31/05/2018 / Petr Bříza\t0 27 23\nZMPS § 45: Obecně k prokuře a pověření činností při provozování obchodního závodu\nKomentované ustanovení nemá v ZMPS 1963 svého předchůdce, jedná se tedy o zcela novou úpravu. Upraveny jsou dva zvláštní typy zastoupení – jednak prokura, jednak pověření činností při provozování obchodního závodu. Působnost komentovaného ustanovení by neměla být právem EU dotčena a daná problematika není, pokud je nám známo, specificky upravena v mezinárodních smlouvách, jimiž je ČR vázána. Pro překročení zástupčího oprávnění se použije subsidiárně § 44 odst. 5 ZMPS. Toto je redakčně upravený výňatek z komentáře C. H. Beck k ZMPS (Bříza, P., Břicháček, T., Fišerová, Z., Horák, P., Ptáček, L., Svoboda, J. Zákon o mezinárodním právu soukromém. Komentář. 1. vydání. Praha : C. H. Beck, 2014, 767 s.). Plná verze komentáře je dostupná v eShopu C. H. Beck. a rovněž v systému Beck-online.\n19/11/2014 / Petr Bříza\t0 0 0\nZMPS § 46: Působnost ustanovení, prekluze\nJiž v úvodu bylo podotknuto, že komentované ustanovení se neuplatní v oblastech upravených nařízením Řím I a Řím II, tedy v oblasti smluvních a mimosmluvních poměrů, s nimiž je institut promlčení spojen nejvíce. Jak nicméně správně uvádí i důvodová zpráva, promlčena mohou být i některá jiná než závazková práva; právě na tyto případy pak dopadne komentované ustanovení a dotkne se samozřejmě i oblastí vyloučených z působnosti nařízení Řím I a Řím II, takže se uplatní např. ve vztahu k § 101 ZMPS (srov. komentář k § 101 ZMPS). Podobně jako unijní (a kontinentální obecně) předpisy chápe i ZMPS promlčení jako institut práva hmotného a stanoví pro něj kolizní normu. Na otázky promlčení se tak nepoužijí procesní předpisy státu soudu. Otázkou je, zda podle komentovaného ustanovení posuzovat i otázky prekluze práv – pro ni ZMPS neobsahuje zvláštní kolizní normu, a teoreticky by se tak nabízelo použití § 24 odst. 2 ZMPS, tedy práva, které je s otázkou prekluze v nejužším vztahu (srov. komentář k § 24 ZMPS). Dle našeho názoru je nicméně prekluze institutem natolik blízkým institutu promlčení, že by kolizní norma pro promlčení měla zahrnovat i otázky prekluze, neexistuje-li pro ně zvláštní ustanovení. V každém případě se domníváme, že i kdyby se soudy přiklonily k opačnému názoru, musely by i použitím § 24 odst. 2 NOZ na prekluzi dojít ke stejnému právnímu řádu, k němuž směřuje komentované ustanovení, protože ten má k této otázce nepochybně nejužší vztah. Toto je redakčně upravený výňatek z komentáře C. H. Beck k ZMPS (Bříza, P., Břicháček, T., Fišerová, Z., Horák, P., Ptáček, L., Svoboda, J. Zákon o mezinárodním právu soukromém. Komentář. 1. vydání. Praha : C. H. Beck, 2014, 767 s.). Plná verze komentáře je dostupná v eShopu C. H. Beck. a rovněž v systému Beck-online.\nZMPS § 84: Přednostní použití unijní a mezinárodní úpravy\nSamotné ustanovení deklaruje skutečnost, která vyplývá nejen z § 2 ZMPS, ale především přímo z českého ústavního pořádku, tedy konkrétně přednost unijního a mezinárodního práva před zákonem (srov. komentář k § 2 ZMPS). Ustanovení § 84 ZMPS vychází z tohoto obecného pravidla a úpravu v hlavě XI čtvrté části pojímá jako zbytkovou, subsidiární. Tato úprava se tak použije jen tam, kde daná věc nespadá do oblasti působnosti unijního či mezinárodního předpisu, kterým je Česká republika vázána. Samozřejmě, vnitrostátní úpravu lze použít i tehdy, pokud se sice dotýká působnosti takového unijního či mezinárodního předpisu, ale tento předpis připouští či dokonce přikazuje použití vnitrostátního práva na danou otázku. Užitečnost tohoto deklaratorního ustanovení spočívá v tom, že připomíná obecné pravidlo, že je třeba vždy zkoumat, zda se v dané oblasti neuplatní místo úpravy zákona úprava unijní či mezinárodní (tam, kde danou oblast upravují jak unijní, tak mezinárodní předpisy je třeba posoudit jejich vzájemný vztah a podle toho určit použitelný předpis – srov. komentář k § 2 ZMPS). Právě v oblasti závazkového práva existuje několik unijních a mezinárodních předpisů, které poskytují jen velmi malý prostor pro použití vnitrostátní úpravy. V tomto směru je třeba upozornit na to, že výčet unijních předpisů a mezinárodních smluv učiněný v poznámce pod čarou č. 5 je pouze demonstrativní. Existují další předpisy tam neuvedené, které se dotýkají oblasti upravené v hlavě XI čtvrté části, a budou tak mít před jejími ustanoveními přednost. Níže se budeme zabývat nejdůležitějšími unijními a mezinárodními předpisy, abychom identifikovali jejich meze ve vztahu ke vnitrostátní úpravě. Zejména v hraničních oblastech to může být pro praxi obtížná otázka, už proto, že jednoznačné stanovisko doktríny či judikatury většinou chybí. Spoluautorem tohoto textu je Tomáš Břicháček. Toto je redakčně upravený výňatek z komentáře C. H. Beck k ZMPS (Bříza, P., Břicháček, T., Fišerová, Z., Horák, P., Ptáček, L., Svoboda, J. Zákon o mezinárodním právu soukromém. Komentář. 1. vydání. Praha : C. H. Beck, 2014, 767 s.). Plná verze komentáře je dostupná v eShopu C. H. Beck. a rovněž v systému Beck-online.\nZMPS § 4: K výhradě veřejného pořádku obecně\nKomentované ustanovení obecně upravuje výhradu veřejného pořádku, klasický institut mezinárodního práva soukromého běžný v praxi států světa, v mezinárodních smlouvách i v právu Evropské unie. Zákon samotný pojem veřejného pořádku nedefinuje. Důvodová zpráva nicméně předpokládá kontinuitu s vymezením v ZMPS 1963 (§ 36), podle něhož tento pojem obnáší zásady společenského a státního zřízení České republiky a jejího právního řádu, na nichž je nutno bez výhrady trvat. Výhrada veřejného pořádku pak znamená výjimečnou obranu proti působení konkrétních zahraničních faktorů (použití cizího práva, uznání cizího rozsudku aj.) v situacích, kdy zákon takové působení jinak předpokládá, a to pokud by bylo s veřejným pořádkem ve zjevném rozporu. Výhrada se uplatní zaprvé ve vztahu k ustanovením cizího práva, které je dle kolizních norem zákona rozhodným pro danou situaci, a vede k vyloučení použití konkrétního ustanovení daného právního řádu. Zadruhé představuje důvod pro odepření uznání cizího rozhodnutí (k tomuto pojmu viz komentář k § 14 ZMPS) či rozhodčího nálezu. Zatřetí zjevný rozpor s veřejným pořádkem brání též uznání právního poměru nebo skutečnosti, které vznikly v cizině nebo podle zahraničního právního řádu. Tím jsou pokryty situace, které nespadají pod první dvě roviny. Začtvrté se výhrada uplatí jako důvod pro odepření dožádání o právní pomoc včetně postupu podle cizího procesního předpisu. Komentované ustanovení upravuje výhradu veřejného pořádku napříč zákonem, konkrétní odkazy na ni však nalezneme i v dalších ustanoveních (srov. např. § 86 ZMPS – ujednáním stran o příslušnosti zahraničního soudu není vyloučena pravomoc českých soudů, pokud je takové ujednání v rozporu s veřejným pořádkem; též srov. § 15 ZMPS či 63 ZMPS). Spoluautorem tohoto textu je Tomáš Břicháček. Toto je redakčně upravený výňatek z komentáře C. H. Beck k ZMPS (Bříza, P., Břicháček, T., Fišerová, Z., Horák, P., Ptáček, L., Svoboda, J. Zákon o mezinárodním právu soukromém. Komentář. 1. vydání. Praha : C. H. Beck, 2014, 767 s.). Plná verze komentáře je dostupná v eShopu C. H. Beck. a rovněž v systému Beck-online.\nZMPS § 4: Vztah k právu EU\n1. Vztah § 4 k unijním předpisům Komentované ustanovení jako takové se uplatní samozřejmě pouze v rámci mechanismů upravených v zákoně, pokud má být zákon aplikován, čemuž brání též okolnost, že daná oblast je pokryta přímo aplikovatelným unijním předpisem. Na druhou stranu má institut výhrady veřejného pořádku, tak jak je vykládán v kontextu zákona, určitý přesah i do oblastí pokrytých unijním právem. Mnohé unijní předpisy z oblasti mezinárodního práva soukromého (ale i prameny unijního práva v jiných oblastech) totiž výhradu veřejného pořádku zahrnují, přičemž v zásadě předpokládají, že její obsah je definován ve vnitrostátním právu každého státu. Jinak řečeno unijní právo zde odkazuje na vnitrostátní koncepci veřejného pořádku. Soudní dvůr přitom stanoví pro užití této výhrady v kontextu unijního práva určité mantinely a vyhrazuje si právo přezkumu jejich dodržování (viz níže oddíl 3). 