2. = 1,5 mm = 1,5., σ = 73., ρ = h Velikost tíhové síly působící na kapalinu v prostoru mezi kapilárou a tyčinkou je: m.g = = V.ρ.g = S.h. ρ.g =..h. ρ.g Velikost povrchové síly je: F = σ. + σ. = σ.. + σ.. = σ..( + ) Z rovnováhy tíhové a povrchové síly platí:..h. ρ.g = σ..( + ) h = h = Po dosazení: h = 6. Teploměr vyrobený ze skla o teplotním součiniteli délkové roztažnosti α = 8,8. má stupnici od 0 C do 100 C dlouhou 19 mm. Jeho nádobka se rtutí má objem 90. Určete průřez jeho kapiláry. α sk = 8,8. 0 C 100 C, l = 19 mm = 19., V = 90 β Hg = 182. Při zvýšení teploty z 0 C na 100 C se zaplní celý objem kapiláry, což odpovídá změně objemu rtuti, ale zároveň i skla, ze kterého je kapilára: ΔV = S.l = V.β Hg.Δt V.β sk.δt ; přibližně platí, že β sk = 3.α sk S =.( ) Kapilára má kruhový průřez: S = d = d = 45\n46 Po dosazení: d = m = 97. Pzn: Bazénový teploměr na obrázku je plastový a teploměrnou kapalinou je líh. Oba teploměry nemají kalibraci do 100 C. Demonstrují pouze podstatu kapalinového teploměru. 7. Cisternový vagón je až po okraj naplněný naftou ( ρ = 940 kg. Při teplotě 0 C se do vagónu vejde 50 t nafty. Kolik nafty vyteče otvorem z vagónu, jestliže se po cestě zvýší teplota nafty na 20 C? 940 kg. = 50 t = 5. Δt = 20 C T = 20 K Celkový objem nafty po zahřátí: V = T); kde je počáteční objem nafty ve vagóně, pro který platí: Objem nafty, která z vagónu vyteče: V = V - T T Po dosazení: V = 20 = 1, Určete práci, kterou je třeba vykonat, aby se ocelová tyč ( E = 220 GPa ) délky 2 m, průřezu 1 prodloužila při pružné deformaci v tahu o 4 mm. E = 220 GPa = 22., 1, l = 4 mm = 4. Pro velikost vykonané práce platí: W = F. l Pro pružnou deformaci platí Hookův zákon: σ = E.ε ε = σ = E. F = E. Pro vykonanou práci platí: W = F. l = E.. l W = E. Po dosazení: W = 22. = 176 J 9. Při zatěžování desetimetrového drátu o průměru 1 mm bylo zjištěno, že působením závaží o hmotnosti 10 kg se prodlouží o 8 mm. Určete modul pružnosti v tahu kovu, ze kterého je drát vyroben. l 0 = 10 m, d = 1 mm = m = 10 kg, l = 8 mm = 8. Budeme-li předpokládat pružnou deformaci v tahu, můžeme použít Hookův zákon: σ = E.ε E = ; ε = ; σ = E = = =, kde g = 9,8 m. 46\n47 Po dosazení: E = = 1, Na ocelovém laně o průřezu 50 je do moře spuštěna olovnice do hloubky 1,2 km. Olověné závaží na konci lana má hmotnost 50 kg. Stanovte prodloužení lana. S = 50 1,2 km = 1,2. E = 1,962. ; hodnoty najdete v tabulkách! a) Prodloužení lana je způsobeno jednak tažnou silou, kterou působí na lano olověné závaží, jednak vlastní tíhou lana. Na olověné závaží působí tíhová síla, pro jejíž velikost platí: Ale závaží je v mořské vodě nadlehčováno vztlakovou silou, která má podle Archimédova zákona velikost: Olověné závaží působí na lano tažnou silou: Podle Hookova zákona platí: ; je objem závaží ( je ponořené celé) F = = = m.g.( 1 - ) σ = E.ε E = ε = σ =, S je průřez lana = E. l Z = m.g.( 1 - ) =.( 1 - ) A Ale co lano? l C x l B x l h l x l V místě A má na prodloužení lana vliv celá tíhová síla působící na lano: Podle Archimédova zákona je i lano nadlehčováno silou: v bodě A působí na lano tažná síla: = = V místě B, které se nachází v hloubce h pod povrchem vody, má na prodloužení lana vliv jen část lana pod ním, která má délku: x = l h ubývá tažné síly, kterou působí prodloužení lana jeho vlastní tíha. V místě C už platí, že: Celkové prodloužení lana, které je způsobeno jeho vlastní tíhou, můžeme přibližně vypočítat aritmetickým průměrem, protože tažná síla je lineární funkcí x. Celkové prodloužení lana l: = l = =.( 1 - ) + 47\n48 Po dosazení: l = m = 0,3 m 11. Ocelový drát o teplotě 830 C má délku 130 cm a průměr 1,1 mm. Je upnut mezi dva pevné svěráky. Jakou silou drží čelisti svěráku upnutý drát po jeho ochlazení na 20 C? 830 C, 20 C Δt = 810 C, l 0 = 130 cm = 1,3 m, d = 1,1 mm = 1,1. α = 11., E = Pa 830 C: Pokud by byl drát neupnutý, zkrátil by se o délku: Δl = l 0.α. Δt, kde α je teplotní součinitel délkové roztažnosti pro ocel; α = 11. l = 20 C: Ale drát je upnutý a nemůže se zkrátit. Na čelisti působí síla F, která by drát o tuto délku protáhla. Předpokládáme, že se jedná o pružnou deformaci platí Hookův zákon ve tvaru: σ = E.