Kulečník karambol TOURNAMENT 190 - karambolový stůl | Kup nebo prodej s.r.o.\nKulečník karambol WINNER 160 Stabilní závodní kulečníkový stůl krásný ve své jednoduchost...\nKulečníkové poolové sukno SIMONIS 7... SIMONIS POOL 760 – šíře 195 cm Vynikající závodní sukno znač...\nVrstvená lepící kůže SUISEI 14 mm, ... Cenově výhodná kvalitní vrstvená lepící kůže SUISEI - průměr...\nVarianta: Kulečník karambol TOURNAMENT 180 - karambolový stůl Kulečník karambol TOURNAMENT 190 - karambolový stůl Kulečník karambol TOURNAMENT 200 - karambolový stůl Kulečník karambol TOURNAMENT 210 - karambolový stůl Kulečník karambol TOURNAMENT 284 - karambolový stůl\nProfesionální kulečníkový stůl vyrobený ve spolupráci předními hráči kulečníkového sportu. Jednoduchý design, který neruší hráče při maximálním soustředění na hru. Robusní konstrukce stolu a masivní ocelový rám zaručují vynikající herní vlastnosti. Kulečník je schválený hráči Českomoravského billiardového svazu ČMBS. TECHNICKÁ SPECIFIKACE STOLU: Velikost hrací plochy190 x 95 cmVnější velikost stolu221 x 126 cmVýška stolu78 cm *Výška stolu s krycí deskou80 cmVáha stolu240 Kg * Dle mezinárodních pravidel EPBF se výška poolového stolu s krycí deskou pohybuje v rozmezí 78 až 82 cm. S ohledem na použití kulečníku s krycí desky, jako jídelní stůl, lze výšku kulečníkového stolu upravit dle přání zákazníka. Hrací plocha kulečníku: 1-dílná italská břidlicová deska o síle 19 mm. Břidlice je jediný schválený materiál evropských a světových kulečníkových organizací ČMBS,CEB, EPBF. Vyvažování kulečníku - Kulečníkový stůl má dvojí vyvažování 1. dilatační otočné patky skryté v nohách kulečníku 2. výškově stavitelné šrouby v rámu stolu. Přesné vyvážení provádíme strojní vodováhou s přesností 0,15mm/1m. Mantinely a boky kulečníku vyrobené z masivního dubového dřeva. Korpus kulečníku je povrchově upravený dubovou dýhou. Na přání jiné druhy dřevin - Buk, Borovice, Třešeň, Jasan, Americký ořech, Teak, Jatoba, atd. Povrchová úprava - moření a lakování. Na přání může být povrchová úprava provedena olejem nebo voskem. (vybravou úpravu uveďte do poznámky v objednávce) Kulečník je potažený rychloběžným karambolovým plánem OPAL FAST TECH. Na přání zákazníka za příplatek karambolová plátna Iwan Simonis, universální plátno LE Cardinal, atd. (vybrané plátno a barvu uveďte do poznámky v objednávce) DOPLŇKY - MULTIFUNKČNÍ KULEČNÍK Krycí deska na kulečníkovém stole může sloužit k mnoha různým aktivitám. Například jako jídelní nebo pracovní stůl, karetní stůl nebo stůl, na kterém můžete hrát různé společenské hry. Více informací a fotek naleznete zde. Pingpongová deska slouží jako další zábavné rozšíření ke klasickému kulečníku. Lze umístit na karambol i pool do velikosti 8ft . Rychlá proměna kulečníkového stolu na stolní tenis. Více informací a fotek naleznete zde.Karambolová vložka slouží jako rozšíření pro majitele poolových kulečníkových stolů o hru karambol. Karambolová vložka lze použít do všech typů a velikostí poolových stolů. Více informací a fotek naleznete zde. STOJANY A ZÁVĚSY NA TÁGA. Na přání vyrobíme v barvě kulečníku různé druhy závěsných a stacionárních stojanů a držáků karambolových a poolových tága a koulí. Více informací a fotek naleznete zde. Hledáte typ na pěkný dárek? Darujte kulečník. Připravíme Vám krásný dárkový poukaz s fotkou kulečníkové stolu. Ke každému objednanému kulečníku od nás ZDARMA získáte: základní příslušenství - koule, 2x tága, 5x kulečníková křída stěhování, odbornou montáž a vyrovnání kulečníkového stolu odborné zaškolení a informace o údržbě kulečníkového sukna, koulí, tág a ostatního příslušenství ukázkovou hru 4-násobného mistra ČR kulečníkové hře 20% slevu na následné servisy kulečníku (výměnu plátna na hrací ploše a mantinelech TIP: Kompletní obrázkový přehled všech typů kulečníků můžete vidět ZDE\nKulečníku SPIRIT vznikl ve spolupráci se zákazníky a v souladu s jejich požadavky na ...\nSnooker LUXURY TOP 12ft\n249 990 Kč Koupit


TJ Prazdroj Plzeň - FC Chotíkov 1932 B, 25.kolo , Plzeňský | Plzeň - Město | Okresní přebor , 2018-2019 | fotbalunas.cz\nD. Dergachov 57.\nP. Matula 67.\n42. P. Čech\n88. J. Bříza\nPrazdroj doplatil na koncovku a s béčkem Chotíkova získal jen bod\n57. D. Dergachov , 67. P. Matula - 42. P. Čech , 88. J. Bříza\nFotbalisté Prazdroje se na jaře trápí a to se nezměnilo ani proti béčku Chotíkova. Domácí sice byli většinu zápasu aktivnější a ve druhém poločase otočili skóre z 0:1 na 2:1, hosté však v závěru vyrovnali a v penaltách brali druhý bod oni.\nHosté přežili šance soupeře a sami před přestávkou udeřili\nV předposledním kole svedl los dohromady týmy, které na jaře moc bodů neuhráli. Aktivnějším týmem byl od začátku Prazdroj. Domácí hráli dobře po stranách, posílali před bránu nebezpečné centry, ale samotné zakončení vázlo. To hosté mnoho nepotřebovali, když je ke střele zpoza šestnáctky poslal do vedení Pavel Čech. V závěru poločasu domácí tlak ještě zesílil. Pavlíček a Litványi hlavičkovali z dobrých pozic, skórovat však nedokázali a po nich měl velkou smůlu Matula. Jeho rána z hranice pokutového území totiž skončila na spojnici břevna a tyče a branková konstrukce pak zastavila i přímý kop stejného hráče.\nPrazdroj skóre otočil, v závěru však přišel o výhru\nPo změně stran nápor Prazdroje pokračoval. V 57. minutě konečně přišla i odměna v podobě gólu, na 1:1 vyrovnal ranou zpoza šestnáctky Dmytro Dergachov. O deset minut později pak dokonal dokonce obrat Patrik Matula. Hosté toho po změně stran směrem dopředu mnoho nevymysleli. V 88. minutě se však své šance dočkali. Pomohl jim rohový kop, po němž zužitkoval závar před domácí bránou Jakub Bříza – 2:2.\nChotíkov zvládl penalty lépe\nZápas musely rozhodnout až penalty. V nich zvítězil poměrem 5:4 Chotíkov, jehož hráči si tak odvezli domů druhý bod.\nPatrik Matula (hráč):\tDo zápasu jsme šli s tím, že bychom chtěli konečně vyhrát a od úvodních minut jsme se tlačili dopředu. Do šancí jsme se dostávali zejména ze stran, ale nedařilo se nám akce zakončit gólem. Hosté z jedné z mála šancí vstřelili gól po střele z vápna. Poté jsme ještě přitlačili. Ondra a Jarda měli šance hlavičkou, já nastřelil spojnici po střele z vápna a tyčku z přímáku. Druhý poločas byl ještě víc na jednu stranu a konečně jsme se prosadili po hezké střele zpoza vápna. Zanedlouho jsem se konečně trefil taky. Hosté za druhou půli pomalu nevystřelili na bránu, když následně udeřili po závaru z rohu. V penaltách byli šťastnější hosté. Naše forma a produktivita na jaře byla strašná a můžeme být rádi za body získané na podzim.\nA. Dejmek [-] - J. Pavlíček [-] , P. Matula [-] , D. Dergachov [-] , P. Hyneš [-] , M. Ranš [-] , O. Litványi [-] , L. Sedláček [-] , T. Vyrobik [-] , P. Kratochvíl [-] , M. Tureček [-]\nK. Pachl [-] - P. Čech [-] , J. Bříza [-] , P. Malata [-] , J. Kastl [-] , M. Hauer [-] , D. Vacek [-] , P. Maruš [-] , D. Smutný [-] , M. Rubáš [-] , M. Tříkač [-]\nHráči zápasu: P. Matula - J. Bříza .\nPočet diváků: 30. Rozhodčí: Adamčík Miroslav - KŘEPELKA Petr (N), HAUER Pavel (N).\nOběma týmům se teď moc nedaří, ale vyhrají domácí.\nP. Vacek 16:40 17.9.2019 Tip: výhra domácích Union Plzeň P. Vacek 16:40 17.9.2019 Tip: výhra domácích Lhota P. Vacek 16:40 17.9.2019 Tip: výhra domácích Druztová P. Vacek 16:40 17.9.2019 Tip: výhra hostů Rapid P. Vacek 16:40 17.9.2019 Tip: výhra domácích Plzeň-Litice


Jarní prázdniny můžete strávit v muzeu. Nudit se určitě nebudete - Zlínský deník\nJarní prázdniny můžete strávit v muzeu. Nudit se určitě nebudete\nPokud podobně jako mnoho jiných rodičů řešíte otázku, co si počít s dětmi během prázdnin, může být tou správnou volbou návštěva Muzea jihovýchodní Moravy ve Zlíně. Kromě expozice Princip Baťa a krátkodobých výstav zde totiž oddělení muzejní pedagogiky pamatovalo právě na dílny pro děti.\nJarní prázdniny můžete strávit v muzeu. Nudit se určitě nebudete | Foto: Silvie Lečíková, Muzeum jihovýchodní Moravy ve Zlíně\nUž v sobotu 29. 2. se budou ve výstavě Příběh železa vyrábět Tepané keltské šperky. Díky inspiraci keltskou mytologií a horoskopem těchto vyhlášených kovotepců si děti zhotoví vlastní jednoduchou ozdobu. Ideální pro děti od 8 let.\nZcela jiné téma bude mít 3. března - Jeden den baťovského učně. V tomto programu pro rodiny s dětmi prožijete jeden den mladého baťovského muže - a to doslova. Teorii si nastudujete hravou formou při deskové hře v expozici Princip Baťa, a pak si na vlastní kůži vyzkoušíte některé činnosti, které patřily k životu učňů. Program doporučujeme pro děti ve věku 6 – 14 let.\nVe čtvrtek 5. 3. se s muzejními lektory vrátíme k příběhům o tajemných permonících na dílně Pohádkové brože. Díky příběhům a malému divadelnímu představení nám budou tito strážcové štol předlohou při zhotovení malé brože.\nVšechny dílny se konají ve 14. budově 14|15 BAŤOVA INSTITUTU ve Zlíně od 10 do 16 hodin s polední pauzou. Vstupné 59 Kč, snížené 39 Kč a rodinné 129 Kč je také příznivé.\nNovou sezónu zahájilo na startu letních prázdnin městské koupaliště ve Valašských Kloboukách. Za…\nKuchaři (kromě šéfkuchařů), 25 000 Kč Ostraha prodejny, 17 500 Kč Zdravotní laboranti, 30 000 Kč Zedník, 25 000 Kč Operátoři ve výrobě, 25 000 Kč Obsluha strojů a zařízení, 40 000 Kč Pracovník/pracovnice v sociálních službách/nepedagogický aktivizační pracovník/pracovnice, 28 360 Kč Telefonisté, 15 000 Kč\nVolkswagen Passat první majitel, koupeno v I Škoda Octavia první majitel, servisní knížka, koupeno v D, nehavarované Volkswagen Golf první majitel, servisní knížka Renault Scenic první majitel, servisní knížka Renault Scenic první majitel, servisní knížka Renault Koleos první majitel, servisní knížka, koupeno v I Renault Modus první majitel, servisní knížka, koupeno v I Renault Megane první majitel, koupeno v CZ


VYJÁDŘENÍ K PRODEJI LIMITOVANÉ EDICE MĚSÍČNÍHO STÍNU - Comics Centrum\nVYJÁDŘENÍ K PRODEJI LIMITOVANÉ EDICE MĚSÍČNÍHO STÍNU\nVážení čtenáři, mnozí z vás jistě zaznamenali, že spuštění prodeje 110 kusů speciální limitované edice Měsíčního stínu, jež bylo naplánované na 2. listopadu 2020 večer, se zkomplikovalo a zpozdilo.\nStalo se tak z důvodu, že někteří nakupující použili k přihlášení na naše webové stránky boty. Díky tomu se do nich přihlašovaly některé účty několikasetkrát a zároveň naše stránky zasáhly v tentýž čas i flood DDOS attacky.\nPřestože naše webové stránky nárazový přístup zákazníků běžně zvládají (spuštění kolosálních knih, Černý pátek apod.), takové množství přístupů (v řádech tisíců) již bohužel zvládnout nemohly. Po celou dobu jsme se snažili boty eliminovat, ale i my sami jsme v jednu chvíli ztratili k systému zcela přístup a marně jsme se pokoušeli prodej zastavit.\nDíky tomu došlo v jeden moment k mylnému zveřejnění zprávy o zrušení prodeje a uvedení některých z vás v omyl. Tuto zprávu jsme z důvodu přetíženosti systému nemohli odstranit. Stejně tak jsme nedokázali zastavit e-shop, i ten se stal pro nás po nějakou dobu zcela nepřístupným.\nPečlivě jsme přes noc prošli všechny uskutečněné objednávky a zjistili jsme, že zhruba 90 % výtisků si stihli před totálním kolapsem systému objednat naši pravidelní zákazníci. U zbývajících deseti procent nejsme schopni určit, zda jde o pravé či falešné profily, ale vzhledem k výše uvedenému množství takovýchto objednávek jsme se rozhodli je považovat za pravé, abychom nepoškodili dobře smýšlející zákazníky, kteří náš e-shop navštívili poprvé. Máme od některých zákazníků zprávu, že se jejich objednávka chybou systému uskutečnila dvakrát, proto zkusíme obvolat ty, jichž se to týká.\nZávěr je tedy následovný: USKUTEČNĚNÉ NÁKUPY JSOU PLATNÉ A NOVÝ PRODEJ SE KONAT NEBUDE.\nVelice nás mrzí, že ač někteří z vás přistupovali k nákupu limitek férově, nakonec se na ně nedostalo. Na druhou stranu, od samého počátku propagace speciální limitované edice Měsíčního stínu bylo anoncováno, že se jedná o omezený počet 110 kusů, a tudíž je to riziko, se kterým se musí počítat. Takový už je úděl speciálních limitovaných edic. Proto jsme také do prodeje naplánovali i standardní edici tohoto titulu, která vás, jak věříme, také potěší.\nNa závěr jen dodáme, že se všem nepříjemným záležitostem předejít nedá. Chtěli jsme maximálně eliminovat koupi knih na spekulaci (omezením maximálního počtu speciálních edic na jeden kus na objednávku), a to zřejmě vedlo některé kupující k použití přihlašovacích botů, kteří následně přetížili naše internetové stránky.\nBez ohledu na neregulérní přístupy byl o tuto speciální limitovanou edici velký zájem, který jsme opravdu nečekali. Drtivou většinu z vás, co jste si ji objednali, známe a jsme rádi, že z ní budete mít radost. Doufáme, že na vás ostatní se usměje štěstí příště.\nPřes vzniklé potíže věříme, že si naše knihy budete užívat i nadále.\nVaše Comics Centrum


