Behaviorální ekonom Jakub Steiner. Foto: Daniel Hamerník, Universitas\nOsobnosti\t 26. října 2021 Adéla Karásková Skoupá\t18 minut\nTradiční ekonomie vidí člověka jako rozumnou bytost, která se v životě rozhoduje podle toho, co skutečně chce a co je pro ni nejlepší. Jenže zapomíná, že lidé jsou trošku šílení a dělají chyby. Toho si ale všímá behaviorální ekonomie a do svých modelů vnáší nejnovější poznatky o niterných pochodech člověka. Mezi špičku v oboru patří i Jakub Steiner.\nZkoumá a pojmenovává, jak lidé vnímají různé typy informací a jak jim uzpůsobují své jednání. Díky svému originálnímu přístupu a neotřelým nápadům získal prestižní konsolidační ERC grant i silné slovo během kritické fáze pandemie.\nJeho vědecká cesta je přitom klikatá a svérázná: začal teoretickou fyzikou, když už měl ale orbitalů a atomů dost, odbočil k terénní práci s romskými rodinami, již prožíval a pomáhal formovat v těch vůbec nejranějších dobách. To ho pak nasměrovalo k práci ekonoma na institutu CERGE-EI, kde působí dodnes.\nVždy ale zůstává alespoň jednou nohou v zahraničí: dřív na Edinburské univerzitě ve Skotsku nebo na Northwestern University v Chicagu, nyní tráví čtvrtinu roku na Curyšské univerzitě.\nJeho směřování i volbu vědeckých témat přitom neovlivňují jen trendy ve světové vědě. Velmi často se v práci inspiruje zkušenostmi a zážitky ze svého života: revoluce, práce s Romy nebo vážná nemoc a úmrtí v blízkém rodinném kruhu.\nMatematika jako skrýš i prostředek\nVyrůstal v Bratislavě: pochází z právnické rodiny, jeho otec se ale odchýlil od dráhy předků a ze světa paragrafů přešel do toho matematického, plného rovnic, čísel a abstraktních úvah. „Asi to byl způsob, jak být za normalizace trochu svobodnější,“ přemítá Jakub Steiner.\nSám chodil na základní škole v Bratislavě do experimentální matematické třídy, kde učili pedagogové z vysokých škol, kteří v tehdejší době neměli možnost lepšího uplatnění. „Učili nás koncepty z pokročilé matematiky hravým způsobem, sami jsme je totiž objevovali při hádankách a hlavolamech. To bylo fajn, dalo nám to dobrou kulturu myšlení,“ vzpomíná Steiner, z jehož spolužáků se pak stali umělci i novináři – například spisovatel Miroslav Hvorecký.\n„Matematika byla skrýš pro zajímavou skupinu lidí. Myslím si, že sám jsem na ni nebyl výjimečně nadaný, ale později mi hodně pomohla, když jsem se posunul ke společenským vědám. Tam je mi prostředkem, nikoliv hlavním bádáním,“ vysvětluje.\nKdyž mu bylo šestnáct, jeho rodiče usoudili, že vývoj za tehdejšího premiéra Vladimíra Mečiara nemusí dopadnout dobře. K nevelkému nadšení dospívajícího Jakuba se proto rodina v roce 1993 přestěhovala do Prahy, po střední škole Jakub nastoupil na „matfyz“ (Matematicko-fyzikální fakultu UK).\n„Byl jsem introvertní, tak mi nějakou dobu trvalo najít si nové kořeny. Hodně ale pomohlo, když jsem se začal bavit s Romy, proromskými aktivisty a studenty, kteří se snažili pro romské děti vymýšlet program. Tam jsem si pak našel kamarády, s nimiž se bavím doteď,“ vzpomíná Steiner.\nAč mu fyzika šla, ke konci studia jej už moc nebavila a hledal úniky – táhlo ho to k člověku, společenským vědám. A ekonomie se nabízela, protože je hodně matematizovaná, abstraktní a překvapivě i inspirovaná fyzikou.\nNebylo to tak nečekané vyústění, jak by se mohlo zdát – Katedra teoretické fyziky posloužila coby líheň několika předních českých ekonomů stejné generace – vzešel z ní Steinerův kolega Filip Matějka či Michal Fabinger, absolvent Harvardu působící v Tokiu. Nebo taky Jan Kulveit, expert z Oxfordu specializující se na globální rizika, jehož poznatky, podobně jako ty Steinerovy nebo Matějkovy, Česku pomáhaly během pandemie koronaviru.\nČtěte také: Proč se tak často rozhodujeme špatně? Filip Matějka a jeho teorie racionální nepozornosti\n„Ta katedra produkuje lidi, kteří matematiku používají ke zkoumání něčeho abstraktního. Protože teoretická fyzika je velmi těžká a možná trochu ustrnulá: těžko se v ní vybádá něco nového, takže lidé často přecházejí do jiných oborů, kde naopak dělají zajímavé zářezy,“ líčí Steiner.\nVelké zážitky zasněného kluka\nJeště před tím, než se vydal studovat na institut CERGE-EI (Centrum pro ekonomický výzkum a doktorské studium je akademická instituce, která poskytuje ekonomické postgraduální vzdělání po vzoru amerických univerzit a zároveň provádí výzkum v oblasti teoretické ekonomie a hospodářské politiky), dal si pauzu, která se později ukázala být poměrně klíčovou.\nNarodil se v roce 1977 v Bratislavě.\nVystudoval teoretickou fyziku na Univerzitě Karlově v Praze, doktorandské studium absolvoval na CERGE-EI (Centrum pro ekonomický výzkum a doktorské studium při UK a AV ČR).\nVěnuje se teoretické ekonomii, především teorii her a behaviorální ekonomii.\nNěkolik let strávil vědeckou prací a vyučováním na americké Northwestern University a britské University of Edinburgh, nyní působí na univerzitě v Curychu a na CERGE-EI.\nV letech 2000 až 2002 pracoval ve společnosti Člověk v tísni jako sociální pracovník pro romskou komunitu.\nByl jedním z odborníků, kteří upozorňovali na problémy v postupu proti epidemii, a nakonec i radili vládě.\n„Po matfyzu jsem moc nevěděl, co dělat dál. Jen jsem nechtěl jít do kanceláře... a netoužil jsem ještě ani dál studovat. Zároveň mě bavila a lákala práce s romskými rodinami. Tak jsem umluvil Člověka v tísni, aby mě vzali na civilní vojenskou službu,“ popisuje.\nNebylo to pro něj nové prostředí – čerpal právě z toho, jak si ještě jako student s kamarády chodil s romskými dětmi hrát na Smíchov. Učili je plavat, jezdit na kole, vyráželi spolu pod stan na tábory. „Lépe jsme ty rodiny poznali a věděli jsme, že kromě nezdarů ve škole mají děti i hlubší problémy,“ líčí Steiner.\nTo období – bavíme se zhruba o roce 2000 – označuje za pravěk terénní sociální práce. Že někdo chodí lidem pomáhat přímo domů a navštěvuje komunity ve vyloučených lokalitách, bylo tehdy něco nového.\n„Dnes tu práci dělá obrovský profesionalizovaný tým, tehdy jsme v malém týmu, většinou Romů pod vedením hudebníka Vojty Lavičky (člena kapely Gipsy.cz – pozn. red.), hledali, jak tuto službu vést. Docházel jsem do rodin žijících na Smíchově v domech, které městská část poměrně podezřele prodala do soukromých rukou. Čekalo se, že nový majitel rodiny vystěhuje,“ vzpomíná Steiner a pro férovost dodává, že mnoho rodin navíc neplatilo nájem, takže spor nebyl jednoduchý a morálně vyhraněný.\n„Nicméně ty rodiny potřebovaly pomoc a měly celou plejádu různých problémů. Já jsem je s nimi konzultoval, pomáhal jsem jim přes Člověka v tísni dohledat právní pomoc, takže jsme proces vystěhovávání učinili civilizovanějším a některým rodinám jsme pomohli najít náhradní bydlení. Mnoho z nich dopadlo celkem dobře,“ vypráví skromně ekonom.\nDíky jeho úsilí se taky několika tisícům romských seniorů a seniorek povedlo dostat významné odškodnění v řádech desítek tisíc korun, které jim náleželo coby lidem etnicky diskriminovaným režimy napojenými na nacistické Německo. Peníze vyplácel Česko-německý fond budoucnosti, směřovaly hlavně nuceně nasazeným.\nJenže nikdo tehdy nevěděl, jak to uchopit a zprocesovat. „Začali jsme pak pomáhat romským seniorům s žádostmi o tyto kompenzace. Člověk v tísni pak pomohl vytvořit z mého nápadu malý program, který ve spolupráci s fondem oslovil seniory a našel způsoby, jak jejich utrpení doložit,“ vzpomíná na úspěchy z přelomu nového tisíciletí ekonom a je znát, že ho počin stále těší.\n„Byl to pro mě velký zážitek: tehdy jsem byl trochu zasněný třiadvacetiletý kluk a podařilo se mi vytvořit něco, co pomohlo velkému množství lidí, kteří křivdu z války skutečně cítili. Zároveň byli většinou velmi chudí, takže to pro ně byla významná ekonomická pomoc,“ vysvětluje Steiner, který období hodnotí jako krátké, ale velmi přínosné.\nProč skončilo? „Po celkem rozumné úvaze jsem se rozhodl skončit. Sociální práce, jak jsem ji dělal, tedy intuitivně a zcela neškolen, byla emocionálně zcela vysilující. Bylo mi jasné, že bych to tím způsobem nemohl dělat příliš dlouho,“ přiznává vědec.\nZároveň mu vadila kultura společenských debat o Romech. „V běžné české hospodě je velmi rasistická, od toho se dá oprostit, ale i na odborné úrovni neměla debata dobrou kvalitu. Byly tam různé intelektuální proudy, které moc nedokázaly myslet kriticky. Každý proud měl své tvrdé stanovisko – jeden tvrdil, že v problému segregace Romů jde čistě o sociální problém, druhý zase, že je to čistě problém diskriminace, další řešení bylo Romy zcela asimilovat, jiní chtěli vytvořit romské národní obrození. Názorové proudy se nijak neobohacovaly, spíš na sebe štěkaly v nekonstruktivní hádce,“ popisuje a připouští, že ač byly všechny otázky důležité, úroveň diskuse ho natolik frustrovala, že se jí rozhodl dál neúčastnit.