ε = E. kde σ je normálové napětí, které je dáno vztahem σ =, E je Youngův modul pružnosti pro ocel- z tabulek E = Pa E. = = α. Δt F = α. Δt Po dosazení: F = N = N Pzn: Někdy se vyboulené stěny starých budov zpevňují stažením ocelovou tyčí, která vede skrz zdi a zvenku je na obou stranách zakončena čtvercovými deskami, za kterými jsou matky. Opraváři tyč zahřejí a pak matky utáhnou. Když tyč chládne, smršťuje se, vzniká v ní mechanické napětí, které stahuje stěny k sobě. 12. Jízdní řád udává vzájemnou vzdálenost stanic Hradec Králové Praha (Hlavní nádraží) 116 km. Kolejnice jsou kladeny tak, že při teplotě 25 C se přesně dotýkají. Teplotní součinitel pro materiál kolejnic má hodnotu α = 1,2. a) Jaká je šířka jedné mezery mezi kolejnicemi při teplotě -25 C, je-li délka jedné kolejnice 15 m? Stanovte, jaká část mezi stanicemi připadá na dilatační mezery při této teplotě. b) V létě se kolejnice zahřejí na teplotu 45 C. Zjistěte, zda se v důsledku tlakových sil neporuší, je-li mez pevnosti v tahu pro ocel 3,3. 8,0. Modul pružnosti při deformaci tahem pro ocel má hodnotu E = Pa. 48\n49 α = 1,2. E = Pa, < 8,0. Pa a) t = 50 C, l = 15 m, s = 116 km = 116. Šířka dilatační mezery: l = l. α. Δt Po dosazení : l = 15. 1, m = 900. m = 9. m = 9 mm Na uvedené trati s = 116. je celkem položeno n = kolejnic, kde l = 15m. Ale pozor! Počet mezer je dán výrazem n-1! Celková délka všech mezer ( označíme ) : = (n-1). l = ( - 1). l. α. Δt Po dosazení: = = ( - 1) , m = 69,6 m b) t = 20 C,α = 1,2. E = Pa, < 8,0. Pa V létě dochází k rozepnutí kolejnice v důsledku tohoto jevu vzniká v materiálu tlakové pnutí, jehož velikost můžeme vyjádřit normálovým napětím σ: Podle Hookova zákona platí: σ = E.ε = E. α. Δt Po dosazení: σ =. 20 Pa = 5,28. Tato hodnota je výrazně menší než mez pevnosti oceli ( < 8,0. Pa ) Kolejnice se tedy neporuší. Ale víme, že při vysokých letních teplotách musí vlaky jezdit pomaleji! S případným zpožděním se musíme vyrovnat! 13. Ocelová tyč je na jednom konci upevněná. Jak se změní její teplota, jestliže na volném konci vyvoláme silovým působením tlak 10 MPa? α = 1,2., E = Pa, p = σ = 49\n50 Tyč se působením tlakové síly zkrátí o délku l. Podle Hookova zákona platí: σ = E.ε σ = E. l = Tomuto zkrácení odpovídá podle vztahu pro délkovou roztažnost změna teploty t = T, která je dána rovnicí: l = = Po dosazení: = Teplota tyče se zvýší nebo sníží? Vlivem deformace tlakem se částice dostanou blíže k sobě, budou se rychleji pohybovat Ocelová tyč se zahřeje asi o 3,8 C. 50\n51 Přírodní vědy moderně a interaktivně Ideální plyn G Gymnázium Hranice 1. Ideální plyn o hmotnosti 7, kg je uzavřený v nádobě o objemu 10 litrů a má tlak 0,98 MPa. Určete střední kvadratickou rychlost molekul plynu. m = 7, kg, V = 10 l = m 3 = 10-2 m 3, p = 0,98 MPa = 0, Pa Ze základní rovnice pro tlak plynu, kterou najdeme v tabulkách: celková hmotnost plynu: m = N. p = = * hustota plynu: ρ = = Po dosazení: = m.s -1 = 622 m.s -1 Poznámka: Vztah * je zajímavý. Něco podobného jsme viděli již u Bernoulliho rovnice. Tam platí, že: P + konstanta. Slovně vyjádřeno: součet tlakové energie a kinetické energie jednotkového objemu proudící kapaliny je veličina stálá. Jde v podstatě o ZZE pro proudící kapalinu. U ideálního plynu si základní rovnici pro tlak plnu musíme pamatovat zpaměti, nebo si ji najít v tabulkách. Ale odvozený vztah má krásnou logiku. I zde jako by platil ZZE. Co nastává po nárazu molekuly na stěnu nádob? Tlaková energie = kinetické energii. Jedná se o zjednodušení, ale vztah je lehce zapamatovatelný. Pro zajímavost provedeme rozměrovou kontrolu: = = = = m.s Určete změnu vnitřní energie ideálního plynu s jednoatomovými molekulami, jestliže se jeho teplota zvýší z 400 K na 600 K. T 1 = 400 K, T 2 = 600 K, N = 10 28, k = 1, J.K -1 Pro ideální plyn platí, že kinetická energie jedné molekuly záleží pouze na termodynamické teplotě. Tento vztah se v historii nazýval ekvipartičním teorémem : E ko =, T je termodynamická teplota v Kelvinech, k- Boltzmanova konstanta k = 1, J.K -1 U = Δ E k U = =. ( T 2 T 1 ) Po dosazení: U =. ( ) J = 41, J = 41,4 MJ 51\n52 3. Jaký tlak má vzduch v pneumatice nákladního auta při teplotě 20 C a hustotě 8 kg.m -3? T = 20 C T = 293,15 K, ρ = 8 kg.m -3 Podle stavové rovnice platí: látkové množství n =, p.v = n.r.t, kde n je R je univerzální plynová konstanta R = 8,314 J.K - 1.mol -1 p.v =.R.T Jak určíme molární hmotnost M m pro vzduch? Víme, že vzduch se asi skládá ze 75 % dusíku N 2 a 25 % kyslíku O 2 Pro dva chemicky nereagující plyny lze určit tzv. efektivní molární hmotnost užitím vztahu: M m = kg. = 0,0289 kg. Mm(vzduch) = kg.mol -1 = Pro hustotu platí vztah: ρ = p =.R.T p =.R.T * Po dosazení: p =.8, ,15 Pa = 6, Pa = 0,67 MPa Poznámka: Z * vidíme, že tlak vzduchu v pneumatice je přímo úměrný teplotě. Proto se v zimě pneumatiky foukají na tlak, který je o něco vyšší než v létě. Na víčku benzínové nádrže se udává tlak v pneumatikách pro letní období. V manuálu auta pak najdete, o kolik větší by měl být tlak pro zimní období. 4. V nádobě je dusík N 2 o hmotnosti 20 kg a tlaku 20 MPa. Určete hmotnost dusíku, kterou je třeba vypustit z nádoby, aby se jeho tlak zmenšil na 5 MPa. m 1 = 20 kg, p 1 = 20 MPa p 2 = 5 MPa Podle stavové rovnice platí: p.v =.R.T m = Pokud chceme snížit tlak v nádobě, musíme část dusíku vypustit. Je jasné, že veličiny V, M m, R ani T se nezmění na začátku byl v nádobě dusík o hmotnosti m 1 : m 1 = * Po vypuštění dusíku je v nádobě dusík o hmotnosti m 2 : m 2 = Δm = m 1 m 2 = Po dosazení: Neznáme ale objem nádob! Proto si z * vyjádříme výraz = = * Po dosazení: kg = 15 kg Poznámka: Z * vidíme, že příklad jde řešit velmi jednoduše. Výraz vyjadřuje (v setinách), jak se změnil tlak. Vidíme, že ten se změnil na původního tlaku. Takže podle stavové rovnice muselo uniknout i 75 % hmotnosti dusíku. Pzn. Při dosazování do obecného vztahu převádíme jen jednotky, které je nutno převést. V našem případě není třeba MPa převádět na Pa, protože se jednotky krátí. 52\n53 Závěr: Snažte se vždy vyjadřovat počítané fyzikální veličiny obecně! Vlastní výpočet je pak elegantní a jednoduchý. 5. V nádobě je 10 g dusíku o teplotě 7 C. Kolik tepla musíme dodat plynu, aby se střední kvadratická rychlost zdvojnásobila? Jaká je výsledná teplota plynu, jak se změní tlak plynu? m = 10 g, t 1 = 7 C pro střední kvadratickou rychlost platí vztah: v k = k je Boltzmannova konstanta k = 1, J.K -1 T je termodynamická teplota v Kelvinech v k2 = 2.v k1 * po dosazení: t 1 = 847,45 C Aby se střední kvadratická rychlost zdvojnásobila, musíme dodat teplo Q v, protože objem plynu se nemění. Podle první věty termodynamiky platí vztah: Q v = c v.m.δt = c v.m.δt ( protože objem plynu se nemění) Jak určíme c v - měrnou tepelnou kapacitu při konstantním objemu? V tabulkách najdeme pro dusík tyto hodnoty: měrnou tepelnou kapacitu při konstantním tlaku: c p = 1,037 kj.kg -1.K -1 Poissonovu konstantu: κ = = 1,404 Q v =.m.δt =.m.δt ** Po dosazení: Q v =.0,01.( 847,45 7) J = 6207,59 J = 6,2 kj Jedná se o izochorický děj, musí platit Charlesův zákon: podle * po dosazení: p 2 = 4. p 1 tlak se čtyřikrát zvýší Poznámka: Na vysoké škole budete vztah ** hledat jinou úvahou. Dodám-li plynu teplo, zvýší se jeho vnitřní energie. Jednoatomový plyn je složen z N molekul, které se pohybují stejnou střední kvadratickou rychlostí. Na změně vnitřní energie plynu se nejvíce podílí kinetická energie molekul, takže můžeme psát, že: U = N. = N. Kde R je univerzální plynová konstanta: R= 6, mol -1. 1, J.K -1 = 8,314 J.K -1.mol -1 Jsou-li molekuly plynu složeny z více atomů, je výpočet vnitřní energie složitější, protože závisí na počtu stupňů volnosti molekuly. Dvouatomovým plynům se přisuzuje pět stupňů volnosti, proto platí: U = n.r.t místo ** bychom mohli psát: Δ Q = Δ U = n.r. Δ T= R.Δ T Po dosazení: Δ Q = 840,45 J = 6,2.kJ 6. V nádobě o objemu V 1 je kyslík O 2 o tlaku p 1 a teplotě T 1. V nádobě o objemu V 2 je dusík N 2 o tlaku p 2 a teplotě T 2. Nádoby jsou spojeny trubicí opatřenou kohoutem. Po otevření kohoutu se plyny smísí. Vypočtěte výsledný tlak a výslednou teplotu po dosažení rovnovážného stavu. 