JAS 3:0 SUM | JKH GKS Jastrzębie - DRACI PARS ŠUMPERK (O pohár RT TORAX) | Onlajny.com\nStředa 07.08.2019, 16:00 • RT TORAX ARENA • O pohár RT TORAX\n1.65 4.8 3.37\nZatím Na počtenou! (18:12:52)\nV tomto zápase byli ze začátku aktivnější hráči Šumperku. Po prvním gólu polského týmu z Jastrzebie se ale obraz hry naprosto otočil a "Jestřábi" si tak připisují naprosto zasloužené vítězství v poměru 3:0.\nPřed námi je poslední půlminuta tohoto zápasu.\nTak je tady ještě jeden gól. Ránu MARTINA KASPERLIKA smolně tečoval Daniel Kabelka a puk zaplul do pravého horního rohu Halodovy branky. Asistence: Dominik Jarosz.\nZápas se už dohrává vážně jen z povinnosti.\nJastrzebie v plném počtu.\nDaniel Spratek se snažil Marka překvapit střelou pod horní tyč. Střílel ale z přílišného úhlu a trefil jastrzebského gólmana do ramene.\nVyloučení v týmu JKH GKS Jastrzębie (Marek – 2 min., zdržování hry / posunutá branka). Trest odpyká Jarosz.\nAč hrají šumperští Draci přesilovku, nevypadá to tak. Jastrzebští se v pohodě brání a sem tam se také vydají do útoku.\nVyloučení v týmu JKH GKS Jastrzębie (Misterkiewicz – 2 min., podrážení).\nŠumperk ve čtyřech.\nGórného dělovka našla pouze betony šumperského gólmana.\nOddechový čas pro Jastrzebie.\nVyloučení v týmu Draci Šumperk (hráčská lavice – 2 min., příliš mnoho hráčů). Trest odpyká Matěj Haloda.\nMilan Ostřanský vyjel s pukem mimo své obranné pásmo a chtěl pokračovat směrem k bráně. Puk mu však přeskočil hůl.\nBranky a nahrávky: 16. Urbanowicz (Walega), 20. Kostek (Rohtla, Behula), 58. Kasperlik (Jarosz)\n12:43 JAS 2 Walega, zdržování hry / posunutá branka\n15:15 JAS 1:0 Urbanowicz (Walega)\n17:37 SUM 2 Kabelka, podrážení\n19:34 JAS 2:0 Kostek (Rohtla, Behula)\n24:13 JAS 2 Jarosz, podrážení\n26:24 SUM 2 Jaroš, hákování\n36:10 SUM 2 Žák, vysoká hůl\n47:55 SUM 2 Řezáč, sekání\n48:43 SUM 2 lavice, příliš mnoho hráčů, odpyká Haloda M.\n52:03 JAS 2 Misterkiewicz, podrážení\n54:05 JAS 2 Marek, zdržování hry / posunutá branka, odpyká Jarosz\n58:00 JAS 3:0 Kasperlik (Jarosz)


Jak jednoduše bezpečně zapsat hesla na papír | Mít vše hotovo.cz\nJak jednoduše bezpečně zapsat hesla na papír\nBy\tadmin\ton\t17. 9. 2012\tin\tNástroje\twith\tkomentářů 17\nCelkový počet čtenářů: 5 850\nPotemnělý průchod, podezřelé individuum. Vytahuje z peněženky peníze a hází na zem neužitečné doklady a karty. A co se tu nenajde, karta a u ní i malinkatý papírek s PINem. Neuvěřitelné štěstí. A účet je vyprázdněn.\nJiž delší dobu se s vámi chci podělit o velmi praktický způsob jak si uchovávat svá hesla v bezpečí.\nJe samozřejmě možné, nikdy hesla a piny nezaznamenávat a vše si pamatovat. Ale ruku na srdce – s třetím účtem u čtvrté karty, internetového bankovnictví a bůh ví čeho – je těch hesel trochu moc.\nDále existuje řada programů, která vám umožní vaše hesla uchovávat zašifrovaná, chráněná pouze hlavním přístupovým heslem. Má to pouze dva háčky.\nJednak musíte věřit výrobci programu, že použil přiměřenou odolnost šifrování, že nic nezanedbal a obecně vůbec věřit.\nA co je hlavní problém, program musí být na fungujícím zařízení. A přiznejme si, když je to nejvíc třeba, tak náš elektronický mozek dofunguje.\nPředpokládám, že na tomto webu se vyskytuje množství lidí, kteří věří více papíru.\nJe možné si hesla bezpečně zapsat na papír?\nJde to s větší mírou bezpečí, než byste si mysleli.\nExistuje totiž XOR – jednak zkratka matematické operace a jednak jediná, matematicky průkazně nerozluštitelná šifra. (Pro hnidopichy, pokud je heslo delší než šifrovaný text tak absolutně, pokud je třeba heslo rotovat, tak úměrně počtu opakování… Kdo chce dál zkoumat, doporučuji jakoukoli učebnici matematické logiky.)\nA není třeba ani kalkulačky, ani počítat, stačí mít k dispozici dvě tabulky, tužku a papír.\nDál již vše vysvětlím na příkladu:\nChci zašifrovat můj pin k bankovnictví: „45AB“ a mé hlavní heslo které si pamatuji (jediná věc co si musím zapamatovat) je „Snadno“\nPoužiji ASCII tabulku, která převádí znaky na dvojici hexadecimálních čísel,\na tabulku funkce XOR.\nProtože „45AB“ je kratší než „Snadno“, použiji z hesla jen znaky „Snad“, pokud bych chtěl kódovat „45AB45AB“ musím začít heslo opakovat, použil bych tedy „SnadnoSn“.\nA nyní již samotný postup zakódování.\nNejdříve Pomocí ASCII tabulky jednoduše převedu oba texty do HEX čísel:„45AB“ odpovídá zápisu „34354142“, „Snad“ odpovídá „536E6164“.\nZapíši si tato čísla pod sebe a začínám v XOR tabulce vyhledávat výsledky.\nPIN (Sloupec) 3 4 3 5 4 1 4 2\nHeslo (Řádek) 5 3 6 E 6 1 6 4\nZašifrované (Výsledek) 6 7 5 B 2 0 2 6\nA máme tedy zašifrovaný pin „675B2026“ který si můžeme bez obav poznamenat.\nCo když potřebujeme znát svůj pin? Jednoduše, si pod zašifrovaný pin zapíši své hlavní heslo (převedené do ASCII zápisu) a znovu provedu (podle tabulky) operaci XOR\nZašifrované (Sloupec) 6 7 5 B 2 0 2 6\nPIN (Výsledek) 3 4 3 5 4 1 4 2\nA máme výsledek, „34354142“ který mi stačí převést pomocí ASCII tabulky zpět na znaky a mám zase svůj nezapamatovatelný pin „45AB“.\nA to je vše, jednoduché, rychlé, nerozluštitelné, bez jediné matematické operace a vždy dostupné.\nDoufám, že jsem vám tímto jednoduchým trikem pomohl rozšířit způsoby využití papírového diáře.\nMějte firmu pod kontrolou.\nBezpečně a vždy online se sytémem Evidio.\nDaniel Holešínský napsal:\n17. 9. 2012 (06:32)\nAsi bych to shrnul – pokud se lístek dostane do ruky osobě, které nemá o programování ani páru, dobrá :) Pokud si napíšete svoje hesla do diáře a ten se dostane do ruky (třeba v kanceláři) někomu znalému – špatně. Shrnutí např na stackoverflow zde: http://stackoverflow.com/questions/1135186/whats-wrong-with-xor-encryption\n17. 9. 2012 (06:33)\nKrátce – nikdy nepoužívejte stejné heslo, nebo jednoduché heslo na více textů\nJán Mlynár napsal:\n17. 9. 2012 (07:36)\nTa absolutní bezpečnost šifry XOR má ještě dvě podmínky, se kterými je zde problém – heslo musí splňovat charakteristiky náhodné posloupnosti (nikoliv pseudonáhodné) a může být použito jenom jednou. Když budu předpokládat , že heslo i PIN jsou čitelné řetězce, bude ke zjištění hesla stačit pár zašifrovaných PINů a trochu času…\n17. 9. 2012 (08:01)\nTo ne, prosím. Když už musíte mít heslo na papíru, napište si je a uložte k věci, kterou nejvíce chráníte. Třeba k platební kartě, telefonnímu seznamu milenek apod. Každý něco takového má\n17. 9. 2012 (09:33)\nIdea zajímavá, ale než bych daný PIN dekódoval u bankomatu, tak bych byl zlynčován za mnou vytvořenou frontou.\nPetr Švimberský napsal:\n17. 9. 2012 (10:02)\nPane Holešínský, dovolil bych si silně nesouhlasit. Ať padne kumukoli do jakýchkoli spárů, pokud je vaše Primární heslo delší, než šifrovaný text, neexistuje žádná možnost jak zakódovaný text rozluštit. V vámi odkazované diskusi jen a pouze propírají možnost prolomení, kterou jsem v článku naznačil. XOR není všespásné, ale je to rychlé, praktické a bezpečné, právě pro kryptování na papír a tužkou.\n17. 9. 2012 (10:09)\nJeště dodatek, nebavím se vůbec o kryptování na PC, o kryptování dlouhých sekvencí, tedy užití statistických metod na takto malý vzorek (předpoklad v diáři si na papír potřebuji poznamenat max 50 zpráv nepřesahující více jak 2-3x délku primárního hesla) nelze mluvit.\nLe Papier Blanc napsal:\n17. 9. 2012 (11:37)\n“ rychlé, praktické a bezpečné“\n– Rychlé a praktické? Vždyť k tomu potřebujete kódovací tabulky a papír!\n– Bezpečné? Kam si zapíšete ten klíč?\nDle mého názoru: i po smazání ranních chyb je to stále výrazný overkill s ohledem na účel. Co zkusit Cézarovu šifru v kombinaci s 3 pokusy pro zadání PIN?\n17. 9. 2012 (20:12)\nHesel má každý tolik, že jejich uchovávání na papíru je nepraktické.\nAutor má výhradu, že autorovi programu musím věřit, což je pravda, ale sílu této výhrady mohu velmi snížit tím, že použiji Open Source program, což stručně znamená, že je veřejně dostupný zdrojový kód takového programu a je tedy pravděpodobné, že na planetě Zemi by se našel šťoura, který by ve zdrojovém kódu našel zadní vrátka, kdyby tam nějaká byla.\nDalší výhrada jest, že musí ono elektronické úložiště fungovat, což je taktéž pravda, a proto je potřeba mít taková data uložena duplicitně i jinde.\nI s vědomím těchto dvou bodů mi připadá rozumnější mít hesla uchovaná v elektronické podobě. Konkrétně doporučuji program pro uchovávání hesel ze zdroje http://keepass.com, eventuálně navíc jeho databázi mít uloženou v kryptovaném souboru (nebo partition) vytvořeném programem ze zdroje http://www.truecrypt.org/ . Obé jest Open Source.\nA heslo od těchto programů si pamatovat, nebo si je někde poznačit. Pokud si je někam napíšete, tak si v zápise zaměnit některá písmena a číslice za jiná (samozřejmě si musíte pamatovat způsob, jak jste to provedli). Pokud to heslo zní dostatečně blbě, tak si to nemá šanci nikdo odvodit.\nS uvedenými softwary-soubory obsahující hesla je vhodné manipulovat pouze na elektronických zařízeních, která máte plně pod kontrolou a v dobrém stavu, nikoliv v internetové kavárně, u zaměstnavatele (pokud nejste zrovna jeho správce sítě) apod.\n18. 9. 2012 (09:01)\nJán Mlynár + další chytří:\nProsím předveďte, pokud mi zde napíšete mé primární heslo, a rozkódované sekvence, máte u mne láhev jakéhokoli pití (tedy po konci prohibice)\nZaheslovaný řetězec č1. : 2b0f011e005e44181a0016567e575c\nZaheslovaný řetězec č2. : 16001807580c084a\nZaheslovaný řetězec č3. : 2d1402194d40084a\nZaheslovaný řetězec č4. : 16001807580c084a04070814341459550102\nZaheslovaný řetězec č5. : 16001807580c084a040708143414585e0a01\nMichal: rozkódovat 4 znaky (zkuste si to) jde s trochou praxe za 30 sec, stačí si na řádek pod heslo lípnout postit – není třeba opisovat kryptovaný text, po čase si stejně pamatujete své hlavní heslo v hex, takže jde jen o to napsat rovnou xorovaný výsledek a pak to jednoduše s ASCII tabulkou přečíst(zapsat jinam)\nTakže já při tom opravdu napíšu jen jeden řádek na postit a to je rovnou výsledek – rychlovka.\nLe Papier Blanc: nevím jakých ranních chyb, ale pro zaznamenání pinu a hesel k bankovnictví mi to příjde praktické.\nCo se týče potřeby papíru, myslím, že jsem v článku dostatečně napsal, že jde o nástroj pro lidi co používají papírový diář.