\n„Můj život je ale obohacený tím, že rodiny, s nimiž jsem byl v kontaktu, buď jako s dětmi na táborech, nebo při sociální práci, se mnou zůstaly v přátelském kontaktu,“ dodává.\nProroctví a rovnováhy\nNabitý rok „v terénu“ ho každopádně od fyziky naplno odvedl ke společenským vědám – nastoupil na CERGE-EI, kde hledali lidi právě s přesahy do jiných vědních oborů. Terén mu taky dal mnoho podnětů k přemýšlení. „Romské rodiny mají častokrát jiné uspořádání a očekávání od svých členů než rodiny neromské. A pro mě jako mladého nezkušeného člověka, který znal jen své sociální prostředí, bylo podnětné a šokující pozorovat, že v rámci jednoho města, zákonného systému lze zažít velmi různorodé společnosti. Když jsem pak na CERGE-EI studoval, teorie her mi poskytla prostředky, jak nad tím uvažovat,“ vypráví Steiner na nádvoří noblesní historické budovy ústavu v centru Prahy.\nPodobně podnětný pro něj byl zážitek ze sametové revoluce, kdy se společnost celkem neočekávaně zcela přeuspořádala. „Teorie her je matematizovaná teorie lidských interakcí. Jsou tam definované takzvané rovnovážné stavy: situace, kdy se všichni vzhledem k tomu, co dělají ostatní, rozhodují pro sebe co nejlépe. A jednotlivá rozhodování se drží v rovnovážném stavu,“ popisuje Steiner s tím, že v obou případech – tedy v situaci romských rodin i při revoluci – lze pozorovat fenomén, jak se společnost může velice rychle překlopit z jednoho stavu do druhého.\n„Během doktorátu jsem se pak pídil po tom, jak fungují sebenaplňující se proroctví. Jak to, že ve stejných podmínkách společenství lidí mohou dosáhnout diametrálně odlišných uspořádání, jen za základě svých očekávání? Teorie her je pro téma vhodná. Sebenaplňující se proroctví lze zkoumat jako takzvané Nashovy rovnovážné stavy a různé hry, které společnosti hrají, mohou mít těchto stavů více a mohou se mezi nimi překlápět,“ vysvětluje vědec.\nPak vyvstává otázka, co způsobí, že se společnost překlopí z jednoho rovnovážného stavu do druhého. Právě na toto téma napsal Steiner část své disertační práce, pak nad tím několik let bádal pod vedením profesora Avnera Shakeda, který do Prahy dojížděl z Bonnu.\nK čemu došel? „Literatura se potýká s tím, že když je rovnovážných stavů mnoho a společnost se může překlápět, tak má model mnoho stupňů volnosti. Není pak jasné, co společnost překlopí a co ne. Třída modelů, kterou jsem se zabýval, přináší následující obohacení: ne všichni vědí všechno o společenské situaci, máme jen malé výseky znalostí o společnosti. Když se model o tyto informace obohatí, najednou dokáže mnohem lépe předpovídat,“ vysvětluje Steiner.\nPráce Jakuba Steinera\nVšechny vědecké výstupy Jakuba Steinera jsou veřejně a bez paywallu přístupné zde: http://home.cerge-ei.cz/steiner/research.htm\nDo praxe přeneseno: dokáže třeba říci, co se může stát, pokud banky poskytnou lidem pojištění vkladu – zda to minimalizuje nebezpečí, že všichni poběží do bank a budou se snažit vybrat si peníze.\n„Modely dokážou predikovat, jak různé systémy pobídek ovlivňují pravděpodobnost, že zůstaneme v jednom, nebo jiném rovnovážném stavu. To se potom aplikuje na otázky typu, jak nastavit banky tak, aby byly stabilní, jak uvažovat nad finančními trhy, aby byly měny stabilní,“ vyjmenovává vědec. V politologii se zase poznatky využijí v předvídání pádů diktátorských režimů.\nSteiner tuto třídu modelů rozvinul a vytvořil tak pro ekonomy nový nástroj. Už jej využívají například na modelování stability bitcoinu. Umožňuje totiž předvídat situace, kde je populace co do různých pobídek různorodá.\nNeštěstí, které posunulo kariéru dál\nPřed víc než deseti lety nastal v životě Jakuba Steinera další zásadní zlom. Člověk z jeho nejbližšího rodinného kruhu vážně onemocněl a ekonom najednou pozoroval, jak se dotyčný pod tlakem nemoci chová iracionálně, zachází s informacemi jinak, než by to dělal před diagnózou, a jak pak chybuje.\nTo ho přivedlo k úvahám věnovat se behaviorální ekonomii, která jej vždycky lákala – jde totiž proti tradici ekonomie, vždy vážně respektující lidskou volbu. Behaviorální ekonomové a ekonomky zkrátka připouštějí, že se člověk mnohdy rozhoduje zvláštně, špatně nebo nekonzistentně.\n„Na to je dobrý bonmot: když někoho vidíme, jak si lije na benzince do hrdla benzin, tak není správné vysvětlení, že to asi chce. Možná to má jiné příčiny. Můžeme se dovtípit, že je to omyl nebo je pod tlakem,“ podotýká Steiner.\nNemoc v rodině ho přivedla z USA, kde působil na jedné z nejlepších kateder v zemi – na Northwestern University v Chicagu – zpět do Prahy. „Kariérně to pro mě byl krok zpátky, protože jsem se z vynikající zahraniční katedry, kam jsem byl zázrakem vtažen, stáhl zpátky na CERGE-EI, kterému se v té době zas tolik nedařilo. Vracel jsem se nedobrovolně,“ připouští Steiner.\nPak si ale řekl, že když má karty tak špatně rozdané, má smysl riskovat. Nebylo co ztratit. „Navíc opadly tlaky, které byly v USA obrovské, protože ani lidé s vynikajícími výsledky tam neměli místo jisté. V Praze jsem měl celkem dobrý plat, slušnou síť spoluautorů ze zahraničí a vědecké návyky ze světa. Tak jsem začal bádat svobodněji. A kupodivu se má vědecká kariéra zlepšila.“\nSpekulativnější či odvážnější články jeho kolegové a kolegyně oceňovali. „Zjistil jsem, že moje komparativní výhoda není rozšířit existující model a zesložitit ho, ale spíš se pokusit vymyslet model, který nám umožní uvažovat nad něčím novým. Je to zábavnější,“ líčí svůj přerod Steiner.\nJeho hřištěm se tak stala právě zmíněná behaviorální ekonomie. „Podobá se přírodopisu v počáteční fázi: popisuje různé formy bláznovství a dává jim učená jména. Já se snažím tyto různé formy odchylek od racionálních ekonomických předpokladů sjednocovat v abstraktnějších modelech, které různorodé nálezy pestrého behaviorálního přírodopisu popíšou z vyšších principů,“ používá Steiner přirovnání.\nKonfirmační zkreslení i nudging\nTypickým příkladem odchýlení od racionality je konfirmační zkreslení: člověk přistupuje k problému s předem vytvořeným názorem a podvědomě si vyzobává ty typy informací, které původní názor potvrzují nebo rozvíjejí.\nTím pádem také ignoruje informace, které by jej mohly zviklat. „Což je pro klasického ekonoma záhadou, protože ekonomie uvažuje o informacích tak, že jsou užitečné pro rozhodování. Pak by byl člověk ale zvědavý i na informace, které jsou v rozporu s jeho původním názorem, protože ho můžou poučit. Ale vidíme, že to tak není,“ upozorňuje vědec, kterého téma zajímá i proto, že se zdá být jednou z ingrediencí, proč se zvyšuje polarizace ve společnosti.\nNebo takzvaný nudging: metoda, kdy se jen pomocí toho, jak prezentujeme volbu lidem, snažíme ovlivňovat, aby se rozhodli způsobem, který považujeme za vhodný. „Typický příklad: různé země se liší v přístupu, jak se rozhodnete o tom, zda se stanete dárcem orgánů, pokud byste tragicky zahynula. Někde se k tomu musíte dobrovolně přihlásit, někde zase odhlásit. Jiným příkladem je typ penzijního pojištění – v USA dostanete od zaměstnavatele volbu, ta je ale pečlivě seřazená tak, aby penzijní fondy, o nichž si firma myslí, že jsou dobré pro vaši životní situaci, byly na vrcholu. Jde o ovlivňování, ale způsobem, který vám zachová svobodu vybrat si, co chcete,“ vysvětluje jeden z přístupů behaviorální ekonomie Jakub Steiner.\nZmíněný přístup označuje za minimalistický paternalismus: paternalistická politika, která se snaží ovlivňovat lidem život, ale zároveň taková, aby politik řekl: je tam svoboda, vždyť si mohl vybrat. Proto je nudging tak populární. „Myslím, že to v debatě o něm uniká – je to tančení mezi vejci o tom, zda budeme libertariáni, nebo se pokusíme o paternalistické intervence. To je myslím jedno z velkých témat behaviorální ekonomie,“ dodává Steiner.\n82 typů bláznovství\nSázka na riskantní vědu se vyplatila. Před čtyřmi lety vyústila v prestižní grant Evropské výzkumné rady (ERC) – takzvaný konsolidační, pro pokročilé výzkumníky a výzkumnice s rozjetou kariérou. Víc než 25 milionů korun mu rada svěřila na zkoumání a navrhování modelů nedokonalého rozhodování.