53\n54 Hodnoty stavových veličin: pro kyslík O 2 : p 1, V 1, T 1 pro dusík N 2 : p 2, V 2, T 2 pro směs plynů: p, T, V = V 1 +V 2 Spojím-li obě nádoby, platí pro děj, probíhající uvnitř soustavy, kalorimetrická rovnice: ΔU 1 = ΔU 2; podle vztahu ΔU = n.r.δt z minulého příkladu platí: n 1. R.(T 1 T) = n 2. R.( T - T 2 ) n 1. (T 1 T) = n 2. ( T - T 2 ) Pro oba plyny platí také stavová rovnice: p.v = n.r.t n = (T 1 T) = ( T - T 2 ) T.( = = T = * Výsledný tlak jednotlivých plynů (parciální tlak) v objemu V 1 + V 2 určíme jednoduchou úvahou: Pro kyslík O 2 platí. = Pro dusík N 2 platí. = Pro celkový tlak směsi platí Daltonův zákon: výsledný tlak je roven součtu parciálních tlaků p = + ; dosazením * p. = p 7. Nádoba o objemu 10 dm 3 je naplněna acetylénem C 2 H 2 při teplotě 12 C a tlaku 0,5 MPa. a) Jaké teplo bylo dodáno plynu, jestliže jeho teplota stoupla na 27 C? b) Jak se zvýšil tlak plynu? Měrná tepelná kapacita acetylénu při konstantním objemu je c v = 1,37. J.kg -1. K -1 V = 10 dm 3 =, t 1 = 12 C T 1 = 285,15 K, p 1 = 0,5 MPa = Pa, t 2 = 27 C T 2 = 300,15 K, c v = 1,37. J.kg -1. K -1 a) Při izochorickém ději se teplo, které plyn přijal, projeví zvýšením jeho teploty. Plyn práci nekoná, první věta termodynamiky má tvar: Q = ΔU = c v. m.δt= c v. m.δt Hmotnost plynu zjistíme ze stavové rovnice p.v =.R.T m = Q = c v ΔT = c v ΔT Po dosazení: Q = 1,37. = 1130 J = 1,1 kj b) Pro izochorický děj musí platit Charlesův zákon: Po dosazení: 54\n55 8. V nádobě o podstavě 70 cm 2 a výšce 5 dm je oxid siřičitý o teplotě 77 C, tlaku p a látkovém množství n. Ve stejné nádobě je kyslík o stejné teplotě a hmotnosti 32 g. Tlak oxidu siřičitého je dvakrát větší než tlak kyslíku. Kolik částic mají jednotlivé plyny? 1) S = 70, h = 5 dm = 0,5 m, t = 77 C, p 2) S = 70, h = 5 dm = 0,5 m, t = 77 C, Pro oba plyny platí stavová rovnice: p.v = n.r.t p.v =.R.T pro p 1.V = n 1.R.T pro O 2 : p 2.V = n 2.R.T n 1 = 2.n 2 Pro látkové množství platí vztah n = látky; N A = 6, mol -1, kde N A je Avogadrova konstanta a udává počet částic v jednom molu n 1 = 2.n 2 = 2. N 1 = 2. N 2 U kyslíku známe hmotnost umíme vypočítat i počet jeho částic: N 2 = n.n A = = Po dosazení: N 2 = = N 1 = V rotačním válci je uzavřený vzduch pohyblivým pístem ve vzdálenosti 50 cm od dna válce. Vzduch má tlak 10 5 Pa. Při adiabatické kompresi je píst posunut o 20cm ke dnu a tlak se zvětší na 2, Pa. Určete Poissonovu konstantu. h 1 = 50 cm, h 2 = 30 cm, p 1 = 10 5 Pa, p 2 = 2, Pa Pro adiabatický děj platí Poissonův zákon: = = S Po dosazení: = = 1,4 10. Voda vystoupí ve svislé kapiláře ponořené do nádoby s vodou do výšky h; neponořená část kapiláry má délku d. Volný konec kapiláry uzavřeme a kapiláru zatlačíme do vody tak hluboko, aby povrch vody v kapiláře byl ve stejné výšce jako povrch vody v nádobě. O jakou délku x je třeba kapiláru ponořit. d = 21 cm, h = 8 cm, p o =, g = 9,8 m.s -2 p o = x d h p = 55\n56 V otevřené kapiláře vystoupí voda působením kapilárních sil do výšky h. 1. Vzduch v kapiláře má objem V 0 = a atmosférický tlak p o = Tlak v kapiláře u vodní hladiny má hodnotu: p = Uzavřeme-li volný konec kapiláry a ponoříme-li ji do vody podle obrázku, pak platí: 2. Vzduch v kapiláře má objem V = a tlak má hodnotu p = Neboť v obou případech musí být tlak na vodní hladinu stejný. Předpokládáme, že se teplota vzduchu po ponoření kapiláry nezmění, tzn.platí Boylův- Mariottův zákon p.v = konstanta p o.v o = p.v ; po dosazení výše uvedených vztahů: d-x) = p 0.(x-h) + x = = Po dosazení: x = m = 0,081 m = 81 cm 11. Dvě skleněné koule, z nichž každá má objem 1litr, jsou naplněny vzduchem a spojeny přímou skleněnou trubicí délky 1 m a průřezu 0,1 cm 2. Trubice je vzduchotěsně přepažena malou kapkou rtuti. Má-li vzduch v obou koulích stejnou teplotu, je rtuť uprostřed. Teplota vzduchu v jedné kouli zůstává pořád stejná a má hodnotu 0 C. Určete nejnižší a nejvyšší hodnotu teploty vzduchu v druhé kouli, při níž zůstane rtuť ještě ve spojovací trubici. V o = 1 l = 10-3 m 3, l = 1 m, S = 0,1 cm 2 = 10-5 m 2, t o = 0 C T = 273,15 K 1) 2) S 1) 2) l Pokud je kapka rtuti přesně uprostřed, má