\nTedy mít zde zacvaklý list s dvěma tabulkama pod sebou a seznamem zakryptovaných hesel mi nepříjde náročné.\nCo se týče bezpečnosti OSS – v zásadě souhlas, ale dokud si to nezkontrolujete osobně, pak to není absolutní.\nMě už umřel mobil / nb tolikrát, zrovna když jsem něco potřeboval…. navíc, když už si vedu papírový diář a papírový systém…\nkeepass.com – vypadá zajímavě, děkuji za upozornění.\ntruecrypt.org – používám, svá data neukládám jinde než v těchto archivech.\nZáměna znaků – pěkné, ale rozluštitelnější než XOR – tomu bych heslo do bankovnictví nesvěřil, heslo od chatu asi ano.\nNa hesla, kde mi na tom v zásadě nezáleží, že mi je někdo může rozluštit a mám potřebu je užívat online, používám http://supergenpass.com/mobile/ script, který mám stažený, takže ho mohu užít i offline\nDěkuji za Vaše reakce a připomínky\n18. 9. 2012 (09:57)\nVY jste draci! :-)\nNež bych si zapamatoval postup šifrování a dešifrování a našel ASCII tabulku, tak to si budu radši svých 7-8 PINů pamatovat….\n18. 9. 2012 (19:38)\nNa bezna hesla pouzivam u vetsicny stejnou „predponu“ – kombinaci znaku na klavesnici (tj ne slova, ktere lze lehce uhodnout slovniku) a k tomu pridam neco zapamatovatelneho, bud k danym strankam, uctu atd.\nTim padem mi staci poznamenat si ten dodatek (nebo jen jeho napovedu).\nNa kritictejsi hesla vymyslim nelogicke a neosobni konstrukce (tj zadne jmena, oblibene veci atd) – neco co zni divne, vyvola bizarni vizualni predstavu nebo je to jen divne napsano – a tak si to mozek lepe zapamatuje. Pak opet staci poznamenat napovedu nebo zacatek – a mozek uz si na zbytek „vzpomene“…\nTech 15 – 20 hesel ktere potrebuji vice ci mene casto si pamatuju.\nPriznavam, moc jsem si zatim moc nezvykl hesla pravidelne menit.\nAle protoze opravdu nepouzivam STEJNA hesla temer nikde – to znamena desitky az ke stovce ruznych hesel – tak pouzivam Keepass (v mem pripade PC + Android).\n19. 9. 2012 (09:39)\nSám používám dlouhodobě KeePass. Určitě to je výborný pomocník, který každému doporučuji. Dobré je ale pamatovat i na případ, že se mi soubor s databází poškodí. Pro tento případ je vhodné jednou za čas zálohovat na nějaké sekundární úložiště. Sám pak ještě zálohuji hardwarově – hesla si tisknu a uchovávám doma schované. Pro obyčejné lidi to považuji to za dostatečně bezpečné.\nProblém ale je, když potřebujeme heslo, které je vhodné si pamatovat. KeePass netahám s sebou všude a i když je možné jej uložit například na flashku, tak i tu nemusím s sebou vždy mít. V takových případech volím heslo z několika slov a s tajným podheslem (něco nesmyslného, ale vždy stejné). Například „Baterkový kůn žere video “ – vidíte, sami si už heslo nyní pamatujete a přitom jde o velice silné heslo. A to jste jej četli jednou. Narozdíl od radana bych se nebál použití jmen či oblíbených věcí. Aby se hesla nepletla, tak je vhodné, aby každé heslo bylo nějak asociováno se službou, ke kterému patří. Výsledkem je sice hodně dlouhé heslo (moc psaní), ale v 99% případů jej stejně vyplní KeePass. A v tom 1% případů budete rádi, že se můžete přihlásit i bez KeePassu (či jakékoliv jiné banky na hesla).\nMiloš Bárta napsal:\n19. 9. 2012 (18:05)\nUž léta používám kartičku vygenerovanou na http://www.savernova.ch. Stačí si jen pamatovat vzorec čtení, tedy kolik znaků a kterým směrem. Kartičku mám v peněžence, její obrázek v mobilu a v cloudu. Na nová hesla je to super, ale přidělený PIN si do ní neuložím.\n11. 12. 2012 (16:37)\nVěc se podle mě nejlíp schová v hromadě podobných věcí… V diáři mám takovou spoustu poznámek, čísel, značek a malůvek, že by případný luštitel musel nejprve odhalit, jakou sekvenci znaků má vůbec zkoumat. PIN se může tvářit třeba jako datum a peněžní částka (samosebou s nějakými těmi nulami navíc).\nNebo si ho pomyslně rozdělit např. na dvě dvojčíslí a ke každému si vytvořit určitou představu, tu si pak symbolicky zakreslit… podobné pomůcky musí podle mě být osobní, aby fungovaly. Pak se během samotného vymýšlení mnohdy tak zaryjí do paměti, že už žádný záznam není třeba.\n22. 2. 2013 (20:07)\nZásadně rozlišuji heslo od PINu.\nNa PINy mám jednoduchou fintu, protože po 3. špatném pokusu se karta zablokuje: Ke kartě si PIN napíšu s první (nebo druhou? teď nevím;-) číslicí o +1 zvětšenou. Kdo mi kartu ukradne i s lístečkem, na 3 pokusy PIN neuhodne.\nMarek Stibral napsal:\nAsi jsem idiot, bezpecny to mozna je, ale jednoduchy?


Já svou nemoc musela zhmotnit. Teprve pak jsem s ní mohla bojovat, říká Chantal Poullain o rakovině | Dvojka\nHost: herečka Chantal Poullain. Nedělám věci, které nemám ráda, to je moje největší štěstí. Moderuje Marie Retková.\nHerečka s nezaměnitelným přízvukem a šarmem nemoc překonala prací. A stále srší energií. Kde na ni chodí?\n„Miluju život. To mi dává sílu. Nemyslím na zítřek, pozítří. Já žiju dnes a dnešek miluju.“ Chantal Poullain se stále snaží usmívat. To ostatně radí i většině Čechů, kteří jsou stále zamračení.\n„Když se na lidi usmíváte, tak vám to vrátí. Když dáte, dostanete.“ Někdy ji to prý taky deptá, ale nenechá se stáhnout do hlubin.\nPřed nedávnem onemocněla rakovinou. „Já svou nemoc musela zhmotnit. Teprve pak jsem s ní mohla bojovat.“ O probíhající léčbě a operaci řekla pouze své sestře. Bojovala sama.\nPo ukončení léčení se zapojila do kampaně a dnes opakuje slovo prevence. „Když člověk strčí hlavu do písku a dělá, že se ho to netýká, nedopadne to dobře.“ O svém boji s rakovinou napsala knihu Život na laně.\nMá prý navíc to štěstí, že to, co prožívá v osobním životě, může vykřičet v divadle. „Já prostě hrála. To byla má terapie.“\nCelé léto můžeme Chantal Poullain potkat na prknech letní scény pražského divadla Ungelt. Hraje v hlavním titulu sezony Kurtizána.\nJde o příběh stárnoucí ženy, která se zamiluje do mladíka, kterého viděla vyrůstat. Kurtizánu Leu de Lonval hraje Chantal Poullain, mladíka Freda Igor Orozovič. Jeho matku pak Regina Rázlová.\nMarie Retková a Chantal Poullain spolu hovořily o hře Kurtizána. Herečka prý měla problém, jak hrát ženu zamilovanou do muže ve věku jejího syna|foto: Adam Kebrt\n„Je to úplně čerstvé představení v češtině, což je pro mě docela těžké. Když večer hraju, tak se předtím snažím dlouho spát a probudit až v divadle. To je mimochodem můj lék na život a taky skvělá kosmetika.“\nKurtizány máme v Česku spojené s prostitucí. Podle Chantal Poullain to sice byly společnice, ale především inteligentní, zábavné a vzdělané ženy. Už na začátku 20. století dokázaly myslet svobodně.\nVybírá si, s kým hrát\nPro divadelní práci Chantal Poullain je prý zásadní s kým hraje. „Některé věci prostě můžete hrát pouze ve chvíli, když funguje partnerství. Je to tak trochu divadelní svatba.“\n„Když jsem zjistila, že je Igor Orozovič vizuálně podobný synovi Vladimírovi, tak jsem to málem vzdala. Igor je ale neskutečně velkorysý a pomohla i Regina Rázlová. Pak to najednou šlo.“\nO jejím zpěvu s triem jazzových muzikantů, o představení Sklenice vody, které se hraje už třetím rokem, nebo o budoucnosti syna Vladimíra si poslechněte v iRadiu.\nS Olgou Havlovou se přátelím i teď, když je v nebi, říká ředitelka nadace Milena Černá


Lampa do projektoru BENQ MW767\nLampy do projektoru BENQ MW767 Produktové číslo lampy: 5J.J6R05.001 (nebo 5J.JAA05.001)\nPro projektor BENQ MW767 nabízíme lampy s modulem i samotné výbojky od originálních i neoriginálních výrobců.\nLampy s modulem do projektoru BENQ MW767\nOriginální lampa s modulem do BENQ MW767 je lampa od originálního výrobce a je dodána včetně plastového montážního modulu lampy. Doporučujeme pro maximální spolehlivost a snadnou výměnu lampového modulu.\n9 132 Kč bez DPH 11 049,72 Kč s DPH\nGenerická lampa s modulem do BENQ MW767 je výbojka od některého z OEM výrobců (Osram P-VIP, Philips UHP, Ushio, Matsushita, Iwasaki HSCR) usazená v modulu od alternativního výrobce. Jedná se o velmi spolehlivé řešení, které je levnější než originální varianta. Doporučujeme pro spolehlivost a výhodnou cenu.\nKompatibilní lampa s modulem do BENQ MW767 je lampa včetně montážního modulu od alternativního autorizovaného výrobce. Jde o levnější řešení, které doporučujeme spíše do domácích projektorů a tam, kde kvalita a spolehlivost projekce není hlavní prioritou. Kompatibilní lampy nemusejí dosahovat kvality originálních.\nLampy bez modulu do projektoru BENQ MW767\nOriginální lampa bez modulu do BENQ MW767 je výbojka od některého z OEM výrobců (Osram P-VIP, Philips UHP, Ushio, Matsushita, Iwasaki HSCR), určená pro výměnu lampy ve vašem stávajícím lampovém modulu. Toto řešení je levnější než lampa s modulem, ale vyžaduje manuální zručnost a zkušenosti. Doporučujeme zákazníkům, kteří již mají s výměnou holé lampy zkušenosti.\nKompatibilní lampa bez modulu do BENQ MW767 je holá lampa bez montážního modulu od alternativního autorizovaného výrobce. Výměna lampy v modulu vyžaduje manuální zručnost a nářadí. Jde o nejlevnější variantu, kterou doporučujeme spíše do domácích projektorů a tam, kde kvalita a spolehlivost projekce není hlavní prioritou. Kompatibilní lampy nemusejí dosahovat kvality originálních.


Apartmán Střední Dalmácie - Seget Vranjica DA 3416 N1 | Intercroatia\nMalá obec Seget Vranjica se rozléhá ve Splitsko – dalmatské župě. V blízkém okolí přiléhají vesnice Poljica (6 km) a Seget Donji (4 km). Historické a hojně navštěvované městečko Trogir je vzdáleno pouhých 5 km a do turisticky oblíbeného města Split to máte jen 35 km východně. Apartmán se nachází téměř u moře (50 m).\nVesnička Seget Vranjica je ideálním místem pro klidnou rodinnou dovolenou. Je obklopena malebnými kopečky, krásnými oblázkovými plážemi a vinicemi. Při procházkách objevíte útulné zátoky a olivové hájky. Pokud se budete chtít vydat na celodenní výlet, máte na výběr nejen z okolních měst, ale i mnoha ostrůvků, které se v okolí nachází. Dostanete se tam plachetnicí nebo na člunu. Za návštěvu rozhodně stojí také blízké město Trogir, jehož historické centrum je na seznamu kulturního dědictví UNESCO zapsáno jako jedinečný příklad románského ostrovního městečka. Vydat se tam můžete lodním taxíkem, což je hlavně pro děti vítaný a nezapomenutelný zážitek. Nevynechejte také návštěvu místního tržiště, má co nabídnout. V Seget Vranjica najdete vinné sklípky a restaurace s bohatou nabídkou Dalmatských pokrmů, můžete tak vyzkoušet místní kuchyni. Sportovci mohou využít nabídky nedaleké půjčovny kol a vyrazit objevovat krásy okolí po místních stezkách. Je zde také možnost potápění, rybolovu a dalších sportů.\nLuxusní apartmánová vila se zapuštěným bazénem, vířivkou, terasou s posezením a polohou téměř u moře.\nDesignově zajímavý komfortní dvoupokojový apartmán, nacházející se v 1. patře domu. Obývací místnost spojená s kuchyňským koutem. Moderní kuchyňská linka se sklokeramickou varnou deskou, troubou, lednicí s mrazákem, kávovarem, rychlovarnou konvicí, toustovačem a nádobím. V obývacím pokoji barový jídelní pult pro 4 osoby, pohovka (rozložitelná na extra lůžko pro 2 osoby) a televize se satelitem. Z obývacího pokoje je vstup na terasu. Ložnice s dvoulůžkem. Koupelna se sprchovým koutem, umyvadlem, wc a pračkou. Hosté mají k dispozici společný zapuštěný bazén s lehátky, vířivku a v zahradě gril. Parkování u objektu.\nDomácí zvířata povolena (10,- euro/den). Dětská postýlka na dotaz. WiFi, povlečení, ručníky a pobytová taxa v ceně. Klimatizace k dispozici (v případě užití 7 €/den). Hosté mají k dispozici pračku, žehličku a vysoušeč vlasů. Možnost užití kotviště pro člun. Pronajímatel se dorozumí anglicky.