\n„Když jsem jel do Bruselu žádat o grant, dostal jsem sedm minut na prezentaci, kde jsem měl dokázat, že dělám něco velmi zajímavého. Celé grilování mi vlastně přišlo legrační: odehrávalo se ve vysokém proskleném mrakodrapu, v mojí kategorii sedělo asi patnáct čtyřicátníků, kteří už něco dokázali, a přesto to připomínalo potítko u maturity: z lidí tekl v klimatizované místnosti pot, jak byli nervózní,“ vzpomíná vědec.\nPorotu se rozhodl zaujmout nejen vtipnými obrázky v rohu každé stránky prezentace, které měly udržel učence vzhůru, ale taky třeba seznamem všech v té době známých behaviorálních odchylek od racionálního uvažování.\n„A že jich má Wikipedie požehnaně! Tehdy 82. Některé jsou hodně obecné, jako třeba konfirmační zkreslení nebo optimismus, kde si vybíráte informace, které zvýší vaše příjemné očekávání, ale mohou vést k závažným chybám v rozhodnutí. Ale pak jsou některé velmi specifické – nejvtipnější mi přišel fenomén s vědeckým názvem Ikea bias. Jde o pozorování, že lidé mají lepší vztah k věcem, které si sami sestrojili,“ směje se Jakub Steiner.\nPřístup porotu přesvědčil – uznala, že je potřeba sjednotit poznatky o osmdesáti dvou typech bláznovství do modelů, které zohlední pravděpodobnost různých typů. A budou předpovídat, jak velká je šance, že se v různých situacích či prostředích projeví.\nSvou roli v „přiklepnutí“ grantu sehrála i skutečnost, že Steiner patří do klubu ekonomů a ekonomek, kterým vycházejí články v některých z pěti nejprestižnějších časopisů v oboru. „Ekonomie je v tomto smyslu snobská – klade velký důraz na úzkou skupinu časopisů. V době žádosti o grant jsem tak měl z půli hotovo,“ líčí Steiner, který si dal práci i s návrhem vlastního výzkumu. „Několik měsíců jsem nápady nerozvíjel, ale vymýšlel nové. Ty jsem tam pak napsal,“ dává nahlédnout do své strategie při získávání grantu.\nKdo si utrhne víc pozornosti, vyhrává\nAsi nejúspěšnější články mu vyšly v časopise Econometrica – jeden v rok získání grantu, další teprve letos v srpnu. „V tom z roku 2017 zkoumáme, jak si lidé vytváří zvyky. Používáme k tomu matematické nástroje z takzvané teorie informace, což je inženýrský obor, který se původně věnoval přenosu dat, modemům. Matematicky je však velmi elegantní a nyní jej ekonomové s oblibou aplikují na lidskou mysl,“ líčí překvapivé propojení Steiner.\nNejnovější zářez se zase věnuje manipulaci lidské pozornosti, reklamě a marketingovým trikům – těm zatím ekonomie moc nerozumí: „Působení reklamy je pro ekonomii zahanbující oblast, kde tápe. Rozumí typu reklamy, který informuje třeba o koncertu Rolling Stones – díky reklamě se o něm dozvíme a koupíme si lístky. Ale už je pro ni trochu záhadné, proč mě v nákupu prášku ovlivní to, že ho vidím ve spotu mezi dvěma filmy, a přitom mi ta reklama nic informativního neříká,“ vysvětluje Steiner.\nVí se však, že strhnutí zákazníkovy pozornosti na určitý produkt prodává. „Jogurt v regálu ve výši vašich očí se prodá snáze než ten ze spodního regálu. Avšak dosud se neví, proč tomu tak je,“ popisuje problém Steiner.\nPodíval se proto blíž na mechanismy, kterými manipulace pozornosti ovlivňuje naše rozhodnutí – dokud je totiž neznáme, tak nevíme, zda takové manipulace lze regulovat. „Náš článek si vypůjčil prvky modelu z psychologie a z neurověd a nabídl spekulativní vysvětlení,“ prozrazuje Steiner.\nPoznatky o lidské pozornosti věda obecně získává třeba z experimentů v kontrolovaném prostředí – jde o takzvaný eye tracking, kdy člověk sleduje obrazovku a laser zaznamenává pohyb jeho očí. Zkoumaný člověk si třeba vybírá mezi dvěma čokoládovými tyčinkami a vědci úmyslně přitáhnou pozornost k jedné z nich – když se na ni začne dívat na začátku, je větší pravděpodobnost, že si ji ve finále vybere.\n„A neurovědy používají modely rozhodování, kdy váš mozek po malých kouscích agreguje informaci, kterou dostáváte ze svých senzorů – nejčastěji z očí. Informace podporuje možnost A nebo B a mozek lavíruje. Zjednodušeně si to neurovědy představují tak, že máte jedno centrum, které shromažďuje argumenty pro možnost A a druhé pro možnost B. Když nervová aktivita centra dosáhne spouštěcí hladiny, tak po té možnosti sáhnete.“\nS kolegy je zapracoval do svého modelu, který říká, že možností je víc, a když se na jednu z nich díváme, běží proces, který shromažďuje argumenty pro volbu. „A když se na ni nekoukáte, proces zamrzne, zastaví se a běží jiný – u možnosti, na kterou se díváte. A náš spekulativní důvod, proč přitáhnutí pozornosti zvyšuje šanci, že si vyberete možnost, na kterou jsem přitáhl pozornost, je, že je možné, že kdybyste se nekoukala na ostatní věci, tak byste si tu možnost vybrala – akumulující proces by dosáhl spouštěcí hladiny. A když přitáhnu vaši pozornost na možnost A, tak šance, že akumulace dojde ke spouštěcí hladině, kdy si to skutečně vyberete, je největší, protože tu možnost schválíte dřív, než byste schválila ostatní,“ líčí Steiner soutěž schvalovacích procesů. „Tím, že jsem připoutal vaši pozornost k nějaké možnosti, jsem dal procesu náskok v soutěži,“ vysvětluje.\nPoznatek je kuriózní i v tom, že vznikl nejprve od stolu, jako intelektuální ekonomický koncept. Teď ho budou vědci a vědkyně ještě ověřovat. „Existují série experimentů, které říkají, že takové manipulace fungují. Jen nebyla příliš dobrá teoretická vysvětlení. Vzali jsme to jako výzvu a hráli jsme si s modely, až jsme přišli na elegantní vysvětlení. Ekonomie má tradici, že taková elegantní spekulativní vysvětlení bez důkazů přijímá jako zajímavé podněty k diskusi. Je to stále věda, kde se dá zkoumat z křesla jako zastara: člověk si poslechne stylizovaná empirická vědecká fakta a pak spekuluje, jak by je mohl hezky uspořádat,“ vysvětluje vědec.\nČeská věda je zahleděná do sebe\nI když držitelů a držitelek prestižních evropských ERC grantů v Česku postupně přibývá, statisticky si tuzemská věda stále nevede příliš dobře. Čím to je? Jakub Steiner si to vysvětluje mimo jiné právě tím, že je příliš tuzemská.\n„Velké části české vědy jsou hodně zahleděné do sebe. Výzvy jsou někdy lokální – třeba získat profesuru, kterou uděluje vědecká rada složená z českých vědců, kteří mají ve svém malém oboru své vlastní uvažování a měřítka úspěchu. Ta mohou být někdy odlišná od světových měřítek,“ kritizuje místní poměry.\nSystém cílení na domácí úspěchy tak může jeho vrstevníky a vrstevnice odvádět od „fotbalového hřiště mezinárodní vědy“. Občas tak česká věda podle něj může působit izolovaně. „Věda je dialog a Evropská výzkumná rada hledá lidi, kteří dobře rozumí tomu, kde je vědecká diskuse, a mají nový nápad související s mezinárodním dialogem. A když do něj nezapadá, může být těžké grant dostat,“ poznamenává Steiner.\nJeho příběh opět ukazuje, že razítko ERC grantu vědcům a vědkyním nejen potvrzuje zajímavost a slibnost jejich výzkumu, ale také otevírá nové dveře. Ty první se Jakubu Steinerovi otevřely na univerzitě v Curychu.\n„Předtím jsem měl poloviční úvazek na univerzitě v Edinburghu, což je dobrá univerzita, ale Curych je mému výzkumu bližší. Měli na mě zálusk už předtím, ale grant jim potvrdil, že stojím za úvahu, tak se do toho pustili a nabídli mi půlúvazek,“ pochvaluje si ekonom. Díky tomu může žít v Česku a zároveň mít své místo na katedře, kde se věnují výzkumu a tématům, která jsou pro něj důležitá.\nGrant mu taky otevřel dveře do skupin vědců řešících krizový postup během pandemie. „Prorektor Univerzity Karlovy Jan Konvalinka mě zpočátku koronavirové krize pozval do testovací iniciativy biochemiků, která vyvíjela PCR testy. Asi i proto, že věděl, že mé uvažování nad informacemi mělo ‚štempl‘ ERC grantu. To mě zasíťovalo do covidových diskusí a dostal jsem prostor se k tomu víc vyjadřovat. Věděl jsem, kde jsou úzká hrdla,“ vzpomíná Steiner.\nJako budíček po relativně klidném létě působil jeho rozhovor pro DVTV v polovině loňského září. Steiner, který rozhovory nevyhledává a preferuje intelektuální cvičení mimo světla reflektorů, tam s téměř věšteckou přesností a rozvážným klidem popisoval, co se může stát, pokud politici a političky nezatáhnou rychle za brzdu a nebudou se snažit zmírnit další vlnu pandemie. Vystoupení ho vyneslo do expertního týmu, který do řešení pandemie promlouval.\nI přesto, že vláda udělala mnoho chyb a celkově země pandemii nezvládla, nepociťoval Jakub Steiner frustraci. Spíš bojovou náladu a později i zadostiučinění. „Pro mě bylo zajímavé zjistit, že abstraktní myšlenková schémata, která studuji a do kterých přispívám, jsou v krizích užitečná. To mě potěšilo,“ říká.