vzduch v obou koulích stejné vlastnosti popsané fyzikálními veličinami Posune-li se kapka o vzdálenost x doprava, pak platí: + x - x d Zůstává-li v jedné kouli stejná teplota, bude stejný i tlak vzduchu v obou koulích; ale změní se na hodnotu. Budeme předpokládat, že koulí, kde se nemění teplota, je ta vpravo. Pro levou kouli platí stavová rovnice: Pro pravou kouli, kde zůstává stejná teplota, platí pro izotermický děj Boylův- Mariottův zákon: Vzduch v levé kouli bude mít nejvyšší teplotu, bude-li rtuť úplně vpravo na konci spojovací trubice ( T 1 je přímo úměrné V 1 ). V tomto případě bude platit: Po dosazení: 56\n57 Vzduch v levé kouli bude mít nejnižší teplotu, bude-li rtuť úplně vlevo na konci spojovací trubice. V tomto případě bude platit: Po dosazení: Nemá-li rtuť ze spojovací trubice vytéci, může se v levé kouli měnit teplota v intervalu 12. Skleněná trubice o délce l = 1 m a průřezu S = 2 cm 2 je na jednom konci otevřená, na druhém je rozšířena v kouli o objemu V = 25 l a je naplněna vzduchem. Trubice je obrácena tak, že se otevřeným koncem dotýká hladiny rtuti. a) Určete hmotnost vzduchu, který z trubice unikne při zvýšení teploty z 0 C na teplotu 100 C. b) Do jaké výšky h vystoupí rtuť v trubici, necháme-li opět klesnout teplotu na 0 C? l = 1 m, S = 2 cm 2 = 2., V = 25 l = 25.,, t o = 0 C T o = 273,15 K, t = 100 C T = 373,15 K, p o = a) Vzduch uzavřený v kulové nádobě a v trubici délky l má při teplotě To hustotu ρ o, počáteční objem V o = V + S.l hmotnost m o = V o ρ o = (V + S.l). ρ o a tlak p a V V Při ohřívání se tlak vzduchu nemění, neboť otevřený konec trubice se rtuti jen dotýká a vzduch může z trubice unikat. Platí tedy Guy- Lussacův zákon: S l h l V o = V + S.l dosadíme do vztahu pro hmotnost: m = V o.ρ = (V + S.l). Δm = m o m = (V + S.l) ρ o - (V + S.l) = (V + S.l).ρ o.( 1 Po dosazení: b) Do jaké výšky h vystoupí rtuť v trubici, necháme-li opět klesnout teplotu na 0 C? Z nádoby už unikla při zvýšení teploty z 0 C na teplotu 100 C hmotnost vzduchu Δm při zpětném ochlazení na teplotu 0 C vnikne do trubice rtuť do výšky h. Objem nádoby se zmenší na hodnotu V o S.h, tlak v nádobě poklesne o hodnotu odpovídající výšce h rtuťového sloupce. Na začátku děje, tzn. při zvýšené teplotě t = 100 C T = 373,15 K Je stav soustavy popsán fyzikálními veličinami: Tlak: p = p o, T, Vo = 57\n58 Po opětovném snížení teploty na teplotu t o = 0 C To = 273,15 K je stav soustavy popsán fyzikálními veličinami: Tlak: p = p o h.ρ.g, kde ρ = kg.m -3 je hustota rtuti, To, V =Vo S.h = Podle stavové rovnice platí: ; neznámou veličinou je v této rovnici výška rtuti h + = 0 Hodnotu h získáme řešením kvadratické rovnice; v tomto případě (pro lepší přehlednost) raději dosadíme číselné hodnoty ostatních fyzikálních veličin. Řešení bude přehlednější! Ti šikovnější zjistí obecným řešením, že je výpočet opravdu hodně nepřehledný. = V = ( Po dosazení do * : ,9 + 0,25. 9, = 1256, m, = 127, = 0,202 Naší úloze vyhovuje pouze druhý kořen této rovnice = 0, Dvě stejné válcovité nádoby A, B o výšce h = 80 cm s podstavou o obsahu S = 1 dm 2 jsou spojeny krátkou trubičkou podle obrázku. Nádoba B je uzavřená, do nádoby A nalijeme vodu. a) Kolik vody můžeme do obou nádob nalít, považujeme-li teplotu soustavy o velikosti 20 C za stálou? b) Na jakou hodnotu je nutno zvýšit teplotu soustavy, aby vzduch úplně vytlačil vodu z nádoby B? Tlak vodních par, teplotní roztažnost vody a nádob neuvažujeme. h = 80 cm = 0,8 m, S = 1 dm 2 = 0,01 m 2,t 0 = 20 C = 293,15 K, ρ = g = 9,8 m.s -2, p o = a) x Ideální plyn, který sledujeme, je uzavřený v nádobě B. Pokud byly obě nádoby prázdné, byl jeho stav popsán fyzikálními veličinami: A B h Po naplnění nádob je jeho stav popsán fyz. veličinami : S S Jelikož jde o děj izotermický, platí Boylůvp 0. S.h Mariottův zákon: pro výpočet hodnoty x dostaneme kvadratickou rovnici: Po dosazení:,, tento kořen nemá fyzikální význam Do obou nádob můžeme nalít vodu o objemu V = 2.Vo S.x = 2.S.h S.x = S.(2.h x) Po dosazení: V = 0,01.