2. Různé roviny použití výhrady veřejného pořádku v právu EU a) Mezinárodní právo soukromé Výhrada veřejného pořádku je zahrnuta jednak v základních předpisech EU unifikujících kolizní normy. Nařízení Řím I a Řím II upravující rozhodné právo pro smluvní, resp. mimosmluvní závazky shodně stanoví, že použití některého ustanovení práva kterékoli země určeného na základě nařízení může být odmítnuto, je-li zjevně neslučitelné s veřejným pořádkem státu (místa) soudu. Obě nařízení odlišují výhradu veřejného pořádku a koncept imperativních norem obdobně jako české právo. Výhrada se uplatní též v nařízení Řím III, které nicméně pro ČR není závazné. Výhrada dále figuruje v základních předpisech upravujících uznání a výkon soudních rozhodnutí (a některých dalších aktů). V režimu nařízení Brusel I, nařízení Brusel Ia, nařízení o dědictví, nařízení o úpadku, v obecném režimu nařízení Brusel IIa a ve zvláštním režimu nařízení o výživném (pro uznávání rozhodnutí ze zemí nevázaných Haagským protokolem o právu rozhodném pro vyživovací povinnosti, 2007) působí jako důvod pro odepření uznání a prohlášení vykonatelnosti. Pokud jde o nařízení Brusel Ia, je třeba podotknout, že namísto v řízení o prohlášení vykonatelnosti bude existence zjevného rozporu s veřejným pořádkem posuzována až ve stadiu výkonu jako důvod pro odepření výkonu cizího rozhodnutí. Naopak s výhradou veřejného pořádku nepočítá mechanismus uznávání a výkonu nařízení o evropském exekučním titulu (čl. 20 až 25), nařízení o evropském platebním rozkazu (čl. 18 až 23), nařízení o drobných nárocích (čl. 20 až 23) a obecný režim nařízení o výživném (čl. 17 až 21). Dále se neuplatní ve dvou specifických případech v nařízení Brusel IIa (čl. 40 až 45). b) Ostatní případy mimo rámec mezinárodního práva soukromého Výhrada veřejného pořádku v právu EU figuruje též ve zcela odlišných kontextech mimo rámec mezinárodního práva soukromého. V první řadě je přímo v primárním právu koncipována jako důvod pro omezení oprávnění vyplývajících ze základních svobod vnitřního trhu neboli jako výjimka z těchto svobod. K použití výhrady v tomto kontextu existuje hojná judikatura Soudního dvora a v některých případech též úprava v sekundárním právu (např. směrnice o právu občanů Unie svobodně se pohybovat a pobývat na území členských států). Najdeme též řadu dalších případů, kdy předpis EU pracuje s výhradou veřejného pořádku. Např. podle nařízení o ochranné známce Společenství je rozpor s veřejným pořádkem důvodem pro odepření zapsání takové ochranné známky. Obdobně je tomu s unijním užitným vzorem. 3. Přístup Soudního dvora k výkladu výhrady Soudní dvůr obecně napříč různými rovinami, kde výhrada veřejného pořádku v právu EU figuruje, uplatňuje v základních obrysech stejný přístup. Uznává, že členské státy v zásadě samy stanovují obsah pojmu veřejný pořádek ve svém právním řádu. Pokud má však být výhrada veřejného pořádku použita jako výjimka z postupů jinak předpokládaných unijním právem, není možné, aby státy rozhodovaly o veřejném pořádku v tomto kontextu jednostranně bez kontroly unijních institucí. Soudní dvůr proto stanoví určité mantinely: výhradu veřejného pořádku jakožto výjimku z unijních postupů lze uplatnit jen v případech skutečné a dostatečně vážné hrozby některému ze základních zájmů společnosti. Zdůrazňuje též potřebu vykládat tuto výjimku úzce. Soudní dvůr si vyhrazuje pravomoc kontrolovat dodržení uvedených mezí. Vhodné je zastavit se podrobněji u judikatury týkající se použití výhrady veřejného pořádku v oblasti mezinárodního práva soukromého. Ta existuje téměř výlučně ve vztahu k nařízení Brusel I, resp. jeho předchůdkyni Bruselské úmluvě. Závěry zde učiněné lze však zobecnit ve vztahu k ostatním předpisům (srov. rozsudek Soudního dvora ze dne 2. 5. 2006, C-341/04, Eurofood IFSC Ltd., Sb. rozh. s. I-3813, bod 32–64). Z této judikatury vyplývá, že výhrada veřejného pořádku jako překážka uznání a výkonu má být vykládána úzce a může se uplatnit pouze ve výjimečných případech, jelikož představuje překážku uskutečnění jednoho ze základních cílů předmětné unijní úpravy, kterým je maximální usnadnění volného pohybu soudních rozhodnutí (viz rozsudek Soudního dvora ze dne 28. 4. 2009, C-420/07, Apostolides, Sb. rozh. s. I-0371, bod 55 a tam citovanou judikaturu). Ačkoli je členským státům v zásadě ponechána volnost určit požadavky vyplývající z jejich veřejného pořádku v souladu s jejich vnitrostátními pojetími, spadá určení mezí tohoto pojmu do výkladu konkrétních unijních předpisů, které s ním operují. I když tedy Soudnímu dvoru nepřísluší definovat obsah veřejného pořádku členského státu, přísluší mu nicméně kontrolovat meze, v jejichž rámci může soud členského státu použít tento pojem, aby neuznal rozhodnutí vydané v jiném členském státě (viz rozsudek Soudního dvora ze dne 28. 4. 2009, C-420/07, Apostolides, Sb. rozh. s. I-0371, bod 56–57 a tam citovanou judikaturu). Použití ustanovení o veřejném pořádku jako důvodu pro neuznání cizího rozhodnutí přichází v úvahu pouze v případě, že uznání nebo výkon rozhodnutí vydaného v jiném členském státě by nepřijatelným způsobem narušovaly právní řád státu, v němž se o uznání žádá, neboť by byla dotčena nějaká základní zásada. Takový zásah by musel představovat zjevné porušení právního pravidla považovaného v právním řádu státu, v němž se o uznání žádá, za zásadní, nebo práva, které je v tomto právním řádu uznáváno za základní (viz rozsudek Soudního dvora ze dne 28. 4. 2009, C-420/07, Apostolides, Sb. rozh. s. I-0371, bod 59 a tam citovanou judikaturu). Už pouze pro uznání a výkon jsou dále relevantní závěry, že nelze odepřít uznání nebo výkon tohoto rozhodnutí jen proto, že existuje rozdíl mezi právním pravidlem použitým soudem členského státu původu a právním pravidlem, které by byl použil soud členského státu, v němž se o uznání žádá, kdyby mu byl spor předložen. Stejně tak nemůže soud členského státu, v němž se o uznání žádá, přezkoumávat správnost právních nebo skutkových posouzení, která provedl soud členského státu původu. Ustanovení o veřejném pořádku by se v takových případech uplatnilo pouze v rozsahu, v němž uvedené nesprávné právní posouzení způsobí, že uznání nebo výkon rozhodnutí ve státě, v němž se o uznání žádá, budou považovány za zjevné porušení zásadního právního pravidla v právním řádu uvedeného členského státu (viz rozsudek Soudního dvora ze dne 28. 4. 2009, C-420/07, Apostolides, Sb. rozh. s. I-0371, bod 59–60 a tam citovanou judikaturu). Pokud jde o konkrétní situace, kdy Soudní dvůr uznal oprávněnost použití výhrady veřejného pořádku, nejvíce příkladů máme z oblasti uznávání a výkonu soudních rozhodnutí a z oblasti základních svobod vnitřního trhu. V prve uvedené oblasti, která nás zajímá v kontextu mezinárodního práva soukromého více, šlo především o případy, kdy použití výhrady směřovalo k ochraně základního práva na spravedlivý proces; šlo zde o různé nedostatky v původním řízení, z něhož rozhodnutí vzešlo (viz např. rozsudek Soudního dvora ze dne 28. 3. 2000, C-7/98, Krombach v. Bamberski, Recueil I-1935 – skutečnost, že soud státu původu odmítl tomuto obžalovanému právo nechat se obhajovat, aniž by se dostavil osobně, rozsudek ze dne 2. 4. 2009, C-394/07, Gambazzi, Recueil I-2563 a rozsudek Soudního dvora ze dne 2. 5. 2006, C-341/04, Eurofood IFSC Ltd., Sb. rozh. s. I-3813 – zjevné porušení základního práva být vyslechnut). Tuto judikaturu lze jistě zobecnit tak, že výhrada veřejného pořádku by mohla být vznesena obecně při hrozícím zásahu do základních práva (viz obdobně v oblasti vnitřního trhu např. rozsudek Soudního dvora ze dne 14. 10. 