Vápenka Jam 2019 – report | CHECKTRAILS.com\n← Foxův Bazar\nŘáholec Jam 2019 – info →\nVápenka Jam 2019 – report\nPosted on July 31, 2019 by Hout\nVápenka Jam 2019, 27.7., no co k tomu říci. Nejlepší akce, jakou jsem kdy na Vápně zažil a že už jsem tady toho zažil dost. Proč? No těžko říci. Chtěl jsem napsat pořádný report, ale nějak mě opustila múza a tak tady alespoň v bodech sumář dne a některé highlighty.\nVápno jede a jede dobře – Pravá lajna funguje nejlépe za poslední roky, alespoň jsem z ní měl takový pocit, všude dost rychlosti, všechno na pohodu, zalítáš si hezky, i nějaký ten trik se tam dá dát. Baby lajna je oproti loňsku o parník jinde, sice mohla stát o kousek dál a mohlo na ní být ještě o něco více rychlosti, ale je tam a lidi ji jezdili rádi.\nMilf lajna – kdysi Limestone, potom překopáno na Milf, říkal jsem klukům, jak to namotat, aby to fungovalo nejlépe, je to namotaný jinak, má to drobný mouchy, zasloužilo by si to lepší poslední skok, ale stejně ta lajna jede jedna báseň a je veliká škoda, že ji nejezdilo více lidí. Ono na první pohled se do toho člověku nechce, nikomu se nám do toho nechtělo, jezdil to jen místní Milan Bolek s Rendym a nijak nepřesvědčovali, nakonec jsme to ale večer z povinnosti vyzvali s Mlaďákem a Kubou Najmanem a jej, to mě mrzí, že jsme to nejezdili celý den. Moc příjemná varianta k Pravé lajně, z jiného těsta, ale dobrý to je a troufám si říci i lehčí, než pravá. Příště to jezdíme všichni a hned.\nPivko a zázemí – pivko bylo krásně studený, teklo a dobře se pilo, pecka. K tomu stoly, gulášek, maso a toika, kterou člověk ráno taky ocenil, na tu benzínku je to daleko. Paráda.\nÚčast – zde to bylo trochu slabší, až mě to překvapilo. Jičínská parta bez Kudra a Duda (Kudr byl jen na chvíli, staví hrady, a Dudo raději bubnuje, na kole nejezdí), pražská parta ze Suchdola, Mlaďák, Satan, bratři Pflugové z Kunžaku, Gambáč a Tomáš Lízal ze Strakonic, Banán se přijel podívat, Mára Valečko a ještě pár lidí, v zásadě však slušná bída. Z celé Moravy sám osamocený Ruben, kde je Morava? Kde je Kamenice a Mára Pech? Kde jsou kluci, kteří mají ten top secret spot, který se nesmí prozradit a někdo mi ho ukazoval na instagramu? Kde jsou kluci z Pačejova, který jsem potkal ve Stuttgartu? Možná 3 lidi na horským kole, z toho jen jeden skáče velký lajny, kde je horskocyklistická scéna, která si od nás vzala dirt? Vápenka je pojem a možná dodnes spousty lidí děsí, možná oprávněně možná ne, ale taky je to legenda, megahustý spot a jeden ze dvou pravověrných trailsových jamů, jaké u nás máme. Nestačí to na výlet? Podpořit místní čtyřčlennou ortodoxní partu, která se zuby nehty snaží Vápno udržet? Nechápu přátelé, nechápu ani trochu. Přesto účast dostačující, koukat na co bylo, nedělaly se fronty, lidí akorát, vlastně pohoda.\nCrashe – a tohle se letos povedlo, protože kromě jedný zlomený kličky z Baby lajny jsem za celý den snad ani neviděl crash, natož nějaký větší crash. Vlastně Kudr se vysypal, ale naštěstí to nebylo nic vážnýho. Po předchozích letech, několika vypínačkách za den, helikoptérách, polámaným kde čem byla tohle velká úleva. Celkově je vidět, že se všichni posouvají dopředu, byli tam kluci, co loni jezdili Baby lajnu a letos pokoušeli úspěšně Pravou.\nOdbočka z Pravý lajny – na Pravý lajně je ten stepdown a za ním největší skok Vápna, hlavně ten stepdown budí respekt, není vidět dopad a tak, skoro pokaždý se na něm někdo zrasí. Letos (nevím, jestli poprvé) pěkně fungovala odbočka doprava na pohodový levý hip, hodně lidí tuhle variantu využívalo a tím jezdili v podstatě plnohodnotnou pravou, aniž by stresovali na záludným stepdownu. Dobrá to věc, kterou nejeden rider ocenil. Zde doporučení pro lokály, kluci napřesrok zkopněte tu špici na dopadu a zakulaťte hranu, pojede to stejně (protože tu špici stejně skoro nejde trefit) a bude to o level bezpečnější.\nAtmosféra – je na Vápně vždycky dobrá. Jenom sedět a koukat na Vápně baví, člověk vidí skoro vše podstatné z jednoho místa a dívat se na ty polety je dobrý. I za lehký triky jsou hecy, protože v tý vejšce se i lehký triky počítají a vypadá to dobře. A to nás baví, takže se snažíme a to zase baví diváky. Celkově je to cítit ve vzduchu, ty lidi to baví a to je fajn.\nCelkové flow dne – nemyslím si, že to kluci měli nějak dopředu extra promyšlený, ale člověk mohl celý den jezdit, vždycky když už nemohl, šel si sednout, dal si pivo a ono ejhle, akorát soutěž akorát tak dlouhá, aby sis odpočinul, ale zase tě to nesralo, zase ježdění a zase soutěž, prostě to odsýpalo tak akorát jak mělo. A to mě baví.\nSoutěže – Vápenka se inspirovala Řáholcem (a dnes už vlastně nejen Řáholcem, soutěže se staly nedílnou součástí většiny bmx akcí) a dělá soutěže pro jezdce i diváky, a to je dobře. Přetahovalo se, buchty chlastaly malý pivko a jely slalomek, to byla dobrá sranda, jel se minicontest na Baby lajně, kde jezdili skoro všichni, i když nevyhráli a dopředu to věděli, a nakonec cash for trick na pravý lajně, což bylo taky super, každý si za nějakýho toho stováka něco zkusil dát a všem se to líbilo. Mám dojem, že Vápenka má pořád ještě to prvotní nadšení, kdy jsou všichni rádi, že se něco děje, soutěží a fandí, protože se přece chceme bavit. A to je super.\nCash for tricks – jak jsem zmínil, na pravý lajně se jelo o stovky na triky, přičemž každý dal co umí nebo co si myslí, že je zajímavý a pokud to bylo dobrý, dostal za to nějaký to kilo. Najednou bylo opravdu na co koukat, Gambáč jel svoje biče (dal i tři, na tom velkým skoku dole to je dost a vypadalo to dobře), superman seatgrab apod., Randy točil 360 a dával beko, Mlaďák přihazoval a spousta dalších lidí taky, pěkný to bylo, pokoukání jak se patří. Nakonec.. a tomu věnuji samostatný odstavec.\nMartin Křen – nakonec jel Martin Křen. Že vám tohle jméno nic neříká? Mně taky neříkalo. Týpek na trochu punkovým kole, lítal už v pátek bez brzdy, občas trochu rozhozeně, ale kdo bez brzdy na Vápně občas rozhozený není, že. Už v pátek dával slušný vejšky a štýlko, lookback až za ucho a dole najednou otočil 360, největší skok na Vápně na kterým už hezký pátek na malým kole nikdo netočil. No ty krávo. V sobotu trochu z prdele nabízím, že se mu složíme na brzdu, že Vápno přeci jen neodpouští, prej „mám v autě, ale mě to lanko nějak znervózňuje, když to tam vidím, jezdím radši bez toho“. Haha, tak to je dost (vzpomínám na belgickýho šílence Foerskeho, který si nandal brzdu na Catty, protože si myslel, že bez ní nesmí jezdit a pro jistotu na ni nikdy ani nesáhl). No, zpátky ke cash for tricks, Michal Kolář už má v kapse usmolený dvě kila nebo kolik a chce to utnout, když mu říkám, tvl. Marty Křen ještě nedal 360, nech ho. V tom jede Marty Křen, hecujeme jeho 360 na posledním a týpek roztáčí 720 do totálního rodea, ze kterýho samozřejmě vylítnul. Cože? Týpek jde znovu a znovu, Michal Kolář po dni bez vážný držky to uklidňuje, kámo dej 360 a bude dobře, ale tady je jasno, nepřítomný pohled, mozek doma na nočním stolku vedle postele a dokud nedám 720, party nemůže začít. Marty na čtvrtý pokus načisto odjíždí 720 na největším skoku, jaký v současné době v ČR máme a celé Milevsko řve jako na lesy. Nikdo nechápe nic, kroutíme hlavou a v euforii řveme na Martyho, který sám ještě asi vůbec nepobírá, že momentálně odjel nejhustší věc, jaká kdy byla v ČR na hlíně k vidění. Ultimátní masakr, Marty dostává cash a flašku whisky a já mám chuť se jít ožrat. Nejvíc.\nKapely a poslední ježdění – po cash for tricks si dáváme chvíli voraz a začínají hrát první kapelky, zní to dobře, ale máme s Mlaďákem rest v podobě Milf lajny, přidává se ještě Najman, prý 3 jízdy na pravý a 3 na Milf lajně, hrajou kapely, my jezdíme, Milf nás baví a to celé se zvrhává v závěrečnou euforickou session, kdy sice melu z posledního, ale nemůžu přestat, bylo to boží.\nPóvla bar – když jsme konečně dojezdili, přichází Michal Kolář a prej přijďte do boudy, vzal jsem nějaký chlasty, dáme drink. „Máš led, coltchu a jacka?“, ptám se. „Mám“. „Oká, tak to jdeme“. Póvl otevřel férovej bar se vším, co doma našel a rozlejval všem kámošům, kteří přišli. Tohle bylo fajn a příjemně nastartovalo párty.\nMC Gey – závěrečná tečka za celým dnem, jeden z top českých rapperů, který dělá věci po svým, rád nadává či si dělá srandu ze všech a všeho včetně sebe, a dělá to setsakra dobře. Někoho možná rap nebaví, někdo to nemusí, ale každý, kdo přišel blíže a zaposlouchal se do neortodoxních rýmů týpka s afrem na hlavě, který si říká MC Gey, musel se alespoň občas zasmát. Nakonec se přistihuju v první řadě s celou partou, jak máme vysmátý ksichty a jedeme tanečky, za který by se nestyděl ani natuněný boy band v plný formě. Protože nás to baví.\nPo Geyovi ještě hrál DJ Fatte, což nás chvíli drželo v hypu, ale postupně jsme odpadávali a mířili k baru, kde jely klasický srandy až do ranních hodin (nejvíc byl samozřejmě Rendy a jeho šipky a kotrmelce do dvoumetrových kopřiv, kdo ví, ví).\nV neděli jsme se vzbudili s pocitem prožití naprosto výjimečnýho dne na Vápně a ten pocit mě nepřešel ani po pár dnech. Díky parto, díky Vápenko, díky Evil Production, bylo to nejvíc a hrozně se těším na příště. Doufám, že bude Gey, chci Geye, nebo Jamese Cola, ten rap byl na Vápně prostě skvělej. Díky čau, příště zas.\nFoto Coan, Milan Tykal a Evil Production, díky všem. Ještě bude určitě nějaká galerka.\nOne Response to Vápenka Jam 2019 – report\nprej “opustila můza” a takovýho textu 😀\nSkvělý shrnutí, krásně jsme se vrátil do skvělýho dne!\nKluci z Vápna to zvládli naprosto skvěle!!!\nCalculate * + 1 = 6


Jak vám Lister Clinic může pomoci otěhotnět prostřednictvím schématu sdílení vajíček - IVF Babble\nblogySdílení vajecOdborné poradenstvíKlinika plodnosti listerů\nAť už se snažíte otěhotnět nebo uvažujete o zamrznutí vajíčka pro zachování plodnosti pro budoucnost, sdílení vajíček nabízí ženám možnost ošetření pro sebe a zároveň někomu pomáhá růst\nKdyž všichni začneme rodiny později a později, potřeba darování vajíček se stále zvyšuje jako nejúspěšnější možnost založení rodiny a jako takové se prodlužuje čekací doba na dárce. Klinika Lister představil program sdílení vajec před více než 20 lety, aby pomohl splnit potřeby bezpečného a dobře regulovaného dárcovství v prostředí, kterému důvěřují.\nDržitel vajec, který pro svou vlastní léčbu potřebuje IVF nebo ICSI, je léčen se zlevněnou sazbou (často musí zaplatit pouze poplatek 80 HFEA), zatímco polovinu shromážděných vajec věnuje někomu, kdo možná nějakou dobu čekal na vhodného dárce splnit si svůj sen založit rodinu, často po letech neúspěšných pokusů a zlomeného srdce.\nVíce než 1,000 1,000 dětí se nyní narodilo ženám, které dostaly vejce od našich ostřílených, a více než XNUMX XNUMX dětí se narodilo těm ženám, které sdílejí jejich vejce, z nichž mnohé byly léčeny NHS a jinak by nemohly založit nebo dokončit své rodiny.\nPřed zahájením dárcovství vajíček nebo uvažováním o tom, zda se o ně chcete podělit, je třeba učinit několik těžkých rozhodnutí a je třeba je hodně zvážit, aby náš tým poradců poskytoval důsledky a podpůrné poradenství před, během i po ukončení celého procesu a není to něco, co by bylo účtováno za.\nStále více žen se obrací k zachování plodnosti\nS nedávným pokrokem v úspěchu zmrazování vajec stále více žen uvažuje o zachování plodnosti, aby si v budoucnu dalo více možností, a tyto ženy mohou v případě potřeby v budoucnu také uvažovat o sdílení svých vajec s napůl zmrazenými pro vlastní potřebu. snížené náklady a polovina darování.\nTakže, pokud jste ve věku 18 až 35 let a zvažujete ošetření plodnosti nebo zmrazení vajec a měli byste zvážit sdílení vajec, zavolejte na 0207 881 4078 nebo e-mailem odcoordinator@lfclinic.com, abyste mohli diskutovat o dalších otázkách, přijďte na otevřený večer nebo si objednejte schůzku.\nsdílení vajec Klinika Lister\nKolik peněz si budu muset odložit na léčbu IVF?\nTři superpotraviny, které zvyšují počet spermií\nOsobnostOdborné poradenstvíDomovská stránkaNovinkyNáhradní\nVikomtka Emma Weymouth prohlásila, že považuje za důležité být na své cestě k mateřství otevřená, protože doufá, že to pomůže ostatním, kteří se snaží otěhotnět, 33letá Emma prozradila, že se musela obrátit na náhradní mateřství, aby ji rozšířila ...\nPár Bachelor in Paradise odhaluje úspěch IVF\nHvězda televizní reality reality Astrid Loch a partner Kevin Wendt odhalili, že čekají své první dítě po cestě za plodností Absolventi US Bachelor in Paradise a její partner jí oznámili novinky ...\nblogyNovinkyNHS IVFNHS loterijní PSČ\nCambridgeshire a Peterborough CCG přezkoumají politiku IVF\nJednou z mála skupin pro klinické uvádění do provozu (CCG) ve Velké Británii, která nabízí nulové cykly NHS IVF, je přezkoumání její politiky Cambridgeshire a Peterborough NHS Trust odhalila, že se na její ustanovení podívá v novém dokumentu ...\nOHSS vysvětlil Dr. Kiriakidis z Embryolab Fertility Clinic v Řecku\nListerův James Nicopoullos, proč věří, že konvenční IVF je stále nejlepší cestou vpřed\nErika Tranfield - zakladatelka Pride Angel (LGBT)


Chcete rychlejší Wi-Fi doma? Nepoužívejte mikrovlnnou troubu | Cooper Street\nChcete rychlejší Wi-Fi doma? Nepoužívejte mikrovlnnou troubu\nAutor adminZveřejněno dne 24 září, 2021\nbritský internetový regulátor Ofcom navrhl nepoužívat mikrovlnnou troubu při práci nebo zábavě doma, abyste získali lepší signál Wi-Fi.\n„věděli jste, že mikrovlnné trouby mohou také snížit signály Wi-Fi? Nepoužívejte tedy mikrovlnnou troubu, když uskutečňujete videohovory,sledujete HD videa nebo děláte něco důležitého online, “ napsal úřad v blogu. Stojí za to zdůraznit, ačkoli, že mikrovlnné rušení ovlivňuje pouze 2.Bezdrátové pásmo 4GHz, takže se mu lze vyhnout, pokud váš router podporuje pásmo 5GHz.\nOfcomova Rada přichází v době, kdy mnoho lidí pracuje z domova během pandemie koronavirů a vyvíjí zvýšený tlak na internet.Další tipy pro zlepšení vašeho internetového zážitku, které úřad nabízí, jsou move conventional. Patří mezi ně umístění bezdrátového směrovače od jiných zařízení, která budou rušit signály (bezdrátové telefony, dětské monitory, halogenové žárovky, stmívače, stereo, počítačové reproduktory, televizory a monitory jsou uvedeny), vypnout video během internetových hovorů a uskutečnit tyto hovory v nekonvenčních časech spíše než v hodinu.\npoužití ethernetového kabelu se také doporučuje spíše než spoléhat se na připojení Wi-Fi a vyhnout se použití telefonního prodlužovacího kabelu, protože mohou „způsobit rušení“.“Tablety a chytré telefony, říká regulátor, často pracují na pozadí, takže vypnutí bezdrátového připojení může pomoci zmírnit stres v domácích sítích.\ns tolika lidmi pracujícími z domova čelí digitální infrastruktura výzvám, které udržují krok s poptávkou. Když se Evropa začala izolovat, týmy softwaru pro komunikaci na pracovišti společnosti Microsoft bojovaly a mnoho uživatelů mělo problémy s odesíláním zpráv a připojením k serveru. COVID-19 nehrozí internet (zatím) a společnosti jako Netflix, YouTube a Disney již souhlasily se snížením kvality streamování videa, aby se kompenzovaly.\nPCMag Tech Nabídky\nHledáte Nabídky Na Nejnovější Tech?\ntento zpravodaj může obsahovat reklamní, nabídky nebo přidružené odkazy. Přihlášení k odběru newsletteru znamená váš souhlas s našimi Podmínkami použití a zásadami ochrany osobních údajů. Můžete se kdykoli odhlásit.\nPředchozí St. George Nola kávový likér\nNásledující Google zrušil Velikonoce bez čmáranice 18. rok v řadě, říkají křesťané


Posílám další z rozhovorů, které jsme udělali s lezci z Ukrajiny při našem výletu do Cereda. Další v řadě je Natalia Perlova, usměvavá manželka Serika Kazbekova. Na zájezdu byli společně s čtyřletou dcerkou, která směle pobíhala pod skalami.\nBydliště:\tDněpropetrovsk, Ukrajina\nStav:\tvdaná (Serik Kazbekov)\nVýška/hmotnost:\t166cm / 52kg\nRigra ou la nature de l´esprit 8a PP, Francie\nPourquoi t´est mal hereux 7c OS, Orpierre, Francie\n11. místo na Světovém poháru v Courmayer 1999\n13. místo na Světovém poháru v Kanji 2000\n15. místo na Světovém poháru v Chamonix 2001\n2. místo na Světovém poháru v L´Argentiere 1999\n2. místo na Světovém poháru v Shefieldu 2000\n3. místo na Mistrovství světa ve Winterturu 2001\nSinging Rock, Rock Pilars\nJaké časopisy internetové stránky se na Ukrajině zaměřují na lezení?\nV podstatě nemáme časopis jako takový, ale 4x do roka svaz vydává Bulletin, kde jsou shrnuty nějaké informace. Samozřejmě se věnuje zejména otázkám týkající se svazových akcí. Další info je na www.risk.ru.\nV jedenácti letech. Začínala jsem rychlolezením na Krymu. Lezli jsme až 70 metrové cesty.\nJak vnímáš lezení, rodinu a mateřství? Jak se to dá všechno skloubit dohromady?\nNení to jednoduché, ale jde to. Nedokáži si představit, že by to mělo být jinak. Se Serikem děláme co nás baví a teď se o to navíc můžeme podělit s naší Eugenijí. Prostě lezeme a trénujeme dohromady.\nTakže počítáte, že bude Eugenije automaticky lézt?\nTo závisí na ní. Pokud bude chtít, tak jí poskytneme maximální podporu.\nNemám žádnou dietu. Jím však jen rybu nebo kuřecí. Od všeho si dám trochu. To je asi jediné omezení.\nSystém vychází z tréninku Jevgenije Krivošejceva. Tři a jeden a pak dva a jeden.\nKde vidíš svá slabá místa?\nPlánuji více trénovat velmi převislé cesty.\nJaký je Tvůj aktuální cíl v lezení?\nRáda bych dala další 8a.\nSlovinka Martina Coufar. Je velice silná. Potom další asi 16-ti letá Slovinka Natalia Cros. Ta má zase skvělou práci nohou.\nVlasta Volák [úpravy] 15:38 19.11.2001 Tisk\nZapsal: Azbest, 16:48:28 19.11.2001


Nejlepší nabídky: Pondokan Tjiburial – Bandung | Hotels.com\nJl.Bukit Pakar Timur No 33, Ciburial, Cimenyan, 40198 Bandung, IDN\nPenzion s hodnocením 3 hvězdičky ve městě Bandung nabízí venkovní bazén a restauraci\nNejnižší cena535 Kč\n1 - Pondokan Tjiburial, Bandung, Posezení ve vstupní hale\n2 - Pondokan Tjiburial, Bandung, Venkovní bazén\n3 - Pondokan Tjiburial, Bandung, Rodinný pokoj, Pokoj\n4 - Pondokan Tjiburial, Bandung, Standardní pokoj se dvěma jednolůžky, Pokoj\n5 - Pondokan Tjiburial, Bandung, Pokoj Superior s dvojlůžkem, Pokoj\n6 - Pondokan Tjiburial, Bandung, Pokoj Deluxe se dvěma jednolůžky, Pokoj\n7 - Pondokan Tjiburial, Bandung, Standardní pokoj s dvojlůžkem, Pokoj\n8 - Pondokan Tjiburial, Bandung, Standardní pokoj s dvojlůžkem, Vybavení koupelny\n9 - Pondokan Tjiburial, Bandung, Pokoj Superior s dvojlůžkem, Koupelna\n10 - Pondokan Tjiburial, Bandung, Zahrada\n11 - Pondokan Tjiburial, Bandung, Exteriér\n12 - Pondokan Tjiburial, Bandung, Stravování a nápoje\n13 - Pondokan Tjiburial, Bandung, Restaurace\n14 - Pondokan Tjiburial, Bandung, Stravování a nápoje\n15 - Pondokan Tjiburial, Bandung, Interiér hotelu\n16 - Pondokan Tjiburial, Bandung, Rodinný pokoj, Pokoj\n17 - Pondokan Tjiburial, Bandung, Rodinný pokoj, Pokoj\n18 - Pondokan Tjiburial, Bandung, Pokoj Deluxe se dvěma jednolůžky, Pokoj\n19 - Pondokan Tjiburial, Bandung, Standardní pokoj s dvojlůžkem, Pokoj\n20 - Pondokan Tjiburial, Bandung, Rodinný pokoj, Vybavení pokoje\n21 - Pondokan Tjiburial, Bandung, Standardní pokoj s dvojlůžkem, Koupelna\n22 - Pondokan Tjiburial, Bandung, Pokoj Superior s dvojlůžkem, Koupelna\n23 - Pondokan Tjiburial, Bandung, Standardní pokoj se dvěma jednolůžky, Vybavení pokoje\n24 - Pondokan Tjiburial, Bandung, Pokoj Superior s dvojlůžkem, Vybavení pokoje\n25 - Pondokan Tjiburial, Bandung, Standardní pokoj s dvojlůžkem, Vybavení pokoje\n26 - Pondokan Tjiburial, Bandung, Standardní pokoj s dvojlůžkem, Koupelna\n27 - Pondokan Tjiburial, Bandung, Pokoj Deluxe se dvěma jednolůžky, Koupelna\n28 - Pondokan Tjiburial, Bandung, Pokoj Deluxe se dvěma jednolůžky, Umyvadlo v koupelně\n29 - Pondokan Tjiburial, Bandung\nGolfové hřiště Dago – 9 min. pěšky\nGalerie Lawangwangi – 36 min. pěšky\nMountain View Golf Course (golfové hřiště) – 37 min. pěšky\nTechnologický institut v Bandungu (ITB) – 4,4 km\nZoo v Bandungu – 4,6 km\nKongresové centrum Sasana Budaya Ganesha – 4,6 km\nNemocnice sv. Borromea – 4,9 km\nOkolí zařízení Pondokan Tjiburial\nBandung (BDO-Mezinárodní letiště Husein Sastranegara Intl.) – 29 min. autem\nŽelezniční stanice Bandung – Ciroyom – 30 min. autem\nShiera Cafe – V této restauraci (typu restaurace) se podává snídaně.\nDalší podrobnosti o zařízení Pondokan Tjiburial\nZáloha: 200000.0 IDR za pobyt\nČasté dotazy k zařízení Pondokan Tjiburial\nUmožňuje Pondokan Tjiburial zrušení rezervace s vrácením celé zaplacené částky?\nAno, Pondokan Tjiburial nabízí na našem webu pokoje s vratnými cenami v plné výši. Tyto rezervace lze zrušit až do termínu několika dnů před začátkem pobytu. Nezapomeňte si vždy prostudovat přesné storno podmínky, které si stanovilo každé ubytovací zařízení.\nJaká hygienická a úklidová opatření dodržuje Pondokan Tjiburial?\nNabízí Pondokan Tjiburial možnost parkování v areálu?\nMá Pondokan Tjiburial bazén?\nUmožňuje Pondokan Tjiburial pobyt s domácím mazlíčkem?\nKdy mohou hosté přicestovat do zařízení Pondokan Tjiburial a odcestovat z něj?\nJsou v zařízení Pondokan Tjiburial nebo v okolí nějaké restaurace?\nAno, přímo v areálu je restaurace Shiera Cafe. Z okolních restaurací stojí za zmínku například The Stone Cafe (6 min. pěšky), The Valley Bistro (10 min. pěšky) nebo Armor Kopi (10 min. pěšky).\nJaké aktivity nabízí ubytovací zařízení Pondokan Tjiburial a jeho okolí?\nPondokan Tjiburial nabízí venkovní bazén a zahradu.