(2.0,8 0,75) m 3 = 0,0085 m 3 = 8,5 dm 3 =8,5 l 58\n59 b) Na jakou hodnotu je nutno zvýšit teplotu soustavy, aby vzduch úplně vytlačil vodu z nádoby B? Po zvýšení teploty na teplotu t 2 bude stav vzduchu v nádobě B popsán fyzikálními veličinami: p 2 = p o + h.ρ.g, V 2 = V 0 a platí stavová rovnice: T 2 = = ) Po dosazení: T 2 = 293,15 ) K = 316,13 K t 2 = 43,0 C 59\n60 Přírodní vědy moderně a interaktivně Skupenské změny G Gymnázium Hranice 1. V jedné nádobě je voda o hmotnosti = 5 kg a teplotě = 60 C. Ve druhé nádobě je voda o hmotnosti =1 kg a teplotě = 20 C. Obě nádoby jsou tepelně izolovány. Část vody se přelije z první nádoby do druhé; po ustálení teploty ve druhé nádobě se přelije voda téže hmotnosti zpět z druhé nádoby do první. Po ustálení teploty vody v první nádobě byla změřena teplota vody t = 59 C. a) Určete teplotu vody v druhé nádobě na konci děje. b) Určete hmotnost m vody, která byla přelévána. = 5 kg, = 60 C, = 1 kg, = 20 C, t = 59 C = 5kg, = 60 C =1 kg, = 20 C + m, t = 59 C a) Změna teploty v první nádobě na konci děje je ; voda odevzdala teplo: Protože soustava je izolovaná, přijala voda v druhé nádobě stejné teplo Q; nyní ale platí: c. Předpokládáme, že platí ZZE: c. c. Po dosazení: ) C = 25 C b) Voda o hmotnosti m odevzdá po přelití do druhé nádoby teplo: c. ; stejné teplo přijme voda v druhé nádobě: c. Předpokládáme, že platí ZZE: c. c. m = Pro přehlednost použijeme výsledek z a) = 25 C Po dosazení: m = kg = 2. V nádobě je voda o hmotnosti 1,5 kg a teplotě 80 C. a) Do nádoby přilejeme vodu o teplotě 20 C tak, že výsledná teplota vody v nádobě je 37 C. Určete hmotnost přidané vody. b) Místo vody přidáme do nádoby ledovou tříšť o teplotě 0 C. Určete hmotnost přidaného ledu, je-li výsledná teplota vody opět 37 C. c = 4,2 kj., 60


Co pomůže na novoroční kocovinu a jak jí předejít? | Svět Dnes\nCo pomůže na novoroční kocovinu a jak jí předejít?\nPR-leaders 29.12.2016 Co pomůže na novoroční kocovinu a jak jí předejít?2018-08-22T22:35:22+01:00 Zdraví, Zprávy\nLoučení se starým rokem a vítání roku nového bývá spojeno s pitím většího množství alkoholu. Výjimkou není ani míchání různých druhů alkoholických nápojů. Přemíra koktailů, destilátů, piva a vína si však vybírá svou daň. V lepším případě nás čeká novoroční kocovina, v horším dojde k otravě alkoholem. Přitom se lze nevolnosti po konzumaci alkoholu vyhnout. Poradíme vám, jak lze kocovině účinně předejít i jak se jí efektivně zbavit.\nKocovině je lepší předcházet!\nSnadno se to řekne, ale hůře se to provádí. Obvykle si kocovinu způsobíme svou nedisciplinovaností. Budete-li se důsledně řídit našimi radami, kocovina vás mine.\nZákladem prevence kocoviny je umírněné pití kvalitního alkoholu a jeho prokládání nealkem (nejlépe minerálními vodami) a nemíchat více druhů alkoholu. Dále se doporučuje nepít alkohol nalačno. Z pokrmů si vybírejte sytější a tučnější jídla. Velmi opatrně pijte bublinkové alkoholické nápoje. Bublinky totiž urychlují vstřebávání alkoholu do krve.\nVelký pozor si musí dávat ženy, opijí se totiž rychleji než muži. Měly by proto pít pomaleji a menší množství alkoholu než muži. Ženský organismus hůře zpracovává alkohol, pití má také větší dopady na ženské vnitřní orgány.\nSoučástí preventivních opatření proti kocovině mohou být i speciální přípravky (např. Anti Ethanol 07), které zakoupíte v lékárně. Berou se před konzumací alkoholu.\nKocovina je tu! Jak na ni vyzrát?\nCo si počít, když jste pití přehnali a zmůže vás kocovina? Po prohýřené silvestrovské noci potřebujete dostatek spánku. Osvědčeným vyprošťovákem je česneková polévka, naopak šálek kávy vám spíše přitíží. Tělo je po konzumaci alkoholu dehydrované a káva vás ještě víc odvodňuje. Raději neberte léky proti bolesti jako jsou třeba Aspirin či Ibalgin. Zmírní sice projevy kocoviny, ale mohou zhoršit žaludeční nevolnost. Rovněž se vyhněte léčbě kocoviny alkoholem. Tento vyprošťovák nefunguje, pouze si přitížíte. Žaludeční nevolnost zmírní sklenice vody s jedlou sodou a bylinkové čaje (např. heřmánkový či mátový). Pomohou vám i některé přípravky z lékárny (např. Samaritan, Vyprošťovák), které se berou po konzumaci alkoholu.