2004, C-36/02, Omega, Sb. rozh. s. I-9609). Zajímavým příkladem z oblasti známkového práva je případ, kdy Tribunál potvrdil závěry OHIM o zamítnutí zápisu ochranné známky totožné se znakem bývalého Sovětského svazu odůvodněný tím, že zápis takové známky se příčí veřejnému pořádku a dobrým mravům v Maďarsku. Taková ochranná známka je podle Tribunálu ve vnímání relevantní veřejnosti nacházející se v Maďarsku v rozporu s veřejným pořádkem nebo s dobrými mravy v tomto státě jakožto symbol „tyranie“ za minulého režimu. Tribunál zde potvrdil, že důvod pro zamítnutí zápisu ochranné známky dle příslušného nařízení lze uplatnit i tehdy, vyvstává-li problém s veřejným pořádkem pouze v části Unie, případně v jediném členském státě, a dále že při výkladu pojmů „veřejný pořádek“ a „dobré mravy“ je třeba přihlédnout ke zvláštním faktorům charakteristickým pro jednotlivé členské státy (rozsudek Tribunálu ze dne 20. 9. 2011, T-232/10, Couture Tech Ltd, Sb. rozh. s. II-6469). 4. Europeizace veřejného pořádku V posledních letech je v akademickém světě diskutována otázka existence či postupného vzniku společného unijního či evropského veřejného pořádku. Pojem veřejný pořádek Společenství byl použit již v průvodní zprávě k Římské úmluvě z roku 1980, předchůdkyni nařízení Řím I. Bylo zde uvedeno, že veřejný pořádek Společenství se stal nedílnou součástí národních veřejných pořádků (Giuliano/Lagarde zpráva 1980 s. 38). Pojem unijní či evropský veřejný pořádek je snad prozatím příliš odvážným. Je však zřejmé, že v EU či širší Evropě dochází k určitému sbližování obsahu pojmu veřejného pořádku. Svou roli na tom má sbližování pojetí lidských práv, k němuž dochází na základě EÚLP a judikatury Evropského soudu pro lidská práva. Práva zakotvená v EÚLP dnes představují společné hodnotové zázemí v rámci EU i v (širším) evropském prostoru. Není bez zajímavosti, že Evropský soud pro lidská práva označil Úmluvu jako „ustavující nástroj evropského veřejného pořádku“ (rozsudek Evropského soudu pro lidská práva ze dne 23. 3. 1995, 15318/89, Loizidou v. Turkey, bod 75). Významným je v této souvislosti též vliv unijní ochrany základních práv (nyní obsažených primárně v LPEU), jejíž rozsah působnosti roste spolu s expanzí unijní regulace. Sama expanze unijního práva může vést ke sbližování pojmu veřejného pořádku; ostatně některé předpisy upřesňují možnosti použití této výhrady (např. směrnice o audiovizuálních službách nebo směrnice o právu občanů Unie svobodně se pohybovat a pobývat na území členských států). I harmonizace určitých standardů v rámci základních svobod či procesního práva v oblastech, kde by jinak rozdíly ve standardech mohly vyvolat snahy států o uplatnění výhrady veřejného pořádku, je projevem sbližování. Lze též poukázat na příklady z judikatury Soudního dvora, kdy Soudní dvůr v podstatě přisoudil určitým normám unijního práva – konkrétně čl. 101 a 102 SFEU – status normy, která je součástí veřejného pořádku členských států (srov. rozsudek ze dne 1. 6. 1999, C-126–97, Eco Swiss China Time Ltd v. Benetton International NV., Recueil I-3055, bod 39–42 a rozsudek ze dne 13. 7. 2006 ve spojených věcech C-295/04 až C-298/04, Manfredi, bod 30). Rozpínání unijního práva a systém EÚLP tedy mají za následek to, že veřejný pořádek coby původně čistě národní koncept získává postupně do jisté míry harmonizovaný obsah. Rozdíly však nadále zůstávají. Na přístupu k homosexuálním svazkům, eutanázii, potratům či drogám se ukazuje, že mezi evropskými státy jsou nadále rozdíly v hodnotových žebříčcích. Spoluautorem tohoto textu je Tomáš Břicháček. Toto je redakčně upravený výňatek z komentáře C. H. Beck k ZMPS (Bříza, P., Břicháček, T., Fišerová, Z., Horák, P., Ptáček, L., Svoboda, J. Zákon o mezinárodním právu soukromém. Komentář. 1. vydání. Praha : C. H. Beck, 2014, 767 s.). Plná verze komentáře je dostupná v eShopu C. H. Beck. a rovněž v systému Beck-online.\nZMPS § 4: K pojmu veřejného pořádku obecně\n1. Tradiční institut mezinárodního práva soukromého Veřejný pořádek je tradičním institutem mezinárodního práva soukromého. Obsahují jej právní řády prakticky všech států ať již výslovně upravený nebo používaný soudní praxí (Kučera, Z. Mezinárodní právo soukromé. 7., opravené a doplněné vydání. Brno, Plzeň : Doplněk, Aleš Čeněk, 2009, s. 193). Operují s ním též mezinárodní smlouvy a předpisy Evropské unie. Někteří dokonce možnost výhrady veřejného pořádku považují za obecný právní princip, kterého se lze dovolat, i kdyby kolizní normy legis fori tuto možnost explicitně neupravovaly (srov. Mills, A. The Dimensions of Public Policy in Private International Law. Journal of Private International Law, 2008, Vol. 4, No. 2, s. 201). Klasicky je veřejný pořádek vnímán jako teritoriálně omezený koncept, jehož konkrétní náplň a výklad jsou vázány na konkrétní stát a mohou se měnit v čase (Kessedjian, C. Public Order in European Law. Erasmus Law Review, Vol. 1, No. 1, 2007, s. 28). Veřejný pořádek je kategorie, která je odvislá od hodnot uznáváných v daném civilizačním okruhu a konkrétním státě. V různých právních řádech tudíž nacházíme různá vymezení a odlišné odstíny, druhy a formy tohoto institutu. Nakolik je možno zobecnit přístupy v různých právních řádech, veřejný pořádek zahrnuje základní zásady a hodnoty právního řádu, základní zájmy státu a společnosti. Např. rakouský spolkový zákon o mezinárodním právu soukromém definuje veřejný pořádek jako „základní hodnoty rakouského právního řádu“ (Bundesgesetz vom 15. Juni 1978 über das internationale Privatrecht, § 6). V německém právu je veřejný pořádek vymezen jako „základní zásady německého práva“, přičemž je kladen zvláštní důraz na základní práva (Einführungsgesetz zum Bürgerlichen Gesetzbuche, čl. 6). Soudní dvůr konstatuje, že výhradu veřejného pořádku lze aplikovat jen „v případě skutečné a dostatečně závažné hrozby, kterou je dotčen základní společenský zájem“ (viz např. rozsudek Soudního dvora ze dne 14. 10. 2004, C-36/02, Omega, Sb. rozh. s. I-9609, bod 30). Z toho lze vyvodit, že samotný pojem veřejného pořádku chápe jako „základní zájmy společnosti“. Lze podle nás souhlasit s obecným názorem, že i v případě výhrady veřejného pořádku je třeba podobně jako u imperativních (nutně použitelných) norem před její aplikací přihlédnout k vazbě sporu na dané forum a jeho zájmy, a že tedy čím vzdálenější vztah chráněného zájmu od předmětu sporu a čím méně univerzálně je sdílená hodnota, kterou daný stát (v tomto případě Česká republika) chrání, tím zdrženlivější by soudce při aplikaci výhrady veřejného pořádku měl být (Mills, A. The Dimensions of Public Policy in Private International Law. Journal of Private International Law, 2008, Vol. 4, No. 2, zejm. s. 210 a násl.; podobné naznačuje i Kučera, Z. Mezinárodní právo soukromé. 7., opravené a doplněné vydání. Brno, Plzeň : Doplněk, Aleš Čeněk, 2009, s. 196). 2. Vymezení veřejného pořádku v českém právu Zákon v komentovaném ani žádném jiném ustanovení pojem veřejného pořádku nedefinuje. Důvodová zpráva nicméně předpokládá kontinuitu s vymezením v ZMPS 1963 (§ 36), podle něhož tento pojem obnáší zásady společenského a státního zřízení České republiky a jejího právního řádu, na nichž je nutno bez výhrady trvat. Za základní zásady společenského a státního zřízení v ČR je třeba považovat zejména ty, jejichž zachování směřuje k uspokojování základních zájmů státu a společnosti a zásady právního státu. Právními předpisy, jejichž obsah může vést k použití výhrady veřejného pořádku, jsou zejména předpisy, které tvoří součást ústavního pořádku. Výhrada veřejného pořádku je výjimečný prostředek, k jehož použití lze přistupovat jen jako ke krajnímu opatření. Chráněny jsou jen zásady společenského a státního zřízení a právního řádu, které svým významem dosahují takového stupně, že je nutno na nich trvat bezvýhradně (Kučera, Z. Mezinárodní právo soukromé. 7., opravené a doplněné vydání. Brno, Plzeň : Doplněk, Aleš Čeněk, 2009, s. 195). Jak zdůrazňuje důvodová zpráva, výhrada veřejného pořádku je obranou proti důsledkům použití zahraničního práva, resp. zahraničních aktů aplikace práva, které jsou v tuzemském prostředí nesnesitelné a neudržitelné. Ustanovení neukládá, aby byly hodnoceny zahraniční právní předpisy či akty aplikace práva, je však nutné hodnotit účinky, které v tuzemsku vyvolá jejich použití. Pojem veřejného pořádku nezahrnuje v žádném případě všechny kogentní normy. Je také odlišovat jej od nutně použitelných (tzv. imperativních) ustanovení českého práva ve smyslu § 3 ZMPS (viz komentář níže část II oddíl 1 a komentář k § 3 ZMPS). Spoluautorem tohoto textu je Tomáš Břicháček. Toto je redakčně upravený výňatek z komentáře C. H. Beck k ZMPS (Bříza, P., Břicháček, T., Fišerová, Z., Horák, P., Ptáček, L., Svoboda, J. Zákon o mezinárodním právu soukromém. Komentář. 