Svatební guru - Organizace a koordinace svateb - | Zkouška obleku při překážce COVID 19 aneb zvládneme to!\nNelehká situace s koronavirem se dotkla nejen fotografů, floristik, ale i mnohých půjčoven i prodejen svatebních šatů či pánských obleků. Zkouška obleku proto může být v současné chvíli překážkou, proto, aby se svatba konala, byť jen v menším povoleném počtu. Jak to řeší SuitsUp – půjčovna pánských obleků na míru se můžete dozvědět níže. SuitsUp přišli se skvělým nápadem, s možností užít si důležitou akci v luxusním obleku za dostupnou cenu. Popravdě řečeno, tak jako nevěsta už stejné svatební šaty neoblíkne, tak často i pánové oblek ze své svatby nepoužijí mnohokrát. Nabízí se tedy možnost oblek pouze zapůjčit a SuitsUp je na to jako dělaná. Zajistí pro Vás celý outfit, dle jejich slov od hlavy až k patě s veškerými doplňky 🙂 Oblek bude na míru přímo pro Vás a nemusíte vybírat jen ze sestaveného, můžete totiž i kombinovat a vytvořit si tak vlastní look a cítit se díky tomu přirozeně.\nAktuálně je situace taková jaká je a tak výběr a zkouška obleku může být jednou z překážek. Nevíme, jak se situace vyvine, ale pokud jsme stále v situaci, kdy čekáme, co bude, nechceme řešit oblek týden před svatbou. Jak tedy postupovat a jaké jsou možnosti, když všechny obchody jsou v současné chvíli uzavřené? Na to jsem se zeptala právě společnosti SuitsUp.\n„Ruší se vám nebo přesouvají akce? Jakým způsobem postupujete?“\n„Řešíme nejen zrušené či posunuté objednávky, ale také intenzivně přemýšlíme, jak bychom mohli SuitsUp přiblížit zákazníkům i v této době.\nSpustili jsme novou službou Vyzkoušej zdarma, která by mohla svatebčanům usnadnit cestu ke splněnému snu i přes momentální překážky. Vzhledem k tomu, že kamenné prodejny a krejčovství jsou zavřená, spousta ženichů ještě nemá vyřešený svatební oblek a termíny svateb jsou nejisté, je možné si oblek SuitsUp vyzkoušet v pohodlí domova – zdarma a zcela nezávazně.\n„Tak to je skvělé! Určitě mnoho z nás tuto službu ocení a oblek zkusí! Jak tedy funguje ta zkouška obleku?“\n1.Zákazník si na našem webu vybere svatební oblek, případně další gentlemanské doplňky\n2. Na http://www.suitsup.cz/vyzkousej-zdarma si objedná zkoušku obleku u sebe doma\n3. Poskytne nám pár údajů (mír) o své postavě\n4. Až domů doručíme oblek upravený na míru, zákazník bude mít 2 dny na vyzkoušení, poté si ho vyzvedneme\n5. Pokud bude zákazník spokojen, dá nám vědět termín svatby a rezervujeme termín vyzvednutí obleku\n6. Platba probíhá až při vyzvednutí obleku\nJe to opravdu snadná, rychlá a bezpečná cesta k získání svatebního outfitu pro ženicha i za těchto omezených podmínek. K dispozici je fit specialista 24/7 na telefonu, chatu, dokonce připravujeme video chat!“\n„A co svatby, které už jsou domluveny? Jak je to s posunem termínu?“\n„Co se týče již domluvených termínů svateb, u nás není žádný problém termín přesunout nebo rezervaci pozastavit s tím, že bohužel nikdo neví, jak se situace bude vyvíjet. Na všem se dá domluvit a samozřejmě žádné finanční kompenzace po našich zákaznících nepožadujeme. Náš provoz není nijak omezen. Jsme tu pro Vás.“\nJsem velmi potěšena, jak mí kolegové z oboru, mnozí dodavatelé v dané situaci postupují a vychází vstříc mně, mým klientům i dalším snoubencům a snaží se najít cestu, jak vše dotáhnout do zdárného konce : ) Děkuji!


Senátor Láska podal trestní oznámení na Mynáře kvůli údajnému zasahování do nezávislosti soudů | info.cz\nAutor:jj,ČTK - 23. ledna 2019 • 16:16\nAdvokát a bývalý policejní vyšetřovatel Láska v oznámení uvedl, že Mynář „opakovaně působil na soudce v úmyslu ovlivnit jejich rozhodnutí tak, aby porušili své povinnosti a nerozhodli podle zákona a pravidel spravedlivého procesu, nýbrž aby rozhodli tak, jak si přeje prezident České republiky“.\nK ovlivňování soudců Hradem se dnes v rozhovoru pro Český rozhlas Radiožurnál vyjádřil také předseda Ústavního soudu Pavel Rychetský. Podle něj bylo „nepochybně nepřípustné“, že pracovník Kanceláře prezidenta republiky kontaktoval soudce a snažil se mu „vsugerovat nebo jiným způsobem nastiňovat představu, jak má být rozhodnuto“. „Mám pocit, což mě tedy dost udivuje, že si to na Hradě vůbec neuvědomili. Že mají pocit, že jaksi jednali lege artis, a to je trochu smutná skutečnost,“ podotkl Rychetský.\nPoslanci chtějí kvůli Mynářovu žonglování s prověrkou měnit zákony.…\nVáclav Láska|Vratislav Mynář|Senát|prezident|justice|ovlivňování


LUK :: Literatura - Umění - Kultura. Časopis týdeník LUK - Život na dluh\nJestliže jsi udělal chybu,\nuznej ji rychle a ochotně.\n(proslavený podnikatel Andrew Carnegie 1835–1919)\nJistě si v této souvislosti vzpomeneme na efekt motýlích křídel; jejich závan vyvolal otřes celé ekonomiky na planetě, zejména v nejvyspělejších zemích. Britská královna Alžběta se tehdy udiveně zeptala bankéřů, proč ji neinformovali včas. Přesně poptala se „proč si toho nikdo nevšiml?“ Inu, bankovním znalcům tyto zjevné náznaky prostě unikly a tak došlo v samotném bankovním světě k nečekanému překvapení, analytici byli ohromeni, stejně jako korunovaná panovnice. Jak nám připomněl psycholog Daniel Kahneman, nositel Nobelovy ceny, „už otec ekonomie Adam Smith vnímal psychologii jako jeden z faktorů, který ovlivňuje naše rozhodování“. Adam Smith také krom knihy o Bohatství národů napsal dílo, zvané Teorie mravních citů, které se věnovalo tématu psychického ladění, které se dostává do ekonomické vědy až v poslední době. O etice bychom v kšeftaření elit raději neměli vůbec přemýšlet.\nJak došlo k této absurditě? Inu, bankovní premianti se domnívali, že střádalové opustí svůj navyklý režim, a že tudíž začnou konzumovat zboží a rozpohybují pocuchanou ekonomiku. Nestalo se – lidé spořili dál. Výsledek je pochopitelný – lidé utrácejí, když se vlna ekonomických výkonů zvedá, ale spoří, když národní hospodářství vadne a utápí se v pesimismu.\nZ čehož plyne, že „racionálně“ uvažující bankéři spoléhají na své stejně laděné poradce, kteří také jedou v lineárním myšlení. Dav vkladatelů naopak disponuje ještě méně údaji než vlastníci peněžních domů, a tedy se rozhoduje podle vlastního uvážení. Nelze nevzpomenout, že proběhl test hlupáků v běžném životě. Protože realisticky uvažující finanční velmistr dlouho váhá, topí se v záplavách informací, které mu (ne)zapadají do navyklých schémat, blbec spíše vyhrává. Inu, je pozoruhodné, že si bankovní specialisté počínají, jako by hádali z kávové sedliny. Anebo jako hazardéři v kasinu, kteří přihazují vklady a očekávají, že jim padne terno.\nTento zdánlivě absurdní závěr dostal i odborné pojmenování. Jedna z teorií toto uvažování se pokládá za „racionální nepozornost“. U zrodu této teorie stál nobelista Christopher Sims, který shledal, že lidé mají velmi dobrý důvod ignorovat informace, kterých je příliš mnoho, a rozhodovat se raději neracionálně. Tak se ekonomika dostává od zavedených teorií a modelů k nevypočitatelné lidské psychice.\nOvšem za selhání platí nikoli bankovní teoretici, ale my všichni. Z toho vidíme, že bychom mohli naši společnost pokládat za naprosto nečitelnou. Nebylo by to konečně ani poprvé, ani naposled. Věhlasný teoretik Paul Samuelson se dal již před půl stoletím za smíchu v sále slyšet, že „je také pravda, že profesionální ekonomové předpověděli nulu z pěti minulých recesí“. Ta „nula“ se stala kulantnější náhražkou jiného, mnohem užívanějšího pojmu. Byv poučen, jeden z makroekonomů, který nechtěl být citován, sdělil renomovanému listu The Economist, že „nikdy nepředpovídám recese. Kdybych měl pravdu, nikdo by mi nepoděkoval; kdybych se mýlil, dostal bych padáka“.\nSvou pečeť k daným úvahám přidal i francouzský ekonom minulého století (+1990), Jean Fourastié. Ten poznamenal, že „instinkt se na této planetě dlouhodobě osvědčil, zatímco rozum je teprve v začátcích“.\nV této souvislosti stojí za to připomenout si G. Orwella, který si roku 1941 zapsal do deníku myšlenku, vypovídající o stále rostoucím odcizení člověka, který nese na svých bedrech všechnu bídu světa, aniž mocenské a ekonomické břemeno nad sebou může jakkoliv ovlivnit. „Je to, jako kdyby váš život závisel na výsledku nějaké šachové hry – a vy prostě jen tak sedíte, sledujete partii, jste svědky naprosto idiotských tahů a nedokážete jim zabránit.“ K tomu si dodejme zkušenosti našeho věku, že nám mediální impéria dnes a denně vysvětlují, jak máme celou zbacanou partii chápat, navzdory tomu, co se vskutku odehrává před našima očima.\nCHCI ŘÍCT, ŽE JSOU ZNÁMÉ ZNÁMÉ, JDE O VĚCI, O KTERÝCH VÍME, ŽE JE VÍME. PAK JSOU ZNÁMÉ NEZNÁMÉ. TO JSOU VĚCI, U KTERÝCH TEĎ VÍME, ŽE JE NEVÍME. ALE JSOU TAKÉ ZNÁMÉ NEZNÁMÉ. TO JSOU VĚCI, O KTERÝCH NEVÍME, ŽE JE NEVÍME. A TAK KDYŽ SE SNAŽÍME, CO TO JDE, A DÁME SI TYTO INFORMACE DOHROMADY, A PAK ŘEKNEME, ŽE TAKTO NĚJAK VNÍMÁME SITUACI, JDE VE SKUTEČNOSTI JEN O ZNÁMÉ ZNÁMÉ A ZNÁMÉ NEZNÁMÉ. KAŽDÝ ROK ALE ODHALUJEME DALŠÍ NEZNÁMÉ NEZNÁMÉ.\nObčanstvo jako celek nejspíše odchází, jak řekl německý sociolog Wolfgang Streeck, i s celým svým společenským uspořádáním na „vlastní předávkování“. I když nic, jak ještě uvidíme, není zadarmo. Svého času americký badatel K. Galbraith v populární knize o Společenství blahobytu napsal: „Zařídit si prázdný dům je jedna věc. Něco úplně jiného je cpát do něho nábytek, dokud se nezhroutí základy. Kdybychom byli nevyřešili problém výroby zboží, znamenalo by to, že lidstvo musí nadále nést svůj starý těžký úděl. Ale stejně tragické by bylo, kdybychom si neuvědomili, že jsme tento problém vyřešili, a kdybychom nepřikročili k dalšímu úkolu, jímž by měla být nejspíše kultivace ducha a řešení problémů takzvaného třetího světa.“\nK uvedenému citátu bychom snad měli dodat, že se hojnost, ba nenasytnost, přeplnění domů tretkami, týká jen desetiny lidstva, tedy zejména Evropy a severní Ameriky. Zbývající miliardy mají ovšem jiné starosti, a tak Galbraithovi nemůžeme než přikývnout, že jsme se dostali k mrtvému bodu svého rozvoje. Naplnili jsme stále obměňované šatníky, naplnili lednice nejvybranější potravou, ale nenamáháme si zrak, abychom pohlédli za horizont masového nasycení a za momentální materiální předávkování. Naše přeplněné popelnice a dlouhé vlaky potravin, které vyhazují obchodní řetězce, o tom vydávají zřetelné svědectví.\nPřitom to není až tak dávno (1820), kdy celá planeta žila za dva dolary denně, ale dodnes se na takové úrovni potácejí miliardy našich chudších souputníků na této planetě. Což je nevyrovnanost, která si koleduje o náležité potrestání. Zejména když si uvědomíme, že náš luxus je podporován chudobou méně rozvinutých zemí. Pro nás se stala krmě exotickou kuchyní, zboží všeho druhu, včetně automobilů se staly viditelnou a okázalou známkou bohatství a symbolem postavení ve světě. Přitom nůžky sociálního postavení se rozevírají i v našem světě – tedy někteří z nás jsou bohatší, budí závist a ovšem také trvalou nespokojenost. Člověk je prostě tvorem nevděčným, vysloužil si titul konzumního ubožáka, dostal přídomek „homo oeconomicus“ a díky dětinské nenasytnosti se také stal infantilním ubožákem, kterého může ozdobit predikát „homo infantilis“.\nNeznalí historie si neuvědomujeme, že žijeme v lepším pohodlí než vladaři francouzského dvora od Ludvíka XIV. a XV. až k poslednímu šestnáctému Ludvíkovi, který skončil již bez vladařské koruny pod gilotinou revoluce.\nPřepravujeme se nejraději letecky, máme klimatizaci, ústřední topení, vodu užitkovou i pitnou, teplou i studenou, jsme zavaleni informacemi i dezinformacemi, o nichž neměli ani potuchy monarchové, jimž patřil celý svět. K tomu všemu dodejme, že jsme slepí k možnostem duchovního obohacení, ale ve své nenasytnosti prožíváme dnes už i zbytné tretky se stejnou naléhavostí, s jakou naši předkové pociťovali vyslovený nedostatek. Je tak pozoruhodné, že i pocit bídy a nedostatku se staly pojmy relativními, neboť vývoj techniky a ovšem i reklamy nám bravurně vnutily pocit chudoby, i když nám fakticky nic neschází. Kdysi byl pojem bídy jednoznačný – byl to rozdíl mezi skutečně životní potřebou a chabými prostředky, které jsme stačili vydělat. Dnes se pocit nouze může definovat jako rozdíl mezi tím, co již vlastníme a mezi novinkami, které vídáváme v reklamách a za výlohami přeplněných krámů. Poblouznění současníci tak psychicky trpí, když nedosáhnou na nejvyšší nabídky přeplněného trhu. Ekonomika a spotřeba tedy hrají ve světovém orchestru první housle, jejich grafická křivka se pohybovala dlouho na nižší úrovni, ale nakonec se změnila v exponenciálu, tedy v křivku, která stoupá strmě do výšin grafu. To je onen „svatý grál“, o němž již byla řeč.