\nhttps://svetdnes.cz/pomuze-novorocni-kocovinu-predejit/https://svetdnes.cz/wp-content/uploads/novoroční-kocovina-titulka-1024x692.jpghttps://svetdnes.cz/wp-content/uploads/novoroční-kocovina-titulka-150x150.jpg 2018-08-22T22:35:22+01:00 PR-leadersZdravíZprávyLoučení se starým rokem a vítání roku nového bývá spojeno s pitím většího množství alkoholu. Výjimkou není ani míchání různých druhů alkoholických nápojů. Přemíra koktailů, destilátů, piva a vína si však vybírá svou daň. V lepším případě nás čeká novoroční kocovina, v horším dojde k otravě alkoholem. Přitom se lze nevolnosti po...PR-leadersMari khawajahkhawajah@seznam.czAdministratorSvět Dnes\n« Dejte si předsevzetí do roku 2017, které vám změní život: Přihlaste se na pomaturitní studium angličtiny.\nDřevěné brikety jsou ekologickým a moderním palivem »


7 z nejvíce epických bojů z Bollywood filmů - Kino\n7 z nejvíce epických bojů z Bollywood filmů\nIndické filmy - tzv. Bollywood - se staly slavnými po celém světě pro množství naprosto neuvěřitelných bitevních scén. Každá ninja může závidět schopnost místních hrdinů švihnout všechny části těla při šokovém tempu.\n(Celkem 7 videí)\nEpická úroveň: 91\nKouzelný krystal nespí darebáka Chána. Synové statečného učence přicházejí na jeho obranu! Karate! Temné síly! Světová spravedlnost! Všechno bylo smícháno v Oblonském domě.\nEpická úroveň: 118\nJeden hloupý Brahmin, který pracoval na částečný úvazek jako právník, miloval v životě dvě věci: krásnou přítelkyni a surfování po internetu. Přítel Brahmin odešel, ale World Wide Web představil překvapení. Jedna ze stránek, jak se ukázalo, byla napsána samotným bohem smrti.\nEpická úroveň: 178\nDěj tohoto filmu je malý popis. Zde je vše, co má být nejúžasnějším mistrovským dílem na světě (ve výchozím nastavení jsou všechny indické malby). Malé dítě se narodí v chrámu Krišny a dostává svou sílu. Obtížný dělá rostoucího bojovníka na peřejích bojů mafie. Co se stane dál, není příliš jasné. Ale zápasy jsou kladeny na nejvyšší úroveň Bollywoodu!\nEpická úroveň: 324\nPo sedmdesát let, průměrný darebák zabíjí dobré lidi jeden po druhém (a kde on jen, bastard, vezme sílu). Náhle, téměř odnikud, se objeví protagonista, který touží po tom, aby se oženil s dcerou darebáka. Scoundrel proti. Hrdina trvá na tom. Dcera vzlyká. Diváci se obdivně dívají na bitevní scény - a co jim zbývá.\nEpická úroveň: 530\nČestný inspektor Singham se snaží čelit nejskvělejší indické mafii (ano, je tam jedna). Celé okolí odradí statečného policisty od sebevražedných opatření - ale on, stejně jako hrdina, je neústupný.\nEpická úroveň: 715\nČepel, kovaná bohem války, spadá do rukou čestného, ale chudého a osiřelého prodejce ze supermarketu. Stává se, jako by to nebylo včas: právě teď je hlavní hrdina unesen hlavní mafií. Neví, s kým kontaktuje!\nEpická úroveň: převrátí se\nSkromný a upřímný Diya nechce hrát podle pravidel modelového obchodu. Překvapuje každého, včetně rodičů a neodbytného partnera ve střelbě. Na záchranu přijde stará přítelkyně: kulturista Lingsean. Kulturista! Film se právě připravuje na vydání, ale už na něj čekáme - a radíme Vám.\nhttp://bestenliste.info bestenliste.info © Kino 2019


Domeček Valerie, pronájem chaty Velké Losiny - ubytování Jeseníky, 14746\nDomeček Valerie - ubytování Velké LosinyUbytování v Jeseníkách, Domeček Valerie k pronajmutí.Ubytování Jeseníky\nobjekt č. 14746 2 až 5 osob | 2 ložnice\nS obcí Velké Losiny je pevně spjata bohatá historie a velké množství historických památek a zajímavostí. Obec patří k nejstarším v šumperském okrese a její vznik se datuje rokem 1351,kdy zdejší fara připadla k litomyšlskému biskupství. Dějiny obce jsou dlouhodobě spojeny s rodem Žerotínů, kterým od druhé poloviny 15.století patřila obec nejprve jako zástava, ale od r. 1507 již jako pevná součást jejich majetku. Od tohoto období do současnosti vyrostly v obci její nejvýznamnější historické dominanty, mezi které patří zámek, ruční papírna, farní kostel, církevní a světské stavby a termální lázně.\nPřijměte, prosím, pozvání na procházku obcí a poznejte některé z nich.