Obsah katalogu Židlín. Kancelářské židle 6. Kancelářská křesla 21. Širší sortiment, aktuální ceny a termín dodání, najdete na - PDF Stažení zdarma\nDownload "Obsah katalogu Židlín. Kancelářské židle 6. Kancelářská křesla 21. Širší sortiment, aktuální ceny a termín dodání, najdete na"\n2 Obsah katalogu Židlín Kancelářské židle 6 Kancelářská křesla 21 Jídelní židle 27 Konferenční židle 30 Průmyslové židle Příslušenství Širší sortiment, aktuální ceny a termín dodání, najdete na MANUTAN s.r.o. Vybírat můžete z našich sedmi hlavních kategorií. Bezpečnost Hygiena, úklid a koše Kancelář Obaly a obalová technika Průmysl Sklad Venkovní prostory 2 Technické parametry židlí a aktuální ceny najdete na Ceny jsou uvedeny v Kč a bez DPH.\n3 Ergonomie Ergonomie na pracovišti Více informací na Ergonomicky správné pracovní prostředí Chodidla položena celou plochou na podlaze Vzdálenost očí od počítače cm Všechno by mělo být na dosah Židle zajišťující zdravé sezení 3\n4 3D vizualizace na míru Každé vybavení kanceláří, skladů, dílen, šaten, jídelen, průmyslových provozů nebo společných prostor je malým projektem. Pro váš projekt zajistíme spolehlivé řešení. Kontaktujte náš obchodní tým nebo napište na Konzultace a poradenství racování 3D návrhu zdarma Vynáška a montáž Doporučení vhodného vybavení i atypických produktů Sestavení roočtu s konkurenceschopnou cenou 1 Váš jednoduchý náčrt nám pro začátek postačí 2 Obratem racujeme návrh s přesnými rozměry 3 Společně projednáme 3D vizualizaci Více informací na 4 Technické parametry židlí a aktuální ceny najdete na Ceny jsou uvedeny v Kč a bez DPH.\n5 Chcete stát při práci? Vaše záda říkají ano VÝŠKOVĚ NASTAVITELNÝ STŮL ALFA UP Ergonomický výškově nastavitelný stůl vám pomůže proti bolavým zádům a nezdravému sezení. Ulevíte páteři, zlepšíte svou kondici a krevní oběh, spálíte kalorie a bude se vám příjemněji pracovat. Optimální poloha ramen Přirozená poloha páteře Pánev v neutrální pozici Správný krevní oběh v celém těle Kyčel, koleno a kotník v optimální linii Nastavení výšky mm Poznejte možnosti výškově nastavitelného stolu a napište nám na pro další informace. 5\n6 Kancelářské židle Milano Dalí 999,- cena bez područek Područky 569,- 569, ,- cena bez područek Područky bordó bordó Lizzy Torino 2 659, Kč 1 583,- cena bez područek Područky 579, % vínová oranžová Technické parametry židlí a aktuální ceny najdete na Ceny jsou uvedeny v Kč a bez DPH.\n7 Partner Perfect 1 789,- cena bez područek 1 829,- Područky 569, bordó Laura Bingo Kč 1 988, ,- cena bez područek cena bez područek Područky 579,- Područky 579, % vínová\n8 Kancelářské židle Ella Taktik Kč 1 959, ,- 20% / Luka Jsem kancelářská židle s houpacím mechanismem, podhlavníkem a opěrákem ze síťoviny. Mám sklopné područky. Má nosnost je 100 kg , Technické parametry židlí a aktuální ceny najdete na Ceny jsou uvedeny v Kč a bez DPH.\n9 Eva Patrik 2 499, , / / Gita Jsem kancelářská židle s houpacím mechanismem a opěrákem ze síťoviny. Mám výškově nastavitelné područky. Má nosnost je 100 kg Kč 2 351,- 20%\n10 Kancelářské židle Michelle Hero 2 929, ,- cena bez područek Diana Jsem kancelářská židle s houpací mechanikou, pohodlným sedákem a síťovaným opěrákem. Je možnost u mě nastavit výšku sedáku, područek i opěrky hlavy. Má nosnost je 120 kg Kč 2 743,- 20% / / / Technické parametry židlí a aktuální ceny najdete na Ceny jsou uvedeny v Kč a bez DPH.\n11 Penelope Penelope Top 3 289, ,- Podhlavník Podhlavník 309,- 309, Penelope Alu Penelope TEX Kč 3 259, ,- Podhlavník Podhlavník 309,- 309, % / /\n12 Kancelářské židle Lira Trust 3 999, Kč 3 399,- 15% antracit tmavě Asistent Mary II 4 099, , Technické parametry židlí a aktuální ceny najdete na Ceny jsou uvedeny v Kč a bez DPH.\n13 Adele Missy 4 419, , Clip Yoki Lux 4 509, Kč 4 193,- 10%\n14 Kancelářské židle Support SY Jenny 4 779, Kč 3 326,- 10% oranžová antracit / / Maggie Jsem kancelářská židle s moderním designem, houpací mechanikou, pohodlným sedákem a síťovaným opěrákem. Je možné u mě nastavit výšku sedáku i područek. Opěrka hlavy vám zaručí odpočinek hlavy a krční páteře ,- Má nosnost je 120 kg Technické parametry židlí a aktuální ceny najdete na Ceny jsou uvedeny v Kč a bez DPH.\n15 Elsa Yoki VIP Kč 4 742, ,- 10% antracit Keny Maxi 5 319, ,- / /\n16 Kancelářské židle Julia Kč Jsem kancelářská židle s moderním designem, synchronní mechanikou, pohodlným sedákem a síťovaným opěrákem. Je možné u mě nastavit výšku sedáku i područek. Nastavitelná opěrka hlavy vám zaručí odpočinek hlavy a krční páteře ,- Má nosnost je 120 kg. 30% / Kč 4 087,- 30% / Technické parametry židlí a aktuální ceny najdete na Ceny jsou uvedeny v Kč a bez DPH.\n17 Julianna XL PRO 6 139, , Penny Dike Kč 3 734, ,- Podhlavník 449, % červená antracit\n18 Kancelářské židle Manager VIP Oklahoma 5 819, , Dory Clip Kč 4 719, ,- 20% Technické parametry židlí a aktuální ceny najdete na Ceny jsou uvedeny v Kč a bez DPH.\n19 Jane Omnia Kč 5 271, ,- 20% / / oranžová Vera Jsem Vera. Mám všechno, co pořádná kancelářská židle má mít. Jsem nejprodávanější židlí roku Mám síťovaný opěrák -> nejen v létě se vám budu hodit ,- Jsem 4x nastavitelná (sedák, bederní páteř, opěrka hlavy, područky) -> z pohodlnosti dělám silnou stránku. Jsem určena pro dlouhodobé sezení (8h) -> zvládnu i přesčasy. Má nosnost je 130 kg\n20 Kancelářské židle/kancelářské křesla Barbara Kč ,- 10% Sense , Enjoy Ergohuman , , Technické parametry židlí a aktuální ceny najdete na Ceny jsou uvedeny v Kč a bez DPH.\n21 Kalvi Hera 1 699, Kč 2 699,- 10% Tribute Dino 3 259, ,- / /\n22 Kancelářské křesla Mell Amos Kč 2 943, ,- 20% červená bordó Otto Kolumbus 4 159, , Technické parametry židlí a aktuální ceny najdete na Ceny jsou uvedeny v Kč a bez DPH.\n23 Zoe Dynamic 5 119, , Megg Sitness Kč 4 615, ,- 20% červená\n24 Kancelářské křesla Corona Kč 5 040,- Libre 6 139,- 15% Pavia Sitness , ,- antracit červená zelená fialová Technické parametry židlí a aktuální ceny najdete na Ceny jsou uvedeny v Kč a bez DPH.\n25 Linea Orga Leath Kč 6 452, ,- 10% béžová Maxi 24 Sonata , ,- /\n26 Kancelářské křesla/jídelní židle Posido 24 h ,- Port 24 h Kč ,- 10% / Royal Grand , , /červená béžová béžová Technické parametry židlí a aktuální ceny najdete na Ceny jsou uvedeny v Kč a bez DPH.\n27 ISO Cortina Chrom 389,- 419, zelená červená červená ISO Chrom Poly 489 Kč 440,- 499,- 10% zelená červená červená zelená\n28 Jídelní židle Pavlina Chrom Linda 759,- 799,- antracit červená zelená červená Irys Sylva Black 829 Kč 788,- 999,- 5% buk třešeň buk Technické parametry židlí a aktuální ceny najdete na Ceny jsou uvedeny v Kč a bez DPH.\n29 Lily Cala Kč 939,- 899,- 10% buk světlé zebrano tmavé zebrano stříbrná Hoya Thea 1 466, ,- stříbrná hnědá\n30 Konferenční židle ISO Chrom ISO Mesh 659,- 959 Kč 863,- 10% červená zelená antracit červená zelená Smart Black Spider 999, , červená oranžová Technické parametry židlí a aktuální ceny najdete na Ceny jsou uvedeny v Kč a bez DPH.\n31 Flou Loco 2 059, , oranžová antracit Karl Neo Silver Kč 2 369, ,- 10% oranžová\n32 Průmyslové židle Natura Werek 1 219, ,- buk buk Tess Smarty 1 749, Kč 2 150,- 10% Technické parametry židlí a aktuální ceny najdete na Ceny jsou uvedeny v Kč a bez DPH.\n33 Worker Smart 2 509, , Sono Nelson PK Kč 2 546, ,- 10% Z\n34 Průmyslové židle/příslušensví Nelson 3 579,- Softy 3 769, Softy Worker 4 459, Kč 7 523,- 10% Technické parametry židlí a aktuální ceny najdete na Ceny jsou uvedeny v Kč a bez DPH.\n35 Opěrky nohou Ochranné podložky pod židle Opěrka nohou Ochranná podložka Opěrka nohou Kč Opěrka nohou Ochranná podložka % Náhradní kola a kluzáky Kola tvrdá Kola měkká 529,- 689,- 769,- 839,- 791,- 174,- 379, Náhradní kluzáky Kola univerzal k židli CALYPSO 379,- 159,\n36 Vydržím i firemní porady Jsem židle Vera Jsem připravená na vaše vrtochy Miluji práci přesčas Úkoly plním okamžitě a v termínu S každým si hned sednu Klidně se mi můžete vozit po hřbetě Budu vám krýt záda Jsem pohodlná Najdete mě na straně 19 MANUTAN s.r.o., Provozní 5493/5, Ostrava-Třebovice tel.: , Manutan 2019\nKVALITNÍ SEDACÍ SOUPRAVY SWINGLINE S 139 KVALITNÍ SEDACÍ SOUPRAVY ĚRÁKU 3 TYPY PODRUČEK 2 ŠÍŘKY SEDU 2 VÝŠKY SEDU 3 TYPY PODNOŽÍ POLOHOVATELNÝ PODHLAVNÍK 3 TYPY PROŠITÍ OPĚRÁKU 3 PY PODRUČEK 2 ŠÍŘKY SEDU


Jacksonville – jezdi – řiď – vydělávej | Uber\nUberem jezdí i Jacksonville\nAť už máš namířeno do práce, na letiště Jacksonvillenebo ven z města, Uber ti do pár minut zařídí spolehlivou dopravu. Stačí jedno klepnutí a auto dorazí přímo k tobě. Řidič ví přesně, kam dorazit. A platba je zcela bezhotovostní.\nŘiď s Uberem – Jacksonville\nNaším cílem je dělat z měst lepší místa pro život. Proto spolupracujeme s tisíci místních lidí, díky kterým teď Uberem jezdí i Jacksonville. Společně podporujeme místní ekonomiku, snižujeme počet opilých řidičů a přispíváme k omezování provozu.\nChceš u nás pracovat? Podívej se, jaké má Jacksonville volné pozice.