\nJak již víme, všechno na světě má svou cenovou visačku. Přidejme tedy následky, které ekonomika teoretická i užitková pomíjejí. Patří sem bezohledné čerpání zdrojů, ničení přírodního prostředí, ale také pocit prázdnoty, který občas a někdy i trvale prožívá člověk, jenž dosáhl všeho – až na pocit hlubokého vnitřního uspokojení a štěstí. Není přece náhodou, že konzumujeme nejrůznější psychofarmaka, že navštěvujeme ambulance psychiatrů, a že se i ke klidnému spánku musíme naladit nejrůznějšími uspávadly – alkoholickými nebo chemickými. Konzumujeme i medikamenty, které mají nabudit psychickou kondici k nejvyššímu výkonu. To je věru následek jednorozměrného ladění naší soudobé společnosti, který bychom mohli označit jako symbol zoufalství.\nČím dál zřetelněji vnímáme sílu světské moci, jíž jsme podrobeni – předivo moci, cizí síla, které se nemůžeme než podrobit. Což je obraz sociální bídy. S tím je spojena i bída morální, zejména když si svou porobu uvědomujeme s patřičnou intenzitou. Navíc cítíme (někdo více, někdo vůbec ne) že zanedbáváme svůj intelektuální potenciál. Člověk je na světě na věru krátké služební cestě, určené k tomu, aby se, jak by řekl Exupéry, naplnil. Většinou sám svou šanci zanedbá, jindy trpí, sezná-li, že jsou umlčovány jeho nejbytostnější lidské potřeby a brání-li mu společnost a její ladění, aby žil jako důstojné individuum na úrovni svých potenciálních možností.\nŽalostný je i průměrný život konzumního zboží – v nejvyspělejších zemích, tedy momentálně ve Spojených státech, je automobil užíván v průměru tři a půl roku. Oděvy a obuv, které dříve sloužívaly po celý život jeho nositeli, mají dnes životnost doslova jepičí. A to nemluvíme o předmětech odsouzených jen na jedno použití. Nejsou to jen všemožné kelímky, tácky, příbory, lahve, kapesníčky, ale dnes už i oděvy. Bohužel, dnes už se stejnou frekvencí měníme i přátele, ba manželské vztahy – člověk je takto degradován na zboží vskutku krátké spotřeby.\nJe ovšem pozoruhodné, že většina pasažérů na palubě naší kocábky, jíž zveme Zemí s velkým „zet“, ani netuší, jak labilní je toto plavidlo. K labilitě jsme ovšem přispěli svou mocichtivostí, nenasytností a vlastně bezohledností. Jako bychom si z dějin nepamatovali, jaké bestie se ocitaly u kormidla a na kapitánském můstku našeho Titaniku. Nejhorší historické zjevy nebyly ovšem vybaveny takovou ničivou technikou, aby jen pomyslely na konstrukci strojů apokalyptické zkázy. O mnoha riskantních uzlech, jimiž je provázán náš život, se ještě zmíníme. Čas od času nás mine nějaký asteroid, ocitáme se v období zvýšené vulkanické činnosti, připomínajícím zkázu Pompejí, a geologové vědí, že v určitých cyklech vyhynula zvířecí plemena na celé zeměkouli. Člověk se tedy plaví, aniž by si všechna rizika uvědomoval. Jak by řekl filozof Jičín, není to tak velký pitomec, aby se z tohoto sdělení radoval. Hrozivá je ovšem jeho nevšímavost.\nStejně tak modelují příští výhledy ekonomiky, a žijí v klidu, pokud se otáčejí kola průmyslu a je klid a ticho na burzách. Jakmile dojde k otřesu, mohou své vize zahodit, aby se nemuseli stydět za svou práci, a začne zmatečné řízení jako při výbuchu jaderné elektrárny. Z vizionářů se stanou přes noc záchranáři. Zbytečné je opakování studia literatury o financování, protože všechno, co bylo řečeno, je najednou k ničemu. A když krize pomine, shledají, že události, k nimž došlo, jsou specifickou vlastností ekonomiky jako příbojové vlny, hurikány a období dešťů. Jak poznamenali profesoři z Oxfordu, při chybném modelování a následujícím maléru dochází k situaci, jako by při vzplanutí požáru chytila nejprve hasičská zbrojnice.\nPřitom dochází, jak tušíme, k multiplikačnímu efektu, na nějž můžeme nahlížet i jako na násobný účinek – ve snaze zabránit škodám se například pumpují do ekonomiky peníze, čímž si banky připravují další krize v budoucnosti. Inu, nelineárně fungující soustavu nemůžete spolehlivě spočítat, protože do hry vstupují lidské rozmary a člověčí psychika. Také data, z nichž „modeláři“ v bankách vycházejí, jsou nespolehlivá, protože jsou zastaralá již v okamžiku, kdy je zaznamenáváme.\nJednou z nedobytných Bastil ekonomiky je ovšem hrubý domácí produkt (HDP), který se nám mediálně předkládá jako vysvědčení o výkonu dané ekonomiky. Nobelista a ekonom Paul Samuelson popsal tuto agregátní veličinu; shledal, že jde o „jistě jeden z největších vynálezů dvacátého století“.\nJenomže metody propočtu této hodnoty se metodicky často mění a tudíž nejsou na vývojové čáře časově srovnatelné. Navíc se do nich nepromítají zkázy na zdánlivě „nehodnotném“ poškození krajiny, nenávratné zplundrování zdrojů, náklady a závažné další problémy – například vylidňování venkova a přesouvání pracovních sil do velkých měst. Nemluvě o tom, že se tu počítá s tak kolísavým prvkem, jakým je cena – spekulační element na trhu. Hlavně ovšem nevypovídá nic o bohatství života. Proto se nalézají indexy měřící jinak nesledované ekologické škody. Tento ukazatel má paradoxně název Index šťastné planety. Jiný koeficient sleduje rozdělení bohatství, a je tedy přirozené, že má nejasná vstupní data, protože se sice každý těší svým bohatstvím, nikoliv však před případným a závistivým publikem. Takže matematikou se na této planetě nikam nedopočítáme. Jak poznamenal český bankovní analytik Pavel Kohout, „složité výpočetní modely jsou jen hračky velkých kluků, kteří si hrají na vědce. Jiný význam nemají“. Nu, a myslitel antického světa Marcus Cicero v posledním století před Kristem (106–43) jako by nás oslovil přes vzdálenost dvou tisíciletí; pravil, že „hloupost nemá omluvy“.\nJedno je ovšem nesporné. Jak pravil bývalý francouzský prezident Nicolas Sarkozy, „hospodářský růst toho více zničil, než vybudoval“. To je tedy velký dluh, který vlečeme za sebou, a přijde čas, že jej budeme muset, jako mnohé větší zadlužení, jednoho dne splatit. A tím se dostáváme k dalšímu problému, že jsme totiž jako planeta zadluženi, a to ve výši, která je opravdu šokující. Svým způsobem je náš Titanik takto přetížen již přes čáru ponoru.\nNáš současník, politický komentátor Spojených států Michael Snyder zaznamenal statistické údaje o planetárním zadlužení celé planety – tento obnos (zpracovaný společností McKinsey) činí totiž neuvěřitelných 199 bilionů dolarů (2015). Tedy, abychom si to dovedli představit, za zmíněnou cifrou 199 si musíme připsat 12 nul. Ještě srozumitelnější bude přepočet na osoby. I když 3 miliardy našich současníků žijí za dva dolary denně, i ti dluží, jeden každý, jako my, 28 tisíc dolarů. Což je suma naprosto neuvěřitelná. (Pro srovnání v Čechách dlužíme světu každý přes 677 tisíc korun). Samotné Spojené státy registrují (2017) přes 20 bilionů. Aby nás nejímala závrať, připomeňme si, že jde o sumy naprosto nesplatitelné, ovšem vydíratelné, protože budoucnost nám všechno při totální havárii spočítá. Již dnes bezpečnostní kontrolka bliká červeně, protože toto zadlužení souvisí s potenciální krizí či recesí, která nám hrozí s každým novým dnem. Nemluvě o tom, že je ve hře také dobrá pověst dolaru, na němž závisí měnové systémy na celé zeměkouli. Kdybychom my, nevypočitatelní věřitelé bankovního systému, ztratili svou neopodstatněnou důvěru, došlo by ke zhroucení měn s panikou, jaká ještě na světě nikdy nevypukla.\nBanky se přitom, i s nulovými úroky, snaží situaci řešit, ale – jak se zdá – vypálily už všechnu munici, jak usoudil analytik Claus Vogt, žijící v Berlíně. Tento odborník vydal dokonce knihu nazvanou Dluhová past, což je případný titul, zejména uvědomujeme-li si, co past znamená. A to dokonce ještě předtím, než smrtelně sklapne.\nCitovaný americký komentátor M. Snyder, který se zabývá „ekonomickým kolapsem“, se posléze zeptal, „jak dlouho může takový mejdan vydržet?“ a odpovídá si sám, že „to, co bude následovat potom, bude nevětší finanční krach všech dob“.\nZajímavý je ovšem komentář německého vědce a filozofa Josepha Vogla, jemuž neuniklo, že finančně-ekonomická moc doslova podkopala jako čtvrtá moc demokratickou suverenitu. Vystupuje totiž vedle tří pilířů demokracie, tedy vedle moci zákonodárné, výkonné a soudní jako čtvrtý prvek ve hře, nadaný nejsilnějším vlivem. Takže J. Vogl shledává, že jsme fakticky podrobeni „finančnímu režimu“. Inu, zapomněli jsme na poznání, k němuž dospěl literát prvního století našeho letopočtu Publilius Syrus, že „dluh proměňuje svobodu v nevolnictví“.\nDiktaturu centrálních bank Joseph Vogl charakterizuje jako „kontinuální státní převrat“, v němž takzvaná čtvrtá moc řídí ekonomiku ve prospěch partikulárních soukromých zájmů. Podle Vogla, ale i podle náhledu znalců získávají centrální banky nezávislost, dokonce i na možné kontrole parlamentního systému. Předvádí totiž německou Bundesbanku jako nikomu neodpovědné „exekutivy“. Státní aparát sice nadále funguje, ale z kontrolní instituce se stal přisluhovačem čtvrté mocnosti, finančního režimu.\nTak končí stále opakovaná teze o „neviditelné ruce trhu“, která se ovšem svou otevřeností stala v našem čase rukou viditelnou a chamtivou. Není tedy divu, zejména když se valná část majetku rodí nikoli pílí a snahou, ale dědictvím, že se naše společnost dostává do „polofeudálních tradic“. Superboháči se dostávají k majetku bez vlastního úsilí, nůžky bohatství se rozevírají; jak jsme se dozvěděli od organizace Oxfam (vytvořené v Británii již roku 1942), osm nejbohatších miliardářů vlastní víc než polovina lidstva. Jak říká německá politička Sahra Wagenknechtová, neexistuje vazba mezi prací a ziskem. Multimiliardáři žijí fakticky z bezpracných rent a tím pádem neodpovídají někdejším představám o raném kapitalismu. Ten totiž s určitým rizikem a notnou pílí zakládal industriální společnost.\nTedy se píše o kapitalismu, který umírá na vlastní předávkování ve všech směrech. Německý sociolog Wolfgang Streecker vypočítává několik krizových momentů, o nichž jsme hovořili – krom ekonomické nerovnosti je to zadlužení a my bychom mohli dodat ještě (zdaleka ne poslední novinku), totiž migrační vlnu. I když vyspělé země již dávno přijímaly uprchlíky z Řecka, turecké námezdní dělníky, pracovní síly na podřadnou práci, dnes začíná neočekávaný nástup milionů – nejen ze zemí ohrožených válkou, ale i ekonomicky naladěných zástupů, které sledovaly na televizních obrazovkách pohodlí a komfort Evropy a Spojených států. Neměly ovšem představu o dlouhém sledu generací, které nám geneticky naroubovaly manuální zručnost, a nemají tuchu o náročné intelektuální přípravě ve školách všeho druhu. Většinu láká bohatý stůl našeho kontinentu. Měli jsme ovšem zkušenost s takzvaným nepřizpůsobivými sociálními skupinami, které spoléhaly na poměrně velká sousta, jež padala z našeho bohatého stolu. Noví příchozí chtějí (a pomáhá jim v tom i náboženské ladění) a hodlají se zmocnit celého stolu. Nemají ovšem nejmenší představu o tom, že tím pádem spolykají, co je momentálně k dispozici, aby se posléze všichni, včetně nás, ponořili o pár století zpět.\nEvropa jim navíc pomáhá vlastní tezí o multikulturním obohacení. Hlasatelé tohoto naivního náhledu nemají ovšem ani tuchu o tom, jak by nás mohli obohatit lidé z černého kontinentu, nebo z arabského světa, který čeká na reformaci a kultivaci islámu. Je sice pravda, že původně, před tisícovkami let, žili vedle sebe, dokonce se pářili lidé neandertálští s lovci mamutů a s rodícím se homo sapiens. Jenomže přeneseno do dneška, kdyby přicválali opomenutí a přeživší předkové současného člověka, copak bychom pobrali dejme tomu od neandertálce?\nJe ovšem pravda, že nejohroženější země (Británie, Francie, Itálie či Německo) bohatly na svých koloniálních režimech po celém světě. Nyní, jak se zdá, nás, a zejména koloniální mocnosti stíhá karmická odplata. I připomínáme si slova našich mocných, kteří nebyli zrovna nejvlídnějšími řečníky. Britský premiér Winston Churchill nechal bombardovat Afgánce, i arabské obyvatelstvo v irácké oblasti s cílem „zasadit hrůzu do srdcí necivilizovaných primitivů“. Jiný britský premiér Lloyd George se dal slyšet, že si „musíme zachovat právo bombardovat negry“. A to již nehovoříme o ničení poměrů na Blízkém východě v posledních desetiletích.\nTímto výsledkem a následnou hořkou odplatou bychom měli ukončit tuto stať. Jiné to bude s uspořádáním našeho světa, který je nejistý ve všech rozměrech – v řešení zadluženosti, nerovnoměrně rozloženého bohatství, v roztáčení kol světové ekonomiky, i když jsme, aspoň na desetině světové populace, hmotně předávkování. Odpověď a řešení nemáme, a sám Wolfgang Streeck ve své knize o tom, Jak skončí kapitalismus?, ovšem dospívá k názoru, že vstupujeme do éry nejistoty a nemáme tuchu o tom, co nás čeká a co nás nemine. Doufáme, že to nebude apokalyptické řešení, jehož se všichni obáváme.\n(Z knihy Bulvár ztracených iluzí, kterou vydá nakladatelství FUTURA)