1. vydání. Praha : C. H. Beck, 2014, 767 s.). Plná verze komentáře je dostupná v eShopu C. H. Beck. a rovněž v systému Beck-online.\nZMPS § 4: Konkrétní situace, kdy je třeba výhradu aplikovat\nJak uvedl Nejvyšší soud ČSSR ve svém stanovisku, na základě výhrady veřejného pořádku by nebylo možné aplikovat cizí právní normu obsahující např. úpravu diskriminující ženy, národnost, rasu apod., ale i normu, jež by obsahovala ustanovení o tom, že není třeba účastníku řízení doručovat návrh na zahájení řízení. Uplatnění výhrady veřejného pořádku je namístě i v těch případech uznání a výkonu cizích rozhodnutí, kdy bude zjištěno obcházení českého zákona, tj. kdy ve snaze vyhnout se českým kogentním předpisům, na nichž je třeba trvat (tj. imperativním normám), byla věc podřízena cizímu právnímu řádu anebo došlo takto stejným způsobem k založení jurisdikce justičního orgánu cizího státu (srov. sp. zn. Cpfj 27/86) – toto kritérium nicméně není vhodné vykládat příliš extenzivně – český soud by si měl být prakticky jist, že cizí soud nedopřeje hodnotám chráněným českými imperativními normami ochrany; srov. k tomu též komentář k § 86 ZMPS. Z judikatury Ústavního soudu lze vyvodit, že výhrada veřejného pořádku má být uplatněna vždy při rozporu účinků zahraničního faktoru se základním právem či svobodou (srov. nálezy Ústavního soudu sp. zn. II. ÚS 2455/09, odst. 14 a sp. zn. I. ÚS 709/05, nečísl.). V kontextu uznání cizích rozhodnutí Ústavní soud uvedl, že rozpor s veřejným pořádkem se bezpochyby týká případů, kdy v řízení, z něhož příslušné rozhodnutí cizozemského soudu vzešlo, byla porušena základní práva účastníka řízení. Trvání na ochraně základních práv jednotlivce náleží podle Ústavního soudu k základním principům právního řádu v České republice. Jinak řečeno, uznání rozhodnutí, které neobstojí z hlediska ochrany základních práv, by bylo v rozporu s veřejným pořádkem České republiky a v konečném důsledku i se samotným ústavním pořádkem České republiky (nález Ústavního soudu sp. zn. I. ÚS 709/05, nečísl.) Vzhledem k důrazu, který Ústavní soud klade na zákaz pravé retroaktivity právní úpravy (srov. nález Ústavního soudu sp. zn. Pl. ÚS 21/96), lze mít za to, že výhradu veřejného pořádku by bylo třeba aplikovat vždy, kdyby zahraniční faktor měl mít tento účinek. Z judikatury vyplývají též některé příklady situací, kdy výhrada veřejného pořádku není namístě. Dle Nejvyššího soudu rozhodnutí cizího soudu, jímž bylo prohlášeno za neplatné manželství cizího státního občana s českou státní občankou, nelze pokládat za příčící se českému veřejnému pořádku jen z toho důvodu, že český právní řád neupravuje mezi okolnostmi vylučujícími uzavření manželství právní důvod neplatnosti, na jehož základě byla cizím soudem určena neplatnost manželství [viz např. sp. zn. Ncu 208/90 – důvodem neplatnosti ve státu původu zde byl jen předstíraný záměr uzavřít trvalý manželský svazek (fingované manželství), sp. zn. Ncu 176/2007 – důvodem neplatnosti ve státu původu zde bylo úmyslné uvedení druhého snoubence v omyl při uzavírání manželství; snoubenci se dohodli na tom, že budou mít velkou rodinu, následně manželka snahu o otěhotnění odmítala]. Dle Ústavního soudu výhradu veřejného pořádku nelze použít v případě námitky materiální nevykonatelností titulu, neboť její posouzení je již otázkou podmínek pro nařízení exekuce, jež má být vykonána v tuzemsku a podle tuzemských procesních předpisů (nález Ústavního soudu sp. zn. Pl. ÚS 2/11). Spoluautorem tohoto textu je Tomáš Břicháček. Toto je redakčně upravený výňatek z komentáře C. H. Beck k ZMPS (Bříza, P., Břicháček, T., Fišerová, Z., Horák, P., Ptáček, L., Svoboda, J. Zákon o mezinárodním právu soukromém. Komentář. 1. vydání. Praha : C. H. Beck, 2014, 767 s.). Plná verze komentáře je dostupná v eShopu C. H. Beck. a rovněž v systému Beck-online.\nZMPS § 111: K řízení o úpadku obecně\nKomentované ustanovení je úvodním zčásti šesté upravující kolizní a jurisdikční normy pro řízení o úpadku (insolvenční řízení). Obsahuje úpravu, která doplňuje nařízení o úpadku (dále v rámci tohoto výkladu také jen „nařízení“), respektive řeší situace, které nejsou nařízením upraveny (kam jeho působnost nezasahuje). Jde především o vztah k nečlenským státům EU („cizí státy“). ZMPS 1963 podobná ustanovení neobsahoval a neobsahoval je ani InsZ; tato problematika byla částečně řešena ve starém KV (srov. § 69 KV). Komentované ustanovení v odstavci 1 zahrnuje do insolvenčního řízení vedeného podle nařízení i majetek dlužníka v cizím státě. Dále upravuje postavení insolvenčního správce a výkon jeho pravomocí na území cizího státu ve vazbě na právní řád tohoto cizího státu (odstavec 1 věta druhá). Zakládá také pravomoc českých soudů i v tzv. vedlejším insolvenčním řízení omezeném na majetek dlužníka v České republice, je-li hlavní insolvenční řízení vedeno v cizím státě (odstavec 2). Zákonodárce dále umožňuje používání některých kolizních ustanovení nařízení přiměřeně i na případy, na které nařízení přímo nedopadá (odstavec 3). Ustanovení současně řeší následky vydání rozhodnutí o úpadku účastníků platebních a vypořádacích systémů a práva a povinnosti takových účastníků vyplývající z jejich účasti v systému podle práva, kterým se řídí právní vztahy mezi účastníky systému při provádění zúčtování nebo vypořádání (odstavec 4). Konečně v posledním odstavci dochází k vymezení předpokladů uznání cizích rozhodnutí ve věcech úpadkového řízení založených na principu vzájemnosti a řeší se možnosti vydání movitých věcí dlužníka v České republice cizímu soudu. Spoluautorem tohoto textu je Pavel Horák. Toto je redakčně upravený výňatek z komentáře C. H. Beck k ZMPS (Bříza, P., Břicháček, T., Fišerová, Z., Horák, P., Ptáček, L., Svoboda, J. Zákon o mezinárodním právu soukromém. Komentář. 1. vydání. Praha : C. H. Beck, 2014, 767 s.). Plná verze komentáře je dostupná v eShopu C. H. Beck. a rovněž v systému Beck-online.\n28/11/2014 / Petr Bříza\t0 0 0\nZMPS § 111: Nařízení o úpadku a jeho vztah k zákonu\nNařízení o úpadku hraje ve vztahu k insolvenčnímu řízení s cizím prvkem dominantní roli. Upravuje pravomoc soudů a rozhodné právo pro všechna insolvenční řízení, ve kterých jsou hlavní zájmy dlužníka soustředěny na území EU (s výjimkou Dánska), a reguluje též uznávání rozhodnutí z této oblasti mezi členskými státy EU (s výjimkou Dánska). Jelikož se nařízení o úpadku nevztahuje na Dánsko, budeme v dalším textu pojmem členský stát EU myslet kterýkoliv členský stát s výjimkou Dánska a pojmem cizí stát kterýkoliv nečlenský stát EU a/nebo Dánsko. Nařízení tak upravuje insolvenční řízení s evropským (unijním) prvkem. V rámci českého práva k provedení (adaptaci) nařízení existují § 426 až 430 InsZ. Podle § 426 InsZ insolvenční řízení s evropským mezinárodním prvkem a jeho účinky se řídí nařízením a ustanoveními právního řádu toho členského státu Evropské unie, na něž přímo použitelný předpis práva Evropských společenství odkazuje. Evropským mezinárodním prvkem se podle InsZ rozumí v souladu s nařízením skutečnost, že hlavní zájmy dlužníka jsou soustředěny v některém z členských států Evropské unie s výjimkou Dánska a současně alespoň jeden z věřitelů nebo část majetkové podstaty se nachází v některém z jiných členských států Evropské unie s výjimkou Dánska. Vyjde-li v průběhu insolvenčního řízení najevo, že podle nařízení byly ke dni zahájení insolvenčního řízení hlavní zájmy dlužníka soustředěny v některém z členských států Evropské unie s výjimkou Dánska a že dlužník k tomuto dni neměl ani provozovnu na území České republiky, insolvenční soud insolvenční řízení zastaví. Podrobněji se k úpravě v nařízení obsažené dostaneme v dalším textu v souvislosti s komentářem jednotlivých částí § 111 ZMPS. Zákon jednak upravuje vztah tohoto nařízení k insolvenčním řízení s cizím prvkem mimo Evropskou unii, jednak tyto situace, které nespadají do působnosti nařízení, přímo řeší. Zákon samozřejmě neupravuje (a ani by nemohl) situace, které spadají do působnosti nařízení, kde se uplatní přednostně použitelná a přímo účinná úprava nařízení (srov. obecně komentář k § 2 ZMPS). Spoluautorem tohoto textu je Pavel Horák. Toto je redakčně upravený výňatek z komentáře C. H. Beck k ZMPS (Bříza, P., Břicháček, T., Fišerová, Z., Horák, P., Ptáček, L., Svoboda, J. Zákon o mezinárodním právu soukromém. Komentář. 