\nCentrum domu je v obývacím pokoji s kuchyňským koutem, přístrojově dostatečně vybaveným\nV domě jsou dvě ložnice, jedna je rodičovská s dvoulůžkem, ve druhé ložnici (dětský pokoj) je patrová postel a jedna postel individuální.\nZ ložnice rodičů a z obývacího pokoje je možný vstup na zastřešenou terasu s jídelním stolem a židlemi.\nV objektu je jedna koupelna s umyvadlem, sprchovým koutem, bidetem a WC. Ručníky jsou k dispozici každému hostu.\nDům je vytápěn elektrickými olejovými radiátory.\n1)\tCesta autem:\na)\tZe Šumperka výjezd směr Ostrava po silnici č. 11 a v Rapotíně odbočíte vlevo, směr Jeseník po silnici č. 44,\nb)\tOd východu zase přes Rýmařov, Sobotín a v Rapotíně prudce vpravo na zmiňovanou silnici č. 44\npak už jen 5,5 km a jste ve Velkých Losinách.\n2)\tVlakem se díky elektrifikaci trati do Koutů nad Desnou otevřel bezproblémový dojezd až do Velkých Losin. Stačí, když odkudkoliv dorazíte do Olomouce, případně do Zábřehu na Moravě a tam přestoupíte na regionální trať Olomouc - Kouty nad Desnou. Vystoupíte na zastávce Velké Losiny – nádraží, odkud můžete k nám dojít pěšky, je to cca 500m.\n3)\tAutem nebo pěšky odbočíte z hlavní cesty na ul. Lázeňskou (odbočka kolem hotelu ISTRIA), která vás přivede k hlavní bráně lázní. Před ní odbočíte vpravo do ulice Komenského, po levé straně budete míjet lázeňský park, parkoviště, které slouží Termálnímu koupališti a po 30 m od něj je odbočka doleva, na plotě je název ulice Kosmonautů (slepá ulice). V ní budete pokračovat pořád rovně, nahoru k lesu. Privat Pod Skalkou je čtvrtý dům vpravo.\nObchody s potravinami ZDE KUP, COOP, speciální obchod s krajovými specialitami (sýry, klobásy aj. dobroty), obchůdky s potravinami a oblečením vietnamských obchodníků,\nObývací pokoj s kuchyňským koutem: lednička, myčka, indukční čtyřplotýnková varná deska, multifunkční trouba s mikrovlnným ohřevem, toustovač, topinkovač, kapslový kávovar Dolce Gusto, přiměřené množství nádobí, rohová sedací souprava s rozkládacím konferenčním stolem a židlemi, LCD TV, WIFI.\nDětský pokoj má pod oknem rohový psací stůl, kde je možno pracovat na PC nebo může sloužit dětem ke hraní.\nV obou ložnicích jsou skříně na uložení oblečení.\nKoupání v termálním koupališti, Minigolf, prohlídka zámku, ruční papírny, muzea silnic, v Loučné nad Desnou bouling (cca 5 km),\nK novějším atrakcím patří nedaleké rozhledny v Rapotíně (Bukovka) a rozhledna Háj u Šumperka. Velice chutnou a voňavou atrakcí je Velkolosinská pralinka s fantastickými zákusky a koláčky k výbornému kafíčku. Pro žíznivé výletníky zde vaří pivo místní minipivovar ZLOSIN. Za zmínku stojí přečerpávací elektrárna Dlouhé stráně, stezka v oblacích na Dolní Moravě a nově k ní přibude nejdelší most pro pěší na světě. Stavbu visuté lávky poblíž Stezky v oblacích, která u některých ochránců přírody vyvolává rozpaky, právě dokončuje turistický resort na Dolní Moravě. Přibude k ní i naučná stezka.\nV širším okolí jsou i jeskyně Na pomezí a Na špičáku. Nudit se u nás, v Jeseníkách, určitě nebudete,\nZálohová platba 50 % z ceny pobytu splatná do 14 dnů před zahájením pobytu.\nDoplatek pobytu bude realizován při příjezdu na místo buď bleskovým převodem na účet nebo v hotovosti, zároveň s vratnou kaucí 2000 Kč.\nV případě, že bude rezervace zrušena ve lhůtě kratší než pět dnů, záloha nebude vrácena.\nK ceně za ubytování nutno připočíst částku za úklid při obsazení 2 lidmi částka 250 Kč a nad 2 osoby poplatek za úklid ve výši 500,00 Kč.\nTelefon: +420 606 901 295\nAdresa: Kosmonautů 736, 78815 Velké Losiny | GPS chaty: 50.03688N, 17.0409E - otevřít větší mapu\nautobus Velké Losiny centrum (400m)\nvlak Velké Losiny centrum (450m)\nrestaurace Velké Losiny u Papírny (600m)\nlyžařský vlek Kouty nad Desnou\nobchod Velké Losiny centrum (Coop) (350m)\npošta Velké Losiny centrum (450m)\nnákupní centrum Šumperk, (11 km)\nbankomat Velké Losiny centrum (380m)\nHodnocení a recenze: Domeček Valerie\nDomašov : Jakubovice : Valštejn : Raškov : Brníčko : Linhartovy : Rýmařov - Harrachov : Dolní Bušínov\nNacházíte se na stránce ubytování Velké Losiny v Jeseníkách, objekt: Domeček Valerie, chata k pronajmutí.