Vytvořte dřevěné plot s vlastními rukama\nPlot je nedílnou součástí každého místa\nVytvořte dřevěný plot s vlastními rukama - sen každého letního obyvatele. S nástupem nových materiálů pro výstavbu plotů: vlnité, polykarbonátové, železobetonové - dřevěné výrobky postupně začaly mizet do pozadí. Nicméně, časem si majitelé příměstských oblastí uvědomili, že nic je nemůže nahradit krásou a šetrností k životnímu prostředí. Kromě toho můžete při konstrukci tohoto prvku použít šrotové materiály. Takže dostanete velký dřevěný plot, jehož cena bude výrazně nižší než podobné výrobky z umělých materiálů. Dřevěná plota jsou rozdělena do několika kategorií, jejichž konstrukce nyní zvažujeme.\nDo-it-yourself dřevěný plot: klasická verze\nPro konstrukci takového prvku je nutné, aby betonové nosné trubky v zemi kolem obvodu místa. Zajistěte mezi nimi dřevěné svody. Plotové desky by měly být připevněny kolmo k těmto prvkům v nepatrné vzdálenosti od sebe. Často je koncept "dřevěného plotu" spojen s obvyklým plotem. Nejlepší ze všeho je, že tento design vypadá s cihlami, které slouží jako podpěra.\nJak vytvořit dřevěné plot s vlastními rukama: možnost "Cross"\nTento typ plotu zahrnuje kombinaci dřevěných desek s betonovými prvky. Dekorativní betonové desky jsou instalovány na nosných sloupech a jsou položeny dřevěnými tyčemi. Obě hlavní plátno a sloupky jsou pevně uzavřeny dekorativními čepičkami, aby se zabránilo vniknutí vlhkosti do konstrukce. Takový dřevěný plot, jehož fotografie lze vidět na stranách odborných publikací, vypadá monumentálně a působivě. Bude dokonale zapadat do klasického designu krajiny a stane se jeho dekorací.\nJak vytvořit plot "Mřížka"\nV tomto případě jsou připravené rošty vyrobené z dřevěné lamely. Mohou být uspořádány jak v paralelních pilířích, tak diagonálně. Takové oplocení je výhradně dekorativní.\nVyrábíme dřevěný plot s vlastními rukama: "rybí kosti" nebo "žebřík"\nPro konstrukci takového plotu by měly být instalovány opěrné pilíře, pak na jejich vnějších a vnitřních stranách by měla být upevněna dekorativní dřevěná obložení. Budou sloužit jako průvodce plotové desky, které by měly být umístěny horizontálně v mezery mezi nimi. Pokud chcete, můžete použít vertikální kovové tyče, které vám dávají designu originální vzhled. Podpěry po dokončení práce by měly být uzavřeny ozdobnými kryty.\nDalší zajímavý plot: "Paling"\nChcete-li vytvořit takový plot, měli byste zvolit hladký, malý v průměru protokoly a nainstalovat je po obvodu vybrané oblasti ve vzpřímené poloze. Jako podporu pro takové typ plotu sloupy z kamene nebo cihel nebo kovové tyče vykopané do země.\nJak můžete vidět, vybudování dřevěného plotu s vlastními rukama je rychlé. Musíte se rozhodnout o typu stavby, nakládat potřebné materiály a ukázat určitou trpělivost. Vynikající oplocení z přírodního dřeva vás potěší mnoha dlouhými pohledy a příjemným vzhledem. Nejdůležitější je, že čas od času nezapomenete na zpracování struktury ochrannými látkami, které prodlouží její životnost.\nRecept na výpalky s náplní. Nápady formou bufetu\nVedoucí manažer Sergey Dzeban, manžel Olesya Sudzilovské\nKazachstánská armáda je malou silou, s níž je třeba počítat.\nAlbumy, hity a osobní život Melanie Chisholm


Hubneme spolu - vzájemná podpora během hubnutí - Diskuze Omlazení.cz (1997)\noriginálněMartina 9. 4. 2014 7:16\nDěvčata mohly by jste mi poradit co "tvoříte" z toho Šmakouna? Čtu tady že jedna slečna má na večeři 100g šmakouna Mexiko.. mam doma ještě i meruňku ale nějak nevím co s tím, jestli se z toho musí udělat recept nebo se to tedy dá jíst i takhle zvlášť?\nShAmy 9. 4. 2014 7:23\nCituji originálněMartina: dá jíst i takhle zvlášť?\nAhojky, já si kupuji Mexico velice často a jím ho klidně jen tak, nebo to udělám na způsob mozečku např. s brokolicí či květákem... Dělám ho na milion způsobu je to jakoby náhrada kuřecí masa např. )) takže se dá dělat vlastně jakkoliv a je to skvělá náhrada bílkovin\nMeruňkového jsem tedy ještě neměla, ale třeba tady je zajímavý recept http://hubneme-a-zhubneme.blogspot.cz/2012/10/pece ny-merunkovy-smakoun-270-kcal.html\noriginálněMartina 9. 4. 2014 8:49\nReaguji na ShAmy: No tak to je bezva, já nerada vařim takže práce ušetřená.. ) Já jsem právě na to jen tak koukla, koupila mi to mamka tak jsem neveděla pořádně co to je.. ale z toho meruňkového bych přeci jen něco udělat mohla Ten recept co jsi posílala vypadá moc dobře, díky)\nAmandaxy 9. 4. 2014 9:09\nholky ještě jedna otázka, nestalo se vám někomu,že byste měli při hubnutí problémy se spaním? já od té doby,co se snažím jíst zdravě jsem se ještě pořádně nevyspala, budím se v noci každou hodinu a jsem jak po ráně palicí a začínám z toho být vážně nervozní.....\nAlesiaX 9. 4. 2014 9:46\nReaguji na Amandaxy: To máš asi z toho, že máš třeba málo sacharidů v jídelníčku. Co se týče těch makroživin, zkus si otevřit lifesum, myfitnesspal nebo normálně kaloricketabulky.cz a tam si ťukneš potravinu, ono ti vyjede kolik má kalorií, bílkovin, sacharidů a tuků. Pogoogli si, kolik Ti na váhu, věk a cíl vychází kcal a i ten poměr makroživin a toho se drž. Pokud máš příliš malý příjem a nedostatek sacharidů, není to dobré. Pak můžeš mít problém se spánkem, nedostatek tuků ovlivňuje hormonální rovnováhu v těle, to vše vede spíše ke zhoršení zdraví a naopak ukládání tuků, než pálení. Takže na makroživiny dávat dobrý pozor\nAlesiaX 9. 4. 2014 9:47\nReaguji na Amandaxy: Rychlý běh je lepší než pomalejší, a ještě lepší je střídání pomalého a rychlého běhu TRX je podle mě skvělý cvičení, posílí Ti celé tělo, pilates taky není na škodu. Takže akorát dotáhnout jídelníček, ať se nestresuješ a neubíjíš nedostatky a půjde Ti to krásně dolů\nAlesiaX 9. 4. 2014 14:33\nA tady je můj jídelníček v odlehčovací den, kdy jsem necvičila a byla den po cheat mealu\noriginálněMartina 9. 4. 2014 15:34\nReaguji na AlesiaX: máš to moc pěkný.. i blog (y)..Jak dlouho už takhle cvičíš? A jaké jsou zatím výsledky..?)\nŠkoda že moje jídelníčky by tady spíš sloužily jako odstrašující případy.. =D a to se tak snažim.. :/\nAmandaxy 9. 4. 2014 16:03\nSnídaně: ovesná kaše, dvě lžičky medu, holandské kakao\nOběd: celozrné těstoviny se dvěma vajíčkama a špenátem\nsvačia: žitný chleba, pomazákové máslo, šunka\nvečeře 2:tvaroh nízkotučný\nplus cca 3 skleničky suchého vína\noriginálněMartina 9. 4. 2014 16:58\nRozhodla jsem se že vám ukážu ty moje "zázraky" mám toho sotva 5300KJ.. B: 73H, Sacharidy 249g z toho cukry 71g, tuky 28h, vláknina 29g.. přitom se snažim udělat jídelníček podle nejlepšího vědomí a stejně to dopadně takhle.. prosim o názor... než to zejtra snim..\n"kaše" -> rozinky 5g, Soja milk extra protein 15g, ovesné vločky s klíčky 35g, bílý jourt Olma klasik 150g + jablko\nacidofilni mléko Albert\t240g, Milko ovocný tvaroh jahoda a malina 130g\nnoky 200g, kuřecí soté ve smetanové omáčce 200g (vim nic extra ale co dům dá..)\nGervais original 30g a 1 krajíc pšenično žitný chléb Psyllium Dr. Popova, rajčata\nokurka, mrkev, šmakoun mexiko 50g, 3x Active křehké plátky grahamové Bonavita\nDruhá večeře asi už jen nějaká zelenina\naktivita zítra téměř nulová, vypito přes 2l.. Jinak podotknu že zhubnout potřebuju max 3kila spíš formuju..\nAlesiaX 9. 4. 2014 19:28\nReaguji na originálněMartina: Ahoj, 5300 KJ je velmi málo, hrozí Ti jojo efekt. Samozřejmě záleží na Tvé výšce a váze, ale stejně bys měla přidat. Tuků je moc málo, 28g nestačí. Zaděláš si na hormonální problémy, to pak hrozí i porucha trávení, protože se nebudou vylučovat ty správné hormony v potřebném množství. Naopak sacharidů je příliš, pokud hubneš, měla bys je usekat tak na 160-180g denně. Cukry je potřeba snížit na minimum. Musíš jíst převážně komplexní sacharidy. Jednoduché sacharidy vyvolávají inzulínový skok v krvi - cukr rychle vyšplhá nahoru a zas spadne, protože pomocí inzulinu ho tělo uloží do tukových zásob (řekne si, že teď tolik cukru nepotřebuje). Brzy zas budeš mít hlad. Proto komplexní sacharidy - rýže natural, žitný chléb, celozrnné těstoviny, ovesné vločky. Ovoce je dobré kombinovat s bílkovinami, aby se snižoval jeho glykemický index (to je to, co indentifikuje potravinu, že rychle zvyšuje hladinu inzulinu kvůli skoku cukru v krvi). Co se týče bílkovin, to záleží na míře Tvé tělesné aktivitě a váze.\nCo se týče jídelníčku, samozřejmě jez tak, jak Ti chutná, jen to si to trochu nějak vyvaž. Méně sacharidů, více tuků a možná i bílkovin. Ty sacharidy můžeš usekat třeba v té příloze - noky mají vysoký glykemický index a máš jich hodně. V kupovaných ovocných tvarohách a kefírech je třeba taky dát pozor na zbytečné sacharidy. Já kupuju obyčejný neochucený a přidávám si do toho ovoce, případě kakao. Kdo je na sladký, může doslazovat stévií nebo skořicí Případně se ještě podívej, zda Tvůj proteiňák nemá zbytečně vysoký podíl sacharidů, což by taky být nemuselo. Jinak přidej tuky v podobě ryby, olivového oleje, oříšků (nesolených) nebo arašídového másla, případně sýry a i ty tvarohy. Klidně si můžeš dávat dopoledne kousek hořké čokolády s vysokým podílem kakaa. Ale tyhle věci jsou dost kalorický, tak na to pozor\nTak držím palce, ať to jde dobře A když zpevňuješ, nezapomeň taky na pohyb a cvičení\nAlesiaX 9. 4. 2014 19:37\nReaguji na originálněMartina: Změnu jídelníčku a nějaký jakž takž posilování jsem začala páchat od prosince 2012. Teď od prosince 2013 jsem se obula do pořádného posilování s volnými váhami, přičichla si k železu a nejde mě z fitka vytáhnout\nPůvodním mým cílem bylo zhubnout a zpevnit. Se zhubnutím jsem už celkem spokojená, teď pěstuju svaly ))) Jak člověk dosáhne jednoho cíle, chce se jít dál Takže teď naopak sleduju, jestli mi rostou bicáky a zadek, skoro v každém zrcadle okolo kterého projdu\nReaguji na Amandaxy: Kolik máš množství toho jídla a kolik kcal? Příjde mi že toho máš fakt málo, málo bílkovin a málo tuků :/ Maso raději moc nevynechávej, pokud se Ti teda nějak nehnusí. Taky nejsem fanoušek masa, ale aspoň 50-80g denně do sebe dostanu No a to víno samozřejmě taky není ideální Ale to asi víš Zkus si taky přidat do snídaně nějaké ovoce Hlavně si zkus aspoň několik dní ohlídat ty podíly bílkovin, sacharidů a tuků, ať přibližně víš.\npanberka 9. 4. 2014 19:50\ntak je třeba začit s hubnutím do plavek ...65kg\nsn vesná kaše, vlašské ořechy, jogurt\nsv:celozrnný chleba s pomazankovým máslem , mrkev\nve:vařená brokolice, vejce, pečivo\nAmandaxy 9. 4. 2014 19:57\nReaguji na AlesiaX: já maso fakt teda zoufale nemusim, jediný co snim je ryba a krůta, tak se pokusim od zítra to víc zařadit.... jinak vím,že to víno vůbec není ideální,ale pomáhá mi usnout,jsem už úplně zoufalá z toho jak teď nespim pořádně, hrozně na tohle trpim ty živiny si zpočítám zítra, zkoušela jsem se lognout do tý jedný stránky co jsi uvaděla,ale pořád mi to psalo nějakej problém..