1. vydání. Praha : C. H. Beck, 2014, 767 s.). Plná verze komentáře je dostupná v eShopu C. H. Beck. a rovněž v systému Beck-online.\nZMPS § 111: Rozšíření pravomoci českých soudů dané nařízením i na majetek mimo EU\n1. Pravomoc soudu podle nařízení Odstavec 1 komentovaného ustanovení je vystavěn na předpokladu pravomoci českých soudů pro zahájení insolvenčního řízení podle nařízení. Je-li dána k zahájení insolvenčního řízení pravomoc českých soudů podle nařízení, vztahuje se toto řízení i na dlužníkův majetek v jiném cizím státě než členském státě Evropské unie, pokud cizí stát přiznává tomuto řízení účinky na svém území, a to v rozsahu přiznání těchto účinků. Pravomoc českých soudů pro insolvenční řízení zde vychází z čl. 3 odst. 1 nařízení, podle něhož jsou příslušné k zahájení insolvenčního řízení soudy členského státu, na jehož území jsou soustředěny hlavní zájmy dlužníka. Nařízení dopadá jak na tzv. hlavní insolvenční řízení, které má univerzální účinek pro celou Evropskou unii, tak na tzv. vedlejší insolvenční řízení, která jsou teritoriálně omezena. Čl. 3 nařízení stanoví soubor pravidel pro určení pravomoci soudů. Hlavním důvodem pro určení pravidel pravomoci soudů je omezit tzv. forum shopping, tedy převod majetku nebo soudních řízení z jednoho členského státu do druhého za účelem získání výhodnějšího postavení. Čl. 3 je klíčovým ustanovením pro posouzení mezinárodní pravomoci. Kolizním určovatelem podle odstavce 1 tohoto článku jsou tzv. hlavní zájmy dlužníka. K zahájení hlavního insolvenčního řízení jsou příslušné soudy toho členského státu, ve kterém se tyto hlavní dlužníkovy zájmy nacházejí. Tyto hlavní dlužníkovy zájmy jsou zpravidla označovány jako „COMI“ (the Centre Of Main Interests). V systému určování pravomoci soudů členských států podle nařízení je dána zvláštní soudní příslušnost pro každého dlužníka, který je právně odlišným subjektem (srov. rozsudek ze dne 2. 5. 2006, C-341/04, Eurofood IFSC Ltd, Sb. rozh. s. I-3813). Při určování pravomoci je tedy nutné individuálně posoudit každý právní subjekt v souladu s nařízením. Každý soud, u něhož je podán návrh na zahájení insolvenčního řízení, musí nejprve zkoumat, zda je dána jeho pravomoc. Tedy zda je místo hlavních zájmů dlužníka soustředěno v EU, jak to vyžaduje nařízení v bodu 14 odůvodnění. Určení místa hlavních zájmů je zásadní pro zahájení hlavního řízení, ale také pro zahájení vedlejšího řízení před zahájením hlavního řízení, které může být zahájeno právě jen ve státě, ve kterém není místo hlavních zájmů dlužníka. Místo hlavních zájmů dlužníka je místo, ze kterého dlužník obvykle své zájmy spravuje, a je proto zjistitelné třetími osobami (bod 13 odůvodnění nařízení). Podle Soudního dvora jde o specifický pojem, který má samostatný význam a je třeba jej vykládat jednotně a nezávisle na vnitrostátních právních předpisech. Musí být určeno podle kritérií, která jsou objektivní a současně zjistitelná třetími osobami. Tato objektivita a možnosti zjištění třetími osobami jsou nezbytné k zajištění právní jistoty a předvídatelnosti ohledně určení soudu příslušného k zahájení hlavního úpadkového řízení (citované rozhodnutí Soudního dvora ve věci Eurofood IFSC Ltd, bod 31–33). Pojem místa COMI je významný, neboť se podle něj určuje příslušný soud i rozhodné právo. Musí být vždy vykládán v souladu s cíli nařízení a zejména s cílem předejít podnětům, které motivují zúčastněné strany k převodům majetku nebo soudních řízení z jednoho členského státu do druhého za účelem výhodnějšího právního postavení, a také s ohledem na to, aby insolvenční řízení probíhalo účinně a rychle. Je nutné jej vykládat s ohledem na zajištění ochrany věřitelů. COMI má být v místě, kde se nacházelo v době, kdy věřitelé vstupovali s dlužníkem v právní vztah, protože k tomuto místu věřitelé vyhodnocovali rizika, která na sebe vzali pro případ úpadku dlužníka (srov. rozhodnutí Soudního dvora ze dne 17. 1. 2006, C-1/04, Susanne Staubitz-Schreiber). Lze souhlasit s A. J. Bělohlávkem, který za místo hlavního zájmu dlužníka označuje místo hlavního hospodářského zájmu, k němuž dlužník vykazuje nejvyšší intenzitu a nejužší vztah (Bělohlávek A. J. Evropské a mezinárodní insolvenční právo. Komentář. 1. vydání. Praha : Beck, 2007, s. 130–131). Je třeba přitom odlišovat centrum hlavních zájmů dlužníka právnické a fyzické osoby. COMI právnické osoby je třeba určit podle čl. 33 odst. 3 nařízení, kdy za COMI se považuje sídlo, není-li prokázán opak. Jde tedy o vyvratitelnou právní domněnku. Rozhodující je skutečný stav, nikoli zaregistrované sídlo. Domněnka může být vyvrácena jen tehdy, jestliže skutečnosti, jež jsou objektivní a zjistitelné třetími osobami, umožní prokázat existenci skutečné situace, odlišné od té, jež má odpovídat umístění COMI do předmětného sídla (srov. citované rozhodnutí Susanne Staubitz-Schreiber). Vykonává-li společnost svou činnost na území členského státu, kde se nachází její sídlo, pouhá skutečnost, že mateřská společnost se sídlem v jiném členském státě může kontrolovat nebo kontroluje její rozhodnutí v hospodářské oblasti, nestačí k vyvrácení domněnky stanovené nařízením (rozsudek Eurofood IFSC bod 37). Pro fyzické osoby nařízení žádnou domněnku COMI nestanoví. Podle bodu 13 odůvodnění nařízení se jedná o místo, ze kterého dlužník obvykle spravuje své zájmy, a je proto zjistitelné třetími osobami. Soud členského státu, ke kterému je podán návrh na zahájení hlavního úpadkového řízení, ověří svou příslušnost s ohledem na čl. 3 odst. 1 nařízení, tedy přezkoumá, zda jsou hlavní zájmy dlužníka soustředěny v tomto členském státě. Naproti tomu soudy ostatních členských států uznávají rozhodnutí o zahájení hlavního úpadkového řízení, aniž by byly oprávněny přezkoumávat posouzení učiněné prvním soudem ohledně jeho příslušnosti (výše citovaný rozsudek Eurofood IFSC body 41 a 42). Podle § 429 InsZ rozhodnutí o zahájení insolvenčního řízení a rozhodnutí o ustanovení insolvenčního správce vydané v členském státě Evropské unie s výjimkou Dánska podle nařízení vůči dlužníku, který má na území České republiky provozovnu, musí být zveřejněno v České republice. Insolvenční soud, v jehož obvodu je umístěna provozovna, rozhodnutí cizího orgánu zveřejní vyhláškou neprodleně poté, co mu bude doručeno insolvenčním správcem nebo jakýmkoliv jiným orgánem k tomu zmocněným v členském státě Evropské unie, v němž bylo rozhodnutí vydáno. Toto je významné pro vztah hlavního a vedlejšího insolvenčního řízení a nezbytnou vzájemnou informovanost. Insolvenční soud vyrozumí neprodleně o zahájení insolvenčního řízení a o vydání rozhodnutí o úpadku i známé věřitele dlužníka, kteří mají své obvyklé místo pobytu, bydliště nebo sídlo v některém z členských států Evropské unie s výjimkou Dánska. Povinnost vyrozumět známé věřitele splní insolvenční soud tím, že jim zvlášť doručí rozhodnutí, kterým se oznamuje zahájení insolvenčního řízení, a rozhodnutí o úpadku nebo jeho zkrácené znění. Známým věřitelům insolvenční soud zvlášť doručí i výzvu k podávání přihlášek pohledávek (srov. § 427 InsZ). 2. Rozšíření pravomoci českého soudu i na majetek v cizím státě Odstavec 1 rozšiřuje pravomoc českého soudu založenou nařízením i na majetek dlužníka, který se nachází v cizím státě (tj. mimo EU). Děje se tak ovšem pouze v případě, že dotčený cizí stát přiznává tomuto řízení účinky na svém území, a to v rozsahu přiznání těchto účinků. Znamená to, že český soud musí zkoumat, zda je ze strany cizího státu dána materiální vzájemnost (srov. k tomuto pojmu a zjišťování materiální vzájemnosti komentář k § 13 ZMPS). Jen v případě, že materiální vzájemnost dána je, vztahuje se pravomoc českého soudu v insolvenčním řízení i na majetek dlužníka v cizím státě, vždy ovšem pouze v té míře (rozsahu), v jaké je vzájemnost dána. Spoluautorem tohoto textu je Pavel Horák. Toto je redakčně upravený výňatek z komentáře C. H. Beck k ZMPS (Bříza, P., Břicháček, T., Fišerová, Z., Horák, P., Ptáček, L., Svoboda, J. Zákon o mezinárodním právu soukromém. Komentář. 