Výmalba kuchyně, jakou zvolit barvu? - Diskuse - eMimino.cz\nRychlá navigace: eMimino.cz » Diskuse » Domácnost » Výmalba kuchyně, jakou zvolit barvu?\nKecalka 276 příspěvků 27.09.14 23:09\nAhoj maminky, tak malujeme kuchyň, vlastně jen nemalujeme, ale komplet rekonstruujem, ale od výmalby se to bude celé odvíjet. Ale nějak pořád nevím, jakou barvu zvolit, v bytě máme hnědobéžový obývák, meruňkovou předsíň, ložnici bílou, pokoj žluto zelený a kuchyň prostě nevím… Asi bych si představovala čistě bílou, nebo jen jemně krémovou, ale chlap říká, že to bude vypadat blbě, protože jsem si vybrala bílou lesklou kuch. linku s bukovou deskou. Okna máme také bílá ( v místnosti 2 ), kuchyň je celý den krásně prosvětlená, když zrovna svítí slunko. A já se tedy ptám, jakou máte kuchyň? A jak se vám v ní vaří? A ještě se ptám vlastníků bílé kuch. linky, jaká je údržba a pokud jí má někdo v lesku, není tam vidět každičký otisk prstu? Díky za odpověď…\nMáme bile zdi, bílou lesklou kuchyň ale tmave korpusy a tmave šedou desku. otisky v pohe jak na klasicke, dvířka myju 1× tydne.\nPak máme ještě kuchyňský kout u obýváku a tam mám stěnu zelenou, zelenou prac. desku a obývák má zelene doplnky\nGenerální žvanilka 20157 příspěvků 27.09.14 23:15\n@Mamculina Dala bych jednu stěnu, třeba za tou linkou, v barvě kuchyňské desky, čili nějakou světle smetanovou, max. béžovou.\nJá osobně mám v bývalém bytě kuchyň zčásti limetově zelenou a červenou stěnu v obýváku. V současném bytě, který rekonstruujeme, budou všechny zdi bílé a barvy budou pouze na doplňcích. Výrazný bude nábytek, chci překližku v lesku v kombinaci s bílým leskem, k tomu máme všude parkety.\nEcht Kelišová 9091 příspěvků 27.09.14 23:28\nMáme kuchyňskou linku v dekoru buk, krémovou pracovní desku a vymalováno pistáciově zelenou, sama jsem to tak chtěla, k tomu dřevu mi to ladí, jsem tak spokojená, neměnila bych\nNováček 3 příspěvky 28.09.14 00:06\nMám vanilkovou kuchyň, vaří se v ní dobře, ale měla jsem i bukovou kuchyň, a tam se tak dobře nevařilo…:-) Já nevím, je to naší dobou… raďme se třeba s přáteli a nenechávejme to na jiných. Tím nemyslím nic špatného, ať se Vám ve Vaší kuchyni dobře vaří, ale je názor druhých tak důležitý?\nEcht Kelišová 9363 příspěvků 28.09.14 09:05\nZ praktických důvodů máme bílou, když ti někde prskne omastek, nebo jiné prostě zamaskuješ. U barevného už to taková sranda není. Ale jinak mám ráda pomeranč, ten se mi zdá, že by s tím světlým pěkně ladil.\nNetradiční nápady do kuchyně


Jak vyrovnaný je rozpočet České televize? Nejen Pavel Hanuš reaguje na přednášku Radka Žádníka - DigiZone.cz\nDigiZone.cz » Analýza » Jak vyrovnaný je rozpočet České televize? Nejen Pavel Hanuš reaguje na přednášku Radka Žádníka\n14. 4. 2017 0:00 Jan Brychta\nKonferenci nazvanou Role České televize v naší společnosti svolal jménem Klubu nezávislých senátorů jeho předseda Jan Veleba. Zvolený termín, který o pouhý jeden den předcházel zasedání Rady České televize k zúžení počtu kandidátů a kandidátek na post jejího ředitele, byl ale podle Veleby na základě obsazenosti senátních prostor tím jediným možným. Senátor si také hned v úvodu posteskl, že ačkoliv osobně zval k účasti a vystoupení generálního ředitele Petra Dvořáka a další zástupce veřejnoprávní televize, včetně jejích radních, žádný z nich nedorazil a jen někteří se omluvili.\nSenátor Jan Veleba, organizátor úterního semináře o roli České televize v naší společnosti.\nProstor tak dostali převážně kritici současného vedení České televize a jejího směřování. Politickým materiálem nejvyššího stupně výbušnosti se stala hned úvodní přednáška, na níž někdejší ředitel programových okruhů České televize Radek Žádník prezentoval narůstající deficit v hospodaření veřejnoprávní televize posledních několika let. Podle Žádníka nedosáhlo hospodaření České televize v posledních deseti letech nejen nikdy vyrovnané úrovně, ale naopak se od roku 2012 dostává do deficitu.\nPSALI JSME: Patnáct hlasů pro Dvořáka. Za čtrnáct dní tak nejspíš obhájí mandát ředitele České televize\nCelou Žádníkovu přednášku včetně prezentovaných grafů si můžete prohlédnout v přiloženém videu. Jeho kompletní prezentaci a také dvou dalších řečníků z úterní konference, Petra Žantovského, který se věnoval boji České televize proti novým médiím, a Jana Campbella o České televizi mezi Euronews a ruskou státní televizí, najdete na úplném konci článku.\nRada jako ochranka před Velebou i MF Dnes\nŽádníkovo vystoupení tak zarezonovalo hned v úvodu o den později konaného volebního zasedání Rady České televize. Redakce serveru DigiZone také obdržela exkluzivní reakci od dlouholetého zaměstnance České televize Pavla Hanuše, jehož polemiku se Žádníkovými argumenty uvádíme v původním znění ve formě samostatného boxu. K senátní konferenci se tak na středečním jednání jako první vyjádřil radní Zdeněk Šarapatka.\nPODROBNĚJI: Radní zúžili seznam kandidátů na ředitele České televize. Šanci má Dvořák, Konrád, Novák, Potužník a Vinklář\nPodle Šarapatky nepřipouštěla senátní konference z předešlého dne žádný konsenzus, ačkoliv se její organizátoři odvolávali na absenci zástupců České televize nebo jejích radních. Jejím účelem bylo v předem určený čas jasným způsobem znevýhodnit jejího současného ředitele jako kandidáta na další volební období. Sice se o nás v kuloárech říká, že jsme Dvořákova ochranka nebo jeho bodyguardi, ale včerejší akce přesáhla všechny myslitelné meze a nejde se jí podle mě vlastně ani zasmát, uvedl Šarapatka.\nSobotní vydání MF Dnes s Petrem Dvořákem na obálce.\nŽádníkovy argumenty o vyrovnaném rozpočtu České televize z posledních několika let postavily Šarapatka do jedné roviny s článkem, který vyšel v sobotním vydání deníku MF Dnes. Ten už ve svém titulku čtenáře varoval, že se úspory České televize zmenšily o dvě miliardy, když byl fond televizních poplatků rozpuštěn současným managementem. Této problematice je ale z hlediska celkově značného rozsahu materiálu nakonec věnováno jen velmi málo prostoru, dodal ještě Šarapatka.\nPodle Dvořáka spolkly volné finance dlouhodobé projekty\nSoučasný ředitel České televize Petr Dvořák, a podle středečního hlasování také nejžhavější kandidát příštího funkčního období, uvedl v reakci na zmiňovaný článek, že Česká televize nefunguje pouze podle schválených každoročních plánů, ale také podle dlouhodobých strategických dokumentů připravených pro roky 2012 až 2017 a nově také pro období let 2017 až 2022. Právě ty pak slouží pro přípravu ročních finančních plánů, které schvaluje Rada České televize.\nV článku zmiňované volné finanční zdroje, které měla České televize na účtech v roce 2011 a které volně rozpustila do provozu, vznikly podle Dvořáka tak, že v roce 2008 byla nejen zdvojnásobena výše televizního koncesionářského poplatku, ale oproti očekávání byl prodloužen i prodej reklamy o další tři roky. České televizi tak vznikla jistá finanční rezerva, ale máme k dispozici dokumenty, které dokazují, že už předchozí vedení České televize počítalo s tím, že tato rezerva bude rozpuštěna do provozu nejpozději v roce 2018, vysvětluje Dvořák.\nKdyž jsem do České televize přišel, pokračuje Dvořák, a připravovaly se zmiňované dlouhodobé plány, požadoval jsem jednu změnu, a sice srovnání běžných výdajů proti běžným příjmům daného roku s tím, že volné prostředky využijeme v určité míře na investice, které už byly schváleny předchozím vedením, a my je pouze realizovali. A až tyto investice skončí, zůstanou na účtu České televize ve formě volných finančních prostředků dvě miliardy korun. Tento závazek se mělo Dvořákovu týmu povést splnit už v roce 2015, oproti původně očekávanému datu 2016, a zároveň bylo na účtu České televize ještě o 330 milionů nad ony zamýšlené dvě miliardy korun.\nTelevizní studio Brno jako jedna z největších investičních akcí České televize.\nV rámci těchto investic se dořešily dlouhodobé akce, jakými byla třeba výstavba televizního studia v Brně, celková digitalizace zpravodajství, dokončení digitalizace archivu a řada dalších v celkové sumě asi 1,3 miliardy korun. Tak jsme pracovali s volnými finančními zdroji, uvedl ve svém vysvětlení před radními České televize Dvořák.\nPoplatkový fond jako účetní kategorie\nDalším pojmem, se kterým článek deníku Dnes podle Dvořáka operoval, je fond televizních poplatků. V posledních pěti výročních zprávách jsme pokaždé vysvětlovali, že fond televizních poplatků je účetní kategorií, která slouží k vyrovnání rozvahy České televize a která nemá nic společného s jejím hospodařením a jeho výše nijak neodráží účetní zdraví veřejnoprávní televize, uvedl Dvořák.\nI přesto, že volební výbor výroční zprávu v tomto znění pokaždé schválil a po něm také Poslanecká sněmovna, stále se podle Dvořáka objevují dohady, které tento fond uvádějí jako faktor pro hodnocení finanční kondice České televize. Dvořák v reakci uvedl, že pokud předseda volebního výboru Martin Komárek ví o nezákonnostech, měl by patřičně konat, protože jinak jde pouze o vypouštění poplašných zpráv. Na závěr svého vystoupení Dvořák upozornil, že systém účtování fondu televizních poplatků vznikl v roce 2004 a jeho tým ho pouze převzal ve formě nastavené za minulého vedení.\nPro Dvořákův postup do druhého kola volby hlasovalo všech patnáct členů Rady České televize.\n…tak svou reakci nazval Pavel Hanuš\nUž dávno jsem vzdal představy, že lze vést nějakou smysluplnou diskusi o fungování media veřejné služby a jeho financování. Každý, kdo kdy měl v ruce dálkový televizní ovladač, ví své a argumenty na něho neplatí. Dříve jsem se snažil na toto téma psát i vystupovat na různých konferencích. Pošetilá snaha. Víra uhlířská je vždy víc než sebelépe prezentovaná fakta.\nSvé aktivity jsem definitivně ukončil po několikeré návštěvě volebního výboru. Politicky motivovaný laik s mandátem je needukovatelný. S tím jsem se smířil. Při svém věku bych už dnes takovou aktivitu považoval za ztrátu času. Ostatně pochopení systému financování medií není nic jednoduchého a ani renomovaní ekonomové se ne vždy dokážou srovnat se specifiky audiovizuální tvorby. Bez mediální praxe je to značně náročná disciplína.\nVedoucí projektové kanceláře České televize Pavel Hanuš.\nJasný rozpor mezi projevem a reálnou činností\nBohužel jsem se chvíli podíval na konferenci v Senátu. No konferenci. Spíš to byla marketingově politická nátlaková akce, která by mě sama o sobě k žádné reakci nevyprovokovala, kdyby se na ní nezjevil se svou ekonomickou analýzou inženýr Radek Žádník. Bývalý ředitel programových okruhů ČT a tedy jeden z klíčových členů managementu ČT, který odešel těsně před nástupem současného generálního ředitele. Rozhodně ho nepodezřívám, že byl nekompetentní vykonávat manažerskou funkci v ČT. Jenomže rozpor mezi tím co dělal a prosazoval manažer Žádník, a co od něho zaznělo v Senátu, je nepřehlédnutelný.\nROZHOVOR: Dětský kanál je chyba, míní bývalý šéf programových okruhů ČT\nJako pamětník vývoje v letech 2004 až 2012 musím konstatovat, že míra nekorektnosti jeho vystoupení byla skutečně mimořádná. První zásadní prohřešek je už samo srovnání vývoje do roku 2011 a let následujících. Sám rok 2011 byl zcela mimořádný. Vrcholil v něm přechod od analogového na digitální vysílání a došlo v něm ke kumulaci kladných i záporných výsledků celého procesu.\nDigitalizace a překvapivě více peněz\nNegativum pro ČT v celém procesu digitalizace pramenilo v nutnosti zlikvidovat celý jeden vysílací okruh, na kterém vysílala ČT 2. To mělo programové i produkční důsledky. Hlavním byl odklad výdajů na výrobu pořadů a poškození profilace jednotlivých programů. Finančně to však pro českou televizi znamenalo kumulaci finančních zdrojů. Pro mnohé možná překvapivá skutečnost.\nZásadní bylo již navýšení televizního poplatku v letech 2006, 2007 a 2008 a následně pak ponechání vysílání reklamy a zřízení speciálního účtu digitalizace. V letech 2008 až 2011 tak měla Česká televize nejvyšší příjmy ve své historii. Po roce 2011 již příjmy jen klesají.\nPavel Hanuš byl jedním z hlavních autorů přechodu České televize z analogového na digitální vysílání.\nNáklady hrazené ze speciálního účtu digitalizace podle rozpočtu schváleného vládou ČR vedly ve svých důsledcích k úsporám vysílacích nákladů. Díky urychlenému vypínání analogového okruhu ČT 2. Z účtu byla hrazena technologie související s výstavbou a provozem multiplexu veřejné služby a to snižovalo nutné výdaje na standardní technologický rozvoj ČT. Současně byly posunuty některé investice jak do technologií, tak zejména do výroby pořadů na dobu po dokončení digitalizace. Česká televize tak získala v procesu digitalizace více než 1 miliardu korun dodatečných zdrojů. To bylo skutečné finanční saldo digitalizace.\nAle digitalizace vysílání není vše…\nV té době ale všichni zasvěcení v ČT věděli, že zhruba 2 miliardy korun představují de facto odloženou spotřebu, kterou bude třeba v následujících letech investovat do výstavby studia v Brně, dokončení interní digitalizace, nutných oprav a také do výroby pořadů.\nDůkazem je to, že management, jehož členem pan Žádník byl, předložil Radě ČT Dlouhodobé plány (lze je i dnes nalézt na serveru Rady ČT), které předpokládaly čerpání disponibilních zdrojů, resp. fondu televizních poplatků. Na co? No přeci na výstavbu studia Brno. Na odloženou výrobu pořadů. Na technologické inovace související s dokončením digitalizace s konstatováním, že z běžného příjmu nejde, po výpadku příjmů z reklamy, takové výdaje krýt.\nNemálo prostředků investovala veřejnoprávní televize i do digitalizace svého bohatého archivu.\nAle pozor. Koncový stav disponibilních finančních zdrojů na konci roku 2015 měl být ne jím v Senátu kritizovaných 1,8 miliardy korun, ale pouhých 877 milionů. Podle metodiky pana inženýra průměrný deficit cca 535 mil. Kč ročně, při externích výdajích na výrobu pořadů v průměru 2,07 miliardy. Žádník jako manažer České televize navrhuje čerpání fondu televizních poplatků v zájmu zachování původní tvorby a nyní se seriózní a jistě zcela „nezávislý“ ekonom Žádník nad tím v Senátu teatrálně otřásá hrůzou. Pozoruhodné.\nK TÉMATU: „Stará parta“ z ČT na Barrandově – Kvapil generálním a Žádník výkonným ředitelem\nVýsledky současného managementu vedly k tomu, že disponibilní finanční zdroje byly ve skutečnosti na konci roku 2015 2,674 miliardy, při externích výdajích na výrobu pořadů v průměru 2,2 miliardy ročně. Takže vyšší disponibilní zdroje při vyšších výdajích na výrobu pořadů. Komentáře netřeba. Potřebné ekonomické stability bylo dosaženo na výkonově podstatně vyšší úrovni, než předpokládal plán z roku 2011. To není obhajoba současného managementu, to je prostě skutečnost, která se nám v roce 2011 zdála být nedosažitelná.\nInovace nad hodnotou odpisů\nAni druhé „skandální“ odhalení pana inženýra neobstojí. Každý jen trochu informovaný ví, a člen managementu snad proboha informovaný je, že v letech 2008 až 2010 byly vzhledem k digitalizaci mimořádně vysoké investice spojené se skokovou změnou technologie. Investovat do technologie na úrovni odpisů by znamenalo realizaci další digitalizace, ale k té zatím nedošlo. To, že je běžná inovace v takovém případě pod absolutní hodnotou odpisů v daném roce, pochopí i student střední ekonomické školy.\nTakže co stojí za podivuhodným vystoupením pana inženýra? Nekompetentnost, neznalost problému nebo jen snaha se zavděčit potenciálním živitelům. Ale možná je to jinak, možná je to amnesie a tu lze v případě pana inženýra léčit. Stačí, když se podívá na výše uvedený odkaz a osvěží si paměť pod čím je podepsán a co, ať si to přizná, či nikoli, vykolíkovalo hřiště, na kterém se současný management musel pohybovat.\nPrezentace z úterní konference\nNa závěr přikládáme kromě Žádníkovy prezentace také přednášky dalších dvou panelistů z úterní konference Klubu nezávislých senátorů.\nVysokoškolský pedagog Petr Žantovský se ve své přednášce snažil najít odpověď na otázku, proč se Česká televize podílí na dehonestaci a eliminaci takzvaných alternativních nebo nezávislých médií. Ta podle něj tkví ve skutečnosti, že Česká televize stále hájí svůj dosavadní monopol na informování a názorové formování veřejnosti, která má zájem o nestranné informace a otevřenou diskuzi.\nČeská televize podle Žantovského porušuje zákon z roku 1991, který jí ukládá právě povinnost vytvářet prostředí pro pluralitní diskuzi. Česká televize vede jednostranný monolog a diví se, že odpovědí veřejnosti je nedůvěra a útěk k alternativním médiím, která umožňují svobodnou výměnu názorů, dodal Žantovský.\nAnalytik John Campbell nazval svou prezentaci Česká televize mezi Euronews a RTR, tedy ruskou státní televizí. Úterní konference podle něj dokázala potřebu dát slovo takzvaným alternativním médiím v rámci vysílání České televize, která se podle jeho názoru profiluje čím dál více jako televize Prahy. A co více – neúčast oficiálních zástupců České televize z Prahy, Brna, Ostravy je samovysvětlující. Dokazuje nepřítomnost odpovědnosti nebo výchovy a dokazuje pokrytectví ve struktuře České televize, myslí si Campbell.\nposlední názor přidán 14. 4. 2017 21:15