Právníci na scestí aneb cesta mimo právo... | JINÉ PRÁVO\nNádherný příspěvek, po ránu mi vylepšil náladu, diky ;-)\nNa druhou stranu se nemohu zbavit dojmu, že celoživotní volba právnické profese je v podstatě důkazem tvůrčího a uměleckého selhání: "nejste schopni prosadit se v nějaké tvůrčí činnosti? Nevadí, vždycky můžete psát žaloby nebo rozsudky..."\n22. 1. 2007 10:34:00\nRád bych dodal, že jedna z hlavních postav (nápověda přímo v článku!) Samotářů je právníkem. Na mysli mám Jiřího Macháčka.\nJiří Šlitr byl také donucen vystudovat práva (na nátlak rodiny). Jan Neruda, překvapivě též na nátlak otce, nastoupil na práva, která nedokončil.\nVladislav Vančura studoval práva, avšak přestoupil na medicínu.\nJak je vidno, kreativní lidé studují práva zásadně na nátlak otce, přičemž se po jeho smrti věnují umění.\n22. 1. 2007 11:18:00\nMartin Kornel řekl(a)...\n22. 1. 2007 11:47:00\nPřidávám dalšího českého spisovatele, který studoval právo. Byl jím Bohumil Hrabal. A údajně také na otcův nátlak:)\n22. 1. 2007 11:48:00\njá bych si dovolil s michalem bobkem nesouhlasit, podle mého názoru je dobrý právník zároveň umělec, žonglér se slovy s velkou představivostí :-)\na abych také přispěl svou kapkou do mlýna, Cézanne je dalším, kdo taky studoval práva\n22. 1. 2007 19:25:00\nAd Jan Mates: radeji bych rozhodne souhlasil s Vami nez sam se sebou. Take si radeji idealizuji profesi pravnika, pravda muze byt smutna. Pravnik by urcite mel byt (tedy vyrok normativni, nikoliv empiricky) osoba s presahem do umeni, literatury, jinych vednich oboru. Vzdycky tise zavidim nekterym pravnickym "renesancnim" osobnostem, ktere me v diskusi uzemni odkazy na krasnou literaturu, hudbu apod.\nO pravu se da mluvit v mnozstvi rovin (proto taky nesouhlasim s tim, ze S. Balik se svym odlisnym stanoviskem v eurozatykaci "ujel", tedy oprava: vybocil z ramce akceptovatelneho pravniho diskursu). To je technicky tezko proveditelne, kdyz ten "diskurs" neni vymezen. Na druhou stranu je jasne, ze podobny styl debaty je nebezpecny, skutecne "walking on the edge" - pokud totiz audienci neni seznatelny argument, ktery se dany clovek snazi prostrednictvim personifikaci, metafor a umeleckych odkazu uplatnit (coz dle meho nazoru v tom dissentu k EAW bylo, ale treba v prispevku stejne osoby na konferenci o nezavislosti justice, o ktere jsme referovali (http://jinepravo.blogspot.com/2006/10/konference-o-nezvislosti-justice.html) a jejiz zaznam je k videni online, tam uz se ta nit ztratila), pak se cely projev muze zvrtnout v mirne samolibe expose na tema "jsem to ale sectely".\nMa puvodni poznamka byla mirne flagelantska s ohledem na chmuru, ktera me prepadla po precteni Pavlova prispevku: tak Dixit Dominus uz to u me taky nebude, maluji tak maximalne kvartyr nabilo, kdyz dam dokupy stridavy rym, tak je to na statni svatek (a spis to zni jako Cimrmanova akusticka konstanta ;-)\n23. 1. 2007 9:49:00\nBudu tady za sede a nudne a nepoeticke, skoda:\nCo je ideal oduvodneni rozsudku? Brilantni logicka analyza, nebo strhujici basen?\nDo jake miry souvisi umelecke nadani se schopnosti rozpoznat rozpory mezi dukazy?\nMa byt dobry pravnik "umelec a zongler se slovy"? A byznysmen?\nMa se nechat pravnik vest fakty, nebo svou obrazotvornosti?\nNeni skvela zprava, ze typ pravnika, ktery rano namaluje obraz, v poledne cituje Cicera a vecer slozi basen, patri do Prvni republiky?\n23. 1. 2007 10:09:00\nA proč by právní analýza (nebo i norma) nemohla být krásná, byť nehýří literárními odkazy a řečnickými figurami? I v tradičním právním diskursu je místo pro "racionální" krásu - elegantní, uměřenou, hutnou, břitkou, usebranou. Je třeba ji ovšem odlišovat od pouhého používání metafor a analogií - ty jsou buď k něčemu, tedy vhodně shrnují problém nebo na něj vrhají nové světlo, nebo jsou jenom projevem mentálního sebeuspokojování autora.\nStendhal údajně prohlásil, že když nemůže poránu najít inspiraci, přečte su jeden dva články z napoleonského Code civil. Nevím, je-li to pravda (too good to be true?), a navíc je ten příběb neustále omílán, aby vyvolal kontrast s jinými, prý méně elegantními úpravami (nepřekvapí, že poslední dobou jsou terčem zejména předpisy ES), ale jistý základ v sobě má. Včera jsem kvůli jednomu případu došel k článku 1134 o účincích závazků, jehož první odstavec zní "les conventions légalement formées tiennent lieu de loi à ceux qui les ont faites", tedy přibližně "dohody vzniklé v souladu s právem jsou pro ty, kdo je učinili, zákonem". Můj překlad je nedokonalý, originál je krásný -velmi efektivně a koncentrovaně vyjadřuje zásadu pacta sunt servanda, nemluvě o jakési "normativistické předzvěsti".\nJaká jsou tedy kritéria dobrého právníka? Samozřejmě musí být schopem pronikavě analyzovat, vzít v potaz všechny relevantní faktory, etc... ale jelikož mu tohle všechno bude na nic, když to nepošle dál", musí být schopen vtělit své myšlenkové pochody přesně, uspořádaně a úsporně do textu. Když to udělá dobře, bude výsledek krásný, bez ohledu na to, jestli citoval Alenku, Moby Dicka nebo Bídníky - podobně krásný, jako je třeba Bachovo Umění fugy.\n23. 1. 2007 11:47:00\nStendhal - pravda to asi bude, ja jsem to kvůli jednomu článku, kde jsem to použil, dohledal v online databazi Stendhalovych dopisu. Predmetna pasaz byla:\n23. 1. 2007 11:58:00\nJen abych jeste pridal na seznam: Tak napr. Goethe take studoval prava, a to v Lipsku. Kafka po dvou tydnech studia chemie presedlal na pravo ... myslim, ze ten vycet by mohl dale pokracovat ...\nTrochu mi precteni toho postu a hlavne komentu vytanula na mysl jedna pasaz z Pribanovo Hranic prava a tolerance (pouzival jsem to v ramci nejake pisemne prace na PFUK asi ve 2. roc.): „Vždyť i spravedlnost v etickém slova smyslu je stejně jako umělecký čin imaginací svého druhu. Umění dnes nahradilo mravouku. Nastal čas, kdy bychom měli z práva učinit umění. Právníci bez schopnosti argumentovat z hlediska spravedlnosti se nemohou stát umělci v tomto smyslu a vždy zůstanou jen pasivními vykonavateli cizí vůle a svrchovanosti, nikoli vlastní suverenity práva.“\nJinymi slovy vsichni bychom meli byt umelci, jinak nebudeme dobrymi pravniky ...\n23. 1. 2007 13:30:00\n23. 1. 2007 14:29:00\nDíky za rozšiřující se seznam, zejména ten Vančura mě potěšil, jeho život pro mě vždycky začínal až studiem medicíny.\nA pokud bych trošku porušil tok komentářů a vrátil se k názorům těch šedých, nudných a nepoetických, a přesto vítaných;), měl bych proti Jendovu (mohu-li si dovolit tuto elektronickou familiárnost) komentáři dvě antiteze:\n1. Budeme-li hledat ideál odůvodnění rozsudku, musíme si nejprve uvědomit, že rozsudek je sice monologem soudce (respektive "monologem" trojice členů senátu), i tak se však jedná z definice o akt komunikace. Z toho důvodu bychom při hledání jeho ideálních charakteristik neměli myslet jen na to, že se jedná o výron soudní moci, akt aplikace práva, ale i na to, že je sdělením komusi adresovaným, a v určitém smyslu přizpůsobit formu soudního rozhodnutí těmto adresátům. Proto myslím neexistuje univerzálně platný ideál rozhodnutí, ale ideál náležející vždy k danému typu rozhodnutí. Pokud bych uvedl extrémy: u rozvodového rozhodnutí okresního soudu bych čekal, že bude jasné, stručné, pochopitelné, tak aby ho pochopili oba exmanželé i dítě starší čtrnácti let, navíc to asi není četba, kterou by si kterýkoliv z nich chtěl zpříjemňovat dlouhé zimní večery; u nálezu Ústavního soudu nebo rozsudku některého z nejvyšších soudů majícího ambice stát se inspirací pro soudy nižších stupňů a předmětem ohnivých akademických debat bych se naopak těšil na to, že se bude jednat o rozhodnutí logicky konzistentní, odpovídající komplexně na nejrůznější aspekty řešeného právního problému, a zároveň že tato přesvědčivost nevyvolá suchopárnost a těžkopádnost, že si tedy jeho autor bude vědom toho, že stovky potenciálních čtenářů jeho rozhodnutí si zaslouží nejen logickou brilantnost, ale i stravitelnost. A určitá poetičnost jazyka, vhodná metafora, podobenství, citát, ba přísloví je podle mě kořením, které může zvýšit jak stravitelnost, tak i pochopitelnost rozhodnutí. To si právě podle mne skvěle uvědomil doktor Balík v tom svém stanovisku: komu z nás nebylo jasné a zároveň kdo jím byl znuděn?\n2. Skutečnost, "že typ právníka, který ráno namaluje obraz, v poledne cituje Cicera a večer složí báseň, patří do První republiky", bylo jedno z mých největších zklamání za poslední tři roky. Naštěstí to neplatí úplně....a navíc i na klady a zápory vstupu do právnické komunity holt platí vančurovská otázka, "kdo spolkl mnicha, aniž mu v hrdle zaskočila kápě?"\n23. 1. 2007 14:32:00\n23. 1. 2007 15:04:00\nJiří, jste podstatně lepší právník než já. Přesto pár poznámek k Přibáňově skvostu.\n(1) "Vždyť i spravedlnost v etickém slova smyslu je stejně jako umělecký čin imaginací svého druhu." (Naléz(a)t spravedlnost vyžaduje cit a představivost?)\n(2)Umění dnes nahradilo mravouku. (Na ZŠ se vyučuje VV a HV a namísto náboženské výchovy, ha, ha? Normativní systém právo nahradil normativní systém morálka/náboženství?)\n(3)Nastal čas, kdy bychom měli z práva učinit umění. (Nastal čas, abychom právo vykládali tak, abychom jeho uplatňováním docílili spravedlivých výsledků? )\n(4)Právníci bez schopnosti argumentovat z hlediska spravedlnosti se nemohou stát umělci v tomto smyslu... (v jakém smyslu? Právníci, kteří nemají cit a představivost, nemohou (zpravidla) naléz(a)t spravedlnost?)\nDělat vědu =/= šifrovat aprioristická, resp. triviální, tvrzení.\nČíst vědecké články =/= snažit se dešifrovat aprioristická, resp. triviální, tvrzení.\nJinak, pojem umělec v této diskusi (ten, kdo píše pěkné slohy a cituje klasiky) a v citaci Přibáně (ten, kdo hledá spravedlnost správným způsobem) má různý význam.\n23. 1. 2007 15:09:00\nPavle, Balíkovo odůvodnění se mi také líbí (a nevysmívám se mu celému jen proto, že se v prvním odstavci Balík svěřuje, čím se laská a co zvládne jeho T9).\nPodobenství a spol. jsou fajn, nic proti. Jen myslím, že rozumně čtivé a vyfutrované rozhodnutí je lepší než překrásný blábol.\n(Jako jeho exemplář si dovoluji navhrnout citaci Přibáně, o pár postů výše.)\nNic proti širokému vzdělání, mám jen pocit, že (starší generace) má tendenci hodnotit, jak je kdo vzdělaný, podle příliš formalistických kritérií -- podle toho, zda si pamatujete, co kdy kdo řekl a kdy koho upálili.\nNapsal to už Michal, že citace klasiků jsou často samoúčelné.\nBTW: Na advokátních zkouškách se zkoušeného ptali na "novinářské figury" podle Čapka. Hodnotit (byť z části) právníky podle toho, zda to ví (= jsou dostatečně kulturní), je škodlivý anachronimus. Drzá odpověd k jádru věci by zněla: a vy víte co napsal Pratchett (autor svým mezinárodním významem o řád přesahující Čapka) ve svém díle XY?\nKulturní je, kdo zná stejná díla, jaká známe my?\nMá smysl hodnotit kvalitu právníků (i) podle toho, co mají za koníčky?\n23. 1. 2007 15:31:00\nAd Jenda Petrov: S Tvym komentem vicemene souhlasim - duvod, proc jsem sem ten citat dal, byl jen cista shoda, ze se venuje vztahu pravnik - umelec. Jinymi slovy jsem ho sem dal jen z duvodu textove vhodnosti, nikoli logicke spravnosti.\nUrcite bych nedoporucoval (a nemel jsem to ani v umyslu) vyvozovat z te jedne vety (vytrzene z kontextu) nejake rozhodne teoreticke zavery. Ostatne se nejedna o zadny kanonicky text. ;o)) A stejne tak si netroufnu (zejm. na takto omezenem prostoru) suplovat Jirku Pribane a nejak domyslet, jak to bylo presne mysleno (navic se jedna o jednu z jeho velmi ranych publikaci - byt o pravnicich a ledovych kvetech logiky prava (tj. literarni odkaz na R. Musil - Muz bez vlastnosti) pise i v tech Disidentech v pravu).\nDoporucuju si to od nej pripadne precist. Sam uz si ten kontext moc nevybavuji.\nMyslim, ze primarne slo o to, ze pokud nebudou pravnici umet argumentovat presvedcive z hlediska substantivni spravedlnosti (vnimano jako antipolu formalne pojimaneho prava - napr. nacistickeho), tak budou jen slepe vykonavat cizi vuli (treba prave tech nacistu - viz Eichmann a problematika banalniho zla, kterou tam nekde myslim Priban take resil).\nMozna to vniman chybne, ale tak nejak si vybavuji (predesilam, ze naposledy jsem to cetl asi tak v tom 2. rocniku na VS), ze jsem to ve zkratce pochopil. Odkaz na umeni byl asi trochu na efekt a souvisi zrejme s Luhmannovym vlivem na Pribane a existenci odmoralizovani spolecnosti a - zde pouziji ten hrozny tvar - tvrzenou existenci "performativne uzavrenych normativnich subsystemu", z nich jeden je pravo.\nArgumentace spravedlnosti/moralkou, ktera figuruje mimo "pravni" subsystem a je zrejme v tomto smyslu imaginaci sveho druhu, aby se prosadila a pravnici nevykonavali jen slepe vuli politickych vudcu, se pak musi stat v pravde umeleckou, aby se skrze "kognitivni otevrenost" v subsystemu prava prosadila.\nNa vysvetlou - nejsou v zadnem ohledu odbornik na Luhmanna ci sociologii prava obecne, takze pravdepodobnost, ze jsem se dopustil vetsi ci mensi disinterpretace zde je. Za to se predem omlouvam. Soucasne prosim berte v uvahu casovy odstup ...