1. vydání. Praha : C. H. Beck, 2014, 767 s.). Plná verze komentáře je dostupná v eShopu C. H. Beck. a rovněž v systému Beck-online.\nZMPS § 111: Přiměřená aplikace kolizních ustanovení nařízení v situacích mimo působnost nařízení\nZákonodárce se prostřednictvím odstavce 3 komentovaného ustanovení prakticky rozhodl převzít kolizní režim nařízení i pro případy nařízením neupravené, tj. případy, v nichž se použije zákon (§ 111 ZMPS). Rozhodné právo se tak bude určovat podle stejných principů jako v případě nařízení, ať již půjde o vedení insolvenčního řízení ve vztahu k majetku dlužníka, který se nachází na území cizího státu (odstavec 1 komentovaného ustanovení), nebo v případech upravených v odstavci 2, tedy když hlavní zájmy dlužníka jsou mimo EU a v ČR se vede insolvenční řízení proti dlužníkovi majícímu zde provozovnu, a to na žádost věřitele s obvyklým pobytem nebo sídlem v České republice nebo vznikla-li pohledávka věřitele při činnosti této provozovny. Základním principem kolizního režimu nařízení je, že právem rozhodným pro úpadkové řízení a jeho účinky je právo toho (členského) státu, na jehož území bylo úpadkové řízení zahájeno (srov. čl. 4 odst. 1 nařízení). V případech upravených v odstavcích 1 a 2 komentovaného ustanovení by to znamenalo použití českého práva. Ve světle čl. 4 odst. 2 nařízení toto právo určuje podmínky pro zahájení úpadkového řízení, jeho vedení a skončení. Určuje zejména: proti kterým typům dlužníků může být úpadkové řízení zahájeno; majetek, který tvoří část majetkové podstaty, a způsob nakládání s majetkem, který dlužník nabyl po zahájení úpadkového řízení; oprávnění dlužníka a správce podstaty; podmínky, za kterých může dojít k započtení pohledávek; účinky úpadkového řízení na probíhající smlouvy, jejichž smluvní stranou je dlužník; účinky úpadkového řízení na řízení zahájená jednotlivými věřiteli, s výjimkou probíhajících soudních řízení; pohledávky, které mají být přihlášeny proti dlužníkově majetku, a způsob nakládání s pohledávkami, které vznikly po zahájení úpadkového řízení; pravidla pro přihlašování, prověřování a přiznávání pohledávek; pravidla pro provedení rozvrhu výtěžku ze zpeněžení dlužníkova majetku, pořadí pohledávek a práv věřitelů, kteří byli částečně uspokojeni po zahájení úpadkového řízení na základě věcného práva nebo započtením pohledávek; podmínky a účinky skončení úpadkového řízení, zejména vyrovnáním; práva věřitelů po skončení úpadkového řízení; kdo má nést náklady a výdaje vzniklé v úpadkovém řízení; pravidla týkající se neplatnosti, odporovatelnosti nebo neúčinnosti právních úkonů poškozujících všechny věřitele. Obecné pravidlo čl. 4 nařízení se použije všude tam, kde další články nařízení (čl. 5 až 15) nestanoví odlišný režim pro některé specifické oblasti. Podle čl. 5 nejsou zahájením úpadkového řízení dotčena věcná práva věřitelů nebo třetích osob, pokud jde o hmotný́ nebo nehmotný, movitý nebo nemovitý majetek – jak jednotlivě určené věci, tak soubory věcí, jejichž složení podléhá změnám – které patří dlužníkovi a nacházejí se v okamžiku zahájení řízení na území jiného (členského) státu. Zahájením úpadkového řízení nejsou dotčena práva věřitelů žádat započtení pohledávek proti pohledávkám vůči dlužníkovi, pokud toto započtení pohledávek umožňuje právo rozhodné pro pohledávky dlužníka, který není schopen plnit své peněžité závazky (čl. 6 nařízení). Zahájením úpadkového řízení proti kupujícímu určité věci není dotčeno právo prodávajícího založené na výhradě vlastnictví, pokud se v okamžiku zahájení řízení věc nacházela na území jiného členského státu než státu, který řízení zahájil (čl. 7). Účinky úpadkového řízení na smlouvy přiznávající právo na nabytí nebo užívání nemovitostí se řídí výhradně právem (členského) státu, na jehož území se nemovitost nachází (čl. 8). Účinky úpadkového řízení na práva a povinnosti stran, které se účastní platebních systémů a systémů vypořádání nebo finančního trhu, výhradně právem (členského) státu vztahujícím se na takové systémy a trhy (čl. 9). Účinky úpadkového řízení na pracovní smlouvy a pracovněprávní vztahy se řídí výhradně právem (členského) státu, kterým se řídí daná pracovní smlouva (čl. 10). Účinky úpadkového řízení na práva dlužníka k nemovitosti, plavidlu nebo letadlu, která podléhají zápisu do veřejného rejstříku, se řídí výhradně právem (členského) státu, pod jehož pravomoc rejstřík spadá (čl. 11). Pro pravidla týkající se neplatnosti, odporovatelnosti nebo neúčinnosti právních úkonů poškozujících všechny věřitele se použije obecný režim čl. 4; tento se však nepoužije, pokud osoba, která má prospěch z úkonu, který́ poškozuje všechny věřitele, prokáže, že ● je pro tento úkon rozhodné právo jiného členského státu než státu, který́ zahájil řízení, a ● toto právo neumožňuje žádným způsobem napadnout v daném případě dotyčný́ úkon (čl. 13). Pokud na základě úkonu učiněného po zahájení úpadkového řízení dlužník za úplatu zcizí nemovitost, plavidlo nebo letadlo podléhající zápisu do veřejného rejstříku nebo cenné papíry, jejichž zápis do zákonem stanoveného rejstříku je předpokladem jejich existence, řídí se platnost tohoto úkonu právem členského státu, na jehož území se nemovitost nachází nebo do jehož pravomoci rejstřík spadá (čl. 14). Účinky úpadkového řízení na probíhající soudní řízení týkající se majetku nebo práva náležejícího do majetkové podstaty se řídí právem členského státu, ve kterém se probíhající soudní řízení koná (čl. 15). Jelikož se kolizních ustanovení nařízení má použít přiměřeně na situace nařízením nepokryté, tedy na situace s mimounijním prvkem, znamená to, že lze použít i rozhodné právo nečlenského státu EU, třeba že nařízení ve všech svých kolizních ustanoveních 4 až 15 odkazuje pouze na právo členského státu. Spoluautorem tohoto textu je Pavel Horák. Toto je redakčně upravený výňatek z komentáře C. H. Beck k ZMPS (Bříza, P., Břicháček, T., Fišerová, Z., Horák, P., Ptáček, L., Svoboda, J. Zákon o mezinárodním právu soukromém. Komentář. 1. vydání. Praha : C. H. Beck, 2014, 767 s.). Plná verze komentáře je dostupná v eShopu C. H. Beck. a rovněž v systému Beck-online.\nZMPS § 111: Uznávání rozhodnutí a účinky cizích insolvenčních řízení\nCizí rozhodnutí ve věcech úpadkového řízení se uznávají za podmínky vzájemnosti, jestliže v cizím státě, ve kterém byla vydána, jsou soustředěny hlavní zájmy dlužníka a pokud dlužníkův majetek v České republice není předmětem již zahájeného řízení podle odstavce 2. Jedná se o změnu oproti dosavadní úpravě. ZMPS 1963 totiž účinky cizích rozhodnutí ve věcech úpadkového řízení vůbec neřešil a neupravuje je ani InsZ. Konkursy s cizím prvkem upravoval § 69 KV. Podle něj se konkurs prohlášený českým soudem vztahoval i na úpadcovy movité věci, které byly v cizině. Nebyl-li na dlužníkův majetek, který se stal předmětem konkursu v cizině, prohlášen konkurs československým soudem, budou úpadcovy movité věci, které jsou na území České republiky, vydány cizímu soudu na jeho žádost, jde-li o soud státu, který zachovává vzájemnost. Judikatura jinak vycházela z toho, že teritoriální (co do územního rozsahu účinků prohlášení konkursu) a věcné (co do rozsahu úpadcova majetku postiženého konkursem) účinky prohlášení konkursu cizím soudem v žádném směru nezasahují (a při absenci jiné úpravy v mezinárodních smlouvách, jimiž je Česká republika vázána, ani nemohou zasahovat) do výkonu pravomoci českých soudů (srov. rozsudky Nejvyššího soudu sp. zn. 29 Odo 734/2002 a sp. zn. 20 Cdo 1545/2003). Nejvyšší soud přesto připustil, aby po prohlášení konkursu v zahraničí jednal před českým soudem za účastníka správce konkursní podstaty ustanovený v zahraničí (sp. zn. 29 Odo 734/2002). Komentované ustanovení vychází z již