\nVsem, ktere ten shora uvedeny citat zaujal, doporucuji si precist cely text, kde se objevil a pak zkusit polemizovat. I pokud s tim nebudete vecne souhlasit, patri ty Hranice prava a tolerance k Pribanovym velmi ctivym publikacim a navic jsou hodne utle.\n23. 1. 2007 16:15:00\nMožná jsem se na citaci Přibáně vyřádil trochu nespravedlivě -- bez znalosti toho, co jí předcházelo a následovalo.\nSama o sobě mi vybavila citát Feynmana, který zněl cca.: Zatímco přírodní vědci se snaží popsat čím dál složitější věci co nejjednodušeji, humanitní větci čím dál složitějším jazykem popisují čím dál větší triviality."\nPokud (zřejmě nepříliš komplikovaný) smysl Přibáňovy citace nevyplývá z okolního textu a je nutné hádat "jak to bylo myšleno" příp. se spoléhat na autentický výklad, příp. přečíst Luhmanna, Deridu a ontologii jsoucna, pak něco není v pořádku.\nPokud právníci dodržují pouze zákon a argumentují pouze zákonem, jsou nástroji zákona, resp. zákonodárce. Nástroji zákona, resp. zákonodárce jsou tím méně, čím více se řídí svým morálním přesvědčením. So what?\nSvými "břitkými" komentáři se snažím dostat k jádru věci a ani ne exhibovat, ani ne někoho urážet. Kritika jednoho odstavce (nastřelená bez znalosti okolního textu) =/= kritika celého díla =/= kritika autora.\n23. 1. 2007 16:50:00\nAd Jenda Petrov: OK ...\njeste co se tyce toho domysleni, dovozovani atd., neni to zrejme dano tim, ze by Pribanuv text byl "v neporadku", ale proste tim, ze si to uz nepamatuji, nemam naladu ani cas to znovu cist, takze jsem se to snazil si nejak rychle a strucne vybavit ... that's all :o))\nAd vsichni: Jinak jeste z jineho soudku - existuje blog "Law: The After Life", ktery se venuje prave prechodu pravniku do jinych oblasti vcetne umeni - viz jejich info "The Afterlife is a New York City-based event-planning venture geared towards lawyers who are interested in transitioning from the practice of law to various other industries, now or in the future." - http://lawtheafterlife.blogspot.com/\ncas od casu se tam objevi zajimava vec ...\n23. 1. 2007 17:35:00\nK debatě, která se tady vyvinula, bych si dovolil několik poznámek:\nMyslím, že tvrdit, že "vědci" (máte Jendo na mysli ty právní, nebo obecně společensko-vědní myslitele? Myslíte teď třeba právní filozofy, nebo každého, kdo napíše článek, který se týká práva?) jenom mudrují a zamotávají všem srozumitelné myšlenky do jakéhosi vznešeného hávu, je nespravedlivé a v konečném důsledku i nepravdivé. Myslíte si to třeba i o článcích Zdeňka Kühna (na té vyšší úrovni abstrakce) nebo Michala Bobka (když píše o "přízemnějších" záležitostech)? Pravděpodobně asi ne. Nemyslím, že se pohybujete ve svých čtenářských toulkách po společenských vědách pouze v českém prostředí, které je skutečně z velké většiny pouze parodií na akademii (mluvím teď o právní akademii). Sám musíte vědět, že tomu tak není (a to i s přihlédnutím na mé občanské stesky o tom, co řeší místní právní filozofové tady v Oxfordu..)\nStejně tak si myslím, že je nesprávné odsuzovat nosnost myšlenky na základě toho, že byste k jejímu pochopení musel číst Derridu nebo Luhmana. Každý diskurs vyžaduje předporozumění-jinak sklouzne do banalit, které přisuzujete společenským vědám. Nakonec přece ani Feynmanovu jadernou fyziku zřejmě nejsou sto pochopit právníci a kdokoliv, kdo se jí nevěnuje. Musí nejprve ovládat její jazyk, a tím nemyslím jen řeč matenatických symbolů.\nS tím souvisí moje kritika Balíka. Nejprve-i když zůstanu v jeho myšlenkovém rámci-Balík nikde nevysvětluje, proč je protiústavní absurdní situace nebohého kafkovského vězně, který nikomu/ničemu nerozumí a proč je něco takového ústavní, pokud se to týká neobčana ČR. Tím se dostávam k tomu, co chci říci zejména: Balík si za kritérium platnosti toho zákona bere jakousi racionalitu (když dokazuje, jak je zákon iracionální), aniž by však vysvětlil, proč je vydání neobčana ČR do stejných podmínek racionální.\nSpor o platnost toho zákona se totiž nevedl v rovině racionální/iracionální, ale ústavní/neústavní. I když pominu exhibicionismus jazyka jeho dissentu a přistoupím na jeho argumentaci, nějak mi nevysvětlil, proč je zákon neústavní.\nK jazyku jeho dissentu: ani tam nesouhlasím. Funkcí práva je snižovat množimu argumentů, které mohou být používány k ohrožení společenského konsensu o tom, co jsou závazná pravidla, kterými se společnost chce řídit. Balík se svým dissentem prostě pohybuje zcela mimo tuto množinu, kde platí argumentace ústavní/neústavní, ne racionální/neracionální. (Tím neříkám, ze určitých okolností by iracionalita zákona nemohla vést k jeho protiústavnosti; takový argument by ale zase stejně musel být veden v rovině ústavní/protiústavní - jazyk rozumu by musel být "přeložen" do jazyka ústavy).\nUž jsem to psal jinde: jeho dissent je podobný, jako kdybych začal ekonomovi říkat "Vaše křivka nabídky a poptávky se mi nelíbí, není estetická".\n23. 1. 2007 22:22:00\n23. 1. 2007 23:52:00\n24. 1. 2007 9:08:00\nCitace, která se mi vybavila, evidentně vyjadřuje jen tendenci (Češi pijí pivo více než Íránci) a na právníky naštěstí tak úplně neplatí.\nČili citát vnímám jako varování, na co si dávat pozor a texty jakého druhu nestojí za čas a duševní námahu.\nProsím, není to pohrdání humanitními vědami.\nObecně máte pravdu: Myšlenku vskutku nelze odsoudit jen proto, že je k jejímu pochopení nutné přečíst Derridu a Luhmanna. Je-li ta myšlenka tak složitá, že je to skutečně nutné. Nejedná-li se jen o mlžení a popisování jednoduchého složitým jazykem.\nBalík hned v prvním odstavci udělal pro mě poněkud nepochopitelný logický krok. Zabývá se tam výkladem pojmu vlast (rodná hrouda vs. ČR). Ale spor se ve skutečnosti vede o výklad pojmu "nutit opustit".\nPosnerovská výkladní skříň: Neznám praxi ústavního soudnictví, ale mám za to, že nebalíkovský ústavní soudce při rozhodnutí o eurozatykači zvážil, přinejmenším podvědomě, výnosy (euroloajalita) a náklady (kafkovský extradovaný vězeň), nějak se rozhodl, a pak to opentlil.\nZdá se mi, že od Balíkova teleologického výkladu vede k tomu terminologicky správnému (diskursivně konformnímu, ha, ha) snadný můstek, který si čtenář může domyslet. Ale to se mi jen tak zdá; ústavní právo není můj šálek čaje.\nRád souhlasím, že Balíkovy úvahy o tom, že by parlament měl "pokorněji vyslechnout hlasu publika" (občanů) apod., do odůvodnění nepatří. (Asi budu souhlasit i s ostatními námitkami, jen mi styl Balíkova odůvodnění nevadí an sich.)\nJinak rozhodnutí ÚS mi připomíná památnou redefinici pojmu "ústavní pořádek". Vyložit, že když vás vezou v poutech do zahraničí, pak neopouštíte vlast, anebo vlast sice opouštíte, ale nejste k tomu nucen, je stejné, jako vyložit, že kdo dostal třicet ran karabáčem, nebyl podroben krutému trestu, nýbrž vlastně zasloužené odměně.\n24. 1. 2007 9:12:00\nAd Jenda. Navážu na poslední odstavec Vašeho komentáře: jistě, pokud budete číst pojem "nucení k opuštění vlasti" bez kontextu, který je k němu třeba doplnit (a který nedává Balíkův dissent, ale vynikajícím způsobem ho uvádí nález ÚS), lze s Vámi souhlasit a do nekonečna se dohadovat co to je "nucení" apod.\nKontext ústavně právní argumentace Vám rámec toho, o čem se spolu při výkladu tohoto pojmu můžeme dohadovat, podstatně zužuje.\nPosnerův pragmatismus je sympatický, ale zcela mu nevěřím: jistě, souhlasím, že soudce nejdřívě dospívá k představě správného/spravedlivého a pak se pro svůj závěr snaží najít právní argumenty (teorie právní argumentace ty dva momenty odděluje a popisuje je jako "discovery" a "justification" - tady je velmi pěkný článek: http://www.ivr-enc.info/en/article.php?id=70 od Bruce Andersona).\nTen prvotní, intuitivní závěr, je však podle mě mnohem více korigován pozitivním právem, než Posner říká. Součástí té korekce také podle mého názoru je, zda soudce dokáže najít obhajitelné, PRÁVNĚ obhajitelné argumenty pro svůj závěr. Proto je také podle mě důležité zůstat v rámci vymezeného dikursu.\nJak jsem už psal: Eurozatykač může být iracionální. To ho ale nečiní protiústavní.\nPS: Omlouvám se za poněkud ostřejší tón při objhajobě společenských věd. Já nejdříve nepochopil Vaši značku =/= :-)\n24. 1. 2007 9:35:00\nJo, jo, značka =/=, to je síla. Napadlo mě ještě !=, ale to používají takoví divní lidé, kteří píší věty jako if(equality == freedom) break;\nA tak nejlépe bez značek.\nTamanahovu kritiku Posnera jsem četl. V jádru sporu -- myslím si -- leží toto: Má smysl v případech, na které právo (psané nebo precedent) nedává jasnou odpověď, dedukovat, že výklad A je konformní z 44,5 %, zatímco výklad B z 48,2 %, a tedy dáme přednost výkladu B? Resp. je rozdíl mezi 44,5 % a 48, 2 % dostatečný, aby odůvodnil rozhodnutí na základě dogmatické metody?\nNejedná se o buď, anebo; přechod je plynulý. Tamanaha se mi zdá říkat: když je jedna interpretace z dogmatického pohledu o trochu lepší než jiná, je rozhodnuto. Posner se mi zdá říkat: není-li jedna interpretace z dogmatického pohledu podstatně lepší než každá další, pak to rozhodnu, jako bych byl zákonodárcem (viz ZGB a Návrh OZ) a nebudu se tím tajit.\nOtázka zní, co znamená "podstatně" a "o trochu".\nNeznám moc ústavní právo, a možná i proto nemám pocit, že by ústavní soudci při rozhodování o konformitě eurozatykače byli nějak podstatně omezeni.\nV případě eurozatykače bylo možné napsat nádherné a ušlechtilé rozhodnutí, jak nelze základní práva a svobody vykládat restriktivně, jak je zde důležitý textový výklad, jak jsou pojmy české ústavy autonomní (a argument Slovenskou ústavou nelze použít), jak země se srovnatelnými ústavními ustanoveními tato před přijetím eurozatykače změnily (jakkoli není zákaz extradice obecným principem)...\nKaždým dalším rozhodnutím si soudce svazuje ruce do budoucna a detailním odůvodněním a obiter dictem ještě více. A tak je to správné. To ovšem nevylučuje, že v řadě (nových) případů má soudce ruce dost volné.\nJinými slovy, ústavní soudce může mnohdy zadat svým dvěma asistentům, aby jeden napsal odůvodnění pro a druhý odůvodnění proti, a obě odůvodnění budou moc krásná.\nTedy se mi nezdá, že by toho ústavní diskurs moc omezoval. Na tento svůj názor bych ale moc nevsadil. Pro zhodnocení je nutná praktická znalost / zkušenost z prostředí ÚS, a ta mi chybí.\n24. 1. 2007 10:29:00\nJá si myslím, že v případě Eurozatykače byl Ústavní soud omezen dost podstatně (premisou, kterou jste nezahrnul): "pokud existuje akceptovatelný výklad Ústavy, který zajistí konformitu Eurozatykače s Ústavou a umožní se tak vyhnout konfliktu české Ústavy s právem EU, je nutné ho použít".\nJá s tou premisou souhlasím.\nVyplývá ze samotných závěrů, které ÚS vyvodil o vztahu práva EU a Ústavy: tedy v případě konfliktu má přednost Ústava pouze v naprosto výjimečných případech-teď se pohybuji na poněkud dogmatické rovině, nuže, přejděme na rovinu hodnotovou (kde, jak jsem vysledoval z debat na L & E Blogu nezastáváte stanovisko, že by závěry měly být určovány pouze měřítkem maximizace užitku nebo ekonomické efektivnosti). I tam s nálezem ÚS souhlasím: pokud v zásadě sdílíme stejné hodnoty s hodnotami existujícími na evropské úrovni (a tyto hodnoty tam jsou odpovídajícím způsobem chráněny), neměli bychom (zne)užívat naši Ústavu k free-ridingu. Pouze pokud naše Ústava obsahuje nějakou originální hodnotu, kterou evropská rovina nemá (napadá mě třeba zákaz nošení rudé hvězdy v Maďarsku nebo zákaz osvětimské lži, v české ústavě nevím), můžeme prosadit naši Ústavu. To je v kostce pozice, na které stojí třeba M. Maduro nebo M. Kumm (teď se nechci blýskat jmény, ale pokud byste měl náladu/čas, tak jejich příspěvky o evropském konstitucionalismu jsou to nejlepší, co v současné době existuje). Z ní se zdá vycházet i náš ÚS, ačkoliv k ní dodává to, s čím ani Kumm ani Maduro nesouhlasí: nepřekročitelným prahem je rovněž ztráta atributů státnosti.\nJá bych dodal: vše v rámci akceptovatelné právní argumentace (v tomhle ohledu taky Kumma a Madura kritizuji v článku, který vyjde v Common Market Law Review teď v únoru).\n24. 1. 2007 11:22:00\n24. 1. 2007 12:32:00\nDěkuju za vysvětlení a tipy.\nUznávám, že zásada eurokonformního výkladu je omezením.\nPřesto si mi stále zdá, že soudci měli určitou volnost odůvodnit, že čl. 14 odst. 4 Listiny říká to, co (doslova) říká, a že české právo nepřipouští více výkladů nebo přinejmenším nepřipouští ten eurokonformní.\nPremisa restringování základních práv a svobod prostřednictvím eurokonformního výkladu se mi nelíbí. To ovšem není ústavněprávní argument.\nBalíkův teleologický výklad může přispět ke zhodnocení, které možné interpretační alternativy propustí první český filtr, aby se z propuštěných alternativ následně vybrala ta nejvíce eurokonformní.\nBalík ovšem neukázal, jak jeho parciální analýza souvisí s tou celkovou.\n(Nebo nad tím ani nepřemýšlel, a pak zcela souhlasím, že se, ze svého subjektivního pohledu, pohyboval mimo, ve sféře racionální/iracionální.)\n24. 1. 2007 12:45:00\nStudovali práva v Marburgu, jejich učitelem byl F. C. von Savigny.\n27. 3. 2007 4:11:00