zmiňovaného § 69 KV. Vztahuje se samozřejmě jen na rozhodnutí ze států mimo EU (k úpravě v rámci EU viz níže) a připouští za podmínky vzájemnosti i uznání rozhodnutí soudů těchto cizích států ve věcech insolvenčního řízení, jestliže byla vydána ve státě, v němž jsou soustředěny hlavní zájmy dlužníka, tj. obvykle ve státě, v němž má dlužník obvyklý pobyt nebo sídlo (viz komentář výše), a jestliže dlužníkův majetek v České republice není předmětem již zahájeného insolvenčního řízení podle odstavce 2. Pokud jde o podmínku vzájemnosti, jež se k uznání vyžaduje, jedná se zde o vzájemnost materiální (podrobněji k tomuto pojmu srov. komentář k § 13 ZMPS). Cizímu insolvenčnímu soudu lze na jeho žádost vydat dlužníkovy movité věci nacházející se v České republice, ale opět jen za podmínky vzájemnosti, tj. jestliže i cizí soud by v obdobné (zrcadlové) situaci vydal dlužníkovy věci českému soudu. Bezvýjimečně však bude platit, že k vydání dlužníkova majetku do ciziny může dojít teprve tehdy, když byla uspokojena práva na vyloučení věci z majetkové podstaty a práva zajištěných věřitelů nabytá dříve, než došla žádost cizího soudu nebo jiného příslušného orgánu. Spoluautorem tohoto textu je Pavel Horák. Je otázkou, nakolik mohl tento závěr ovlivnit fakt, že se jednalo o slovenského správce konkursní podstaty a slovenská úprava byla obdobná jako úprava česká. Toto je redakčně upravený výňatek z komentáře C. H. Beck k ZMPS (Bříza, P., Břicháček, T., Fišerová, Z., Horák, P., Ptáček, L., Svoboda, J. Zákon o mezinárodním právu soukromém. Komentář. 1. vydání. Praha : C. H. Beck, 2014, 767 s.). Plná verze komentáře je dostupná v eShopu C. H. Beck. a rovněž v systému Beck-online.\n28/11/2014 / Petr Bříza\t0 1 0\nZMPS § 3: K nutně použitelným normám obecně\nToto ustanovení upravuje režim tzv. nutně použitelných norem. V předchozí úpravě nebyl tento pojem upraven a bylo nutné vycházet ze stanovisek doktríny. Institut nutně použitelných norem nalézá své uplatnění napříč mezinárodním právem soukromým, ať se jedná o závazková práva, právo dědické či prakticky jakoukoliv jinou oblast, pro niž zákon stanovuje kolizní normy. Rozpor s nutně použitelnou normou může být relevantní i v oblasti uznávání rozhodnutí, kde bude nicméně spíše reflektován ve výhradě veřejného pořádku, k níž mají nutně použitelné normy blízký vztah (viz komentář k § 4 ZMPS). Pojem nutně použitelných norem je definován i v některých předpisech EU; zde komentovaná úprava se tak bez dalšího použije jen v oblasti působnosti tohoto zákona. Zatímco § 3 ZMPS se týká nutně použitelných norem domácích, tedy českého práva, použití zahraničních nutně použitelných norem upravuje § 25 ZMPS. Ustanovení § 3 a 25 ZMPS tak představují dvě normy, které upravují „používaní jiných předpisů než určeného rozhodného práva“ [srov. § 1 písm. a) ZMPS]. Toto je redakčně upravený výňatek z komentáře C. H. Beck k ZMPS (Bříza, P., Břicháček, T., Fišerová, Z., Horák, P., Ptáček, L., Svoboda, J. Zákon o mezinárodním právu soukromém. Komentář. 1. vydání. Praha : C. H. Beck, 2014, 767 s.). Plná verze komentáře je dostupná v eShopu C. H. Beck. a rovněž v systému Beck-online.\n02/12/2014 / Petr Bříza\t0 0 0\nZMPS § 3: Terminologie a vztah ke kogentním normám\nV rámci předejití terminologickým nejasnostem je třeba hned na úvod poznamenat, že to, co zákon nazývá nutně použitelnými předpisy (ustanoveními), se v doktríně, ale i předpisech EU označuje i jinými pojmy, které je třeba považovat za synonyma. Především jde o imperativní předpisy (normy), kterýžto výraz používají i české verze předpisů EU; česká doktrína pro tato ustanovení používá i označení absolutně kogentní či mezinárodně kogentní normy (srov. např. Rozehnalová, N. Závazky ze smluv a jejich právní režim (se zvláštním zřetelem na evropskou kolizní úpravu). 1. vydání. Brno : Masarykova univerzita, 2010, s. 180). Jak uvádíme konkrétněji dále, je třeba tyto normy vždy důsledně odlišovat od obyčejných kogentních norem ve smyslu vnitrostátní terminologie, tj. norem, od nichž se nelze smluvně odchýlit. Zatímco nutně použitelná norma bude zpravidla i normou kogentní, zdaleka ne každá kogentní norma bude i normou nutně použitelnou Toto je redakčně upravený výňatek z komentáře C. H. Beck k ZMPS (Bříza, P., Břicháček, T., Fišerová, Z., Horák, P., Ptáček, L., Svoboda, J. Zákon o mezinárodním právu soukromém. Komentář. 1. vydání. Praha : C. H. Beck, 2014, 767 s.). Plná verze komentáře je dostupná v eShopu C. H. Beck. a rovněž v systému Beck-online.\nZMPS § 3: Vymezení a příklady nutně použitelných ustanovení\nZákon ve své podstatě nedefinuje, co se rozumí nutně použitelným ustanovením, respektive se jedná o definici kruhovou. Zákon totiž zjednodušeně říká, že nebrání použití ustanovení českého práva, kterých je třeba použít vždy, a to bez ohledu na právo pro daný poměr rozhodné. Nutně použitelnými ustanoveními ve smyslu § 3 ZMPS jsou tedy ta ustanovení českého právního řádu, kterých je v mezích jejich předmětu úpravy nutno použít vždy; jejich použití nemůže bránit skutečnost, že právní poměr, do něhož tato ustanovení zasahují (jejž ovlivňují), se řídí jiným rozhodným právem než českým. Slovy teorie se jedná o „normy, které nemohou být v mezích svého předmětu úpravy zásadně zaměněny či nahrazeny cizím právem“ (Kučera, Z. Mezinárodní právo soukromé. 7., opravené a doplněné vydání. Brno, Plzeň : Doplněk, Aleš Čeněk, 2009, s. 236). Český soud tak bude muset tyto normy použít bez ohledu na to, že se jedná o soukromoprávní poměr s mezinárodním prvkem a že pro něj zákon stanoví jako právo rozhodné cizí právní řád. Použití těchto norem se nelze vyhnout ani volbou práva (podrobně Bříza, P. Volba práva a volba soudu v mezinárodním obchodě. 1. vydání. Praha : C. H. Beck, 2012, s. 6 a násl.; též srov. komentář k § 87 ZMPS). Ustanovení § 3 ZMPS se týká použití českých nutně použitelných norem, tedy norem práva soudu (legis fori). I když to zákon výslovně neuvádí, je nepochybné, že stejný režim budou mít i přímo použitelná ustanovení práva EU, budou-li splňovat znaky norem nutně použitelných, neboť přímo použitelná ustanovení práva EU jsou pro české soudy závazná obdobným způsobem jako právo české a jsou z tohoto pohledu součástí legis fori (v podrobnostech srov. Bobek, M., Bříza, P., Komárek, J. Vnitrostátní aplikace práva Evropské unie. Praha : C. H. Beck, 2011, kap. 1–7). Klíčovou otázkou, kterou zákon bohužel neřeší, nicméně zůstává, jaké normy mají být považovány za ty, které je nutno v mezích jejich předmětu úpravy použít vždy, a to bez ohledu na rozhodné právo. Důvodová zpráva mezi tato ustanovení řadí „zejména některé normy správního a finančního práva, které např. uzavření určité smlouvy podrobují udělení úředního povolení, popřípadě je zakazují apod.“. Jako konkrétnější příklady pak uvádí ustanovení DevZ, předpisů správního práva upravujících dovoz a vývoz zboží, jakož i zákon č. 284/2009 Sb., o platebním styku, který stanoví lhůty platebního styku. Podle důvodové zprávy je třeba za tato ustanovení považovat i ustanovení na ochranu spotřebitele (např. zákon č. 145/2010 Sb., o spotřebitelském úvěru), jestliže mají být použita v souladu s nařízením Řím I. Přinejmenším v tomto posledním ohledu je důvodová zpráva nepřesná, neboť v režimu spotřebitelských smluv podle nařízení Řím I se v zájmu spotřebitele použijí jakékoliv obyčejné kogentní normy právního řádu jeho bydliště, tj. jakékoliv normy na ochranu spotřebitele, od nichž se nelze smluvně odchýlit. Ustanovení § 3 ZMPS naproti tomu nepochybně mluví o nutně použitelných, tedy v terminologii nařízení Řím I (jakož i Řím II) imperativních, normách, jež je nutno vykládat mnohem restriktivněji a není možné je bez dalšího zaměňovat s obyčejnými kogentními normami. Ostatně skutečnost, že § 3 upravuje imperativní normy ve smyslu nařízení Řím I a Řím II, vyplývá i ze samotné důvodové zprávy. Právě uvedené neznamená, že by normy na ochranu spotřebitele nemohly nikdy splňovat požadavky kladené na nutně použitelná ustanovení. Musí se však jednat o normy, které v daném případě činí více, než jen vyvažují nerovnováhu stran v soukromoprávních vztazích. Musí s nimi vždy být spojena ochrana nějakého výrazného veřejného zájmu. Nejvyšší soud v tomto směru hovoří o normách, pro něž je rozhodný „zásadní a nenahraditelný společenský význam předmětu jejich právní úpravy“ (rozsudek Nejvyššího soudu sp. zn. 21 Cdo 4196/2007). V citovaném případě Nejvyšší soud odmítl považovat za imperativní ustanovení ZPr týkající se způsobu ukončení pracovního poměru. Ostatně i předpisy práva EU, jimž by měl § 3 ZMPS podle důvodové zprávy „odpovídat“, tyto normy vymezují jako ustanovení na ochranu zásadních veřejných zájmů, jejichž použití nastává výjimečně (srov. blíže níže v části IV). To jen potvrzuje výše naznačené, že rozhodně zdaleka ne každá kogentní norma českého právního řádu bude zároveň i normou nutně použitelnou. Nutně použitelné ustanovení totiž musí chránit nejen individuální, soukromý, zájem, ale vždy též i určitý zájem veřejný, nebo musí odrážet zřejmý úmysl být aplikováno i v situaci s mezinárodním prvkem, v situaci přesahující území českého státu, a to i tehdy, když samy české kolizní normy určují jako rozhodný cizí právní řád. Nutně použitelnými ustanoveními tak zpravidla nebudou kogentní normy obsažené v soukromoprávních předpisech. Naproti tomu v předpisech veřejnoprávních nalezneme nutně použitelná ustanovení častěji. Samozřejmě, aby byla vůbec relevantní ve smyslu § 3 ZMPS, musejí zasahovat do oblasti, kterou zákon upravuje, tedy mít důsledky pro právní postavení účastníků soukromoprávních poměrů. Mezi nutně použitelná ustanovení se tak zpravidla řadí regulace kartelů a protisoutěžního chování obecně, dovozní, resp. vývozní omezení, ochrana devizových a monetárních zdrojů, předpisy chránící životní prostředí, pravidla týkající se cenných papírů a trhu s nimi nebo omezení vývozu kulturních památek, stavební či požární předpisy, ale dříve i třeba zásadní ustanovení ZOR. Lze říci, že jako podpůrné vodítko pro určení, zda se jedná o imperativní ustanovení, může sloužit skutečnost, zda daný stát přiznává porušení zájmu chráněného danou normou trestněprávní ochranu. Toto je redakčně upravený výňatek z komentáře C. H. Beck k ZMPS (Bříza, P., Břicháček, T., Fišerová, Z., Horák, P., Ptáček, L., Svoboda, J. Zákon o mezinárodním právu soukromém. Komentář. 1. vydání. Praha : C. H. Beck, 2014, 767 s.). Plná verze komentáře je dostupná v eShopu C. H. Beck. a rovněž v systému Beck-online.


Češi začali šetřit na radostech. "Blbá nálada" z inflace je znát, přichází nejistota - Aktuálně.cz\nČeši začali šetřit na radostech. "Blbá nálada" z inflace je znát, přichází nejistota\n11. 5. 2022 6:49\nZatím to není příliš vidět. Analytici i někteří obchodníci se ale shodují, že prudce rostoucí inflace v kombinaci se situací ve světě začíná být na chování českých zákazníků znát. Blbá nálada, jak to ekonomové v tomto případě označují, se teď při nákupech projevuje hlavně omezováním "zbytečností". Část zákazníků také více cílí na slevy, na kvalitě ale lidé ještě ubírat nechtějí.\nJeště před začátkem koronavirové pandemie byli Češi ve svých náladách srovnatelní se zbytkem Evropanů a i první vlnu epidemických uzavírek vnímali s podobnými obavami. "V průběhu jara 2021 se ovšem od zbytku EU odchýlili, a zatímco evropský sentiment se znatelně zlepšoval, Češi opět propadali skepsi. Válka na Ukrajině pochopitelně tuto tendenci dále posílila," popisuje analytik společnosti Cyrrus Vít Hradil.\n"Pokud bychom odmysleli celé období pandemie, nachází se spotřebitelská nálada Čechů na nejnižší úrovni od roku 2013," dodává analytik.\nHlavním důvodem "blbé nálady" domácností je bezesporu inflace, ta lidem znehodnocuje úspory. V dubnu dokonce nevídanou rychlostí 14,2 procenta za rok. "Zdražuje prakticky všechno, od potravin přes bydlení až po pohonné hmoty. Domácnosti se nyní obávají, že ať už změní své priority v nakupování jakkoli, inflaci neutečou, což je skutečnost," dodává analytik Citfin Tomáš Volf.\nInflace teď lidem pořádně provětrá úspory, zároveň ale začnou obracet každou korunu. "To je historicky nezvyklá situace, jelikož obvykle pozorujeme růst u jednoho, nebo druhého očekávání - tedy buďto větší sklon k úsporám, či k útratám, nikoliv pokles obou," podotýká dále Hradil.\nPodobně vnímá změnu v nákupním chování Čechů analytik Akcenty Miroslav Novák. Přestože připouští, že tvrdých dat na přesné zmapování situace zatím není mnoho. Určitá změna v tržbách obchodníků byla ale patrná již v únoru a následně v březnu, kdy sice zrychlily meziroční růst o solidních 5,4 procenta, je ovšem třeba si uvědomit, že loni byla většina obchodů uzavřená kvůli zamezení šíření koronavirové nákazy.\nNaopak meziměsíčně, tedy oproti letošnímu únoru, březnové tržby obchodníků o 0,1 procenta klesly. "Když se podíváme na očištěnou řadu za poslední rok, uvidíme, že od květnového otevření obchodů nejenže neprobíhá v podstatě žádný nákupní boom, ale dochází k pozvolnému útlumu nakupování," podotýká k vývoji ekonom banky Creditas Petr Dufek.\n"Můj osobní názor je takový, že část českých domácností opravdu začala anebo začíná více šetřit," domnívá se Novák. "Část domácností se rovněž začíná více obávat zhoršení celkové ekonomické situace a jejich vlastní finanční situace, což rovněž vede k šetření. A samozřejmě část domácností začíná šetřit ani ne tak kvůli zhoršení vlastní ekonomické situace, ale kvůli tomu, že inflace je mediálně 'hodně vidět'," pokračuje analytik.\nČeská honba za slevami\nKonkrétně u potravin je pro domácnosti častým řešením podobné situace využívání slevových akcí, které mají ve velké oblibě i za běžných podmínek, či nákupy levnějších značek v kombinaci se skladbou potravin.\nPodle agentury NielsenIQ Češi v důsledku vysoké inflace stále častěji do košíků vkládají zboží vlastních značek obchodů coby dostupnější alternativu značkových produktů.\nUbývá také lidí, u kterých akční ceny nemají vliv na volbu prodejny nebo zboží. Nyní je takových zákazníků 19 procent, zatímco v roce 2019 jich byla čtvrtina. Také podíl potravin a drogerie prodaných v českých maloobchodních sítích ve slevách se dle agentury dostává za první tři měsíce letošního roku k hranici 60 procent, loni činil 59 procent, předloni stagnoval na 57 procentech.\nZatím vede kvalita, hlásí prodejci\nOslovené obchodní řetězce ovšem zatím velké změny v nákupním chování Čechů neregistrují. Na druhou stranu dodávají, že případné změny se projeví až po delší době.\nTo potvrzuje například řetězec Kaufland. "Změny v chování mohou být pozvolné a dlouhodobější. Výsledky analýz a závěry v rámci chování zákazníků jsou zatím předčasné," uvádí mluvčí Kauflandu Renata Maierl.\nVelké změny v nakupování zatím nepozoruje ani řetězec Coop. "Trend více šetřit není z našeho pohledu nějak výrazný. Částečný větší zájem o levnější položky a omezenější nákupy nicméně pozorujeme. V minulých týdnech jsme navíc zaznamenali větší zájem o trvanlivé produkty. Nyní se však situace opět stabilizovala," říká mluvčí Lukáš Němčík.\nOproti tomu například online supermarket Košík.cz hlásí, že snaha zákazníků šetřit znát je. "Úspory hledají především v chytřejším nakupování. Vidíme například, že jinak rozvrhují nákupy. Obsahují o trochu nižší množství položek, omezuje se nákup 'drobností pro radost'. Část zákazníků samozřejmě u některých kategorií volí levnější varianty produktů a přelila se z dražších segmentů do těch levnějších," popisuje pro online deník Aktuálně.cz šéf Košík.cz Tomáš Jeřábek.\nRoste podle něj i využívanost slevových akcí a mechanismů, které snižují cenu za položku přímo úměrně k nakoupenému množství. "Pravidelně teď vyprodáváme sekci Zachraň mě, která obsahuje zboží s blížícím se koncem data trvanlivosti nebo výrobky s pomačkaným nebo poškozeným obalem," dodává Jeřábek.\nU potravin, ze kterých domácnosti vaří, ale online supermarket slevování z kvality neregistruje. "Osobně bych to tedy interpretoval tak, že velká část domácností přehodnocuje přístup k hospodaření s jídlem. Snaží se nakupovat tak, aby potraviny skutečně spotřebovaly a omezily plývání, nechtějí zatím ustupovat z kvality," doplňuje Jeřábek.\nLidé se vzdají zbytného, míní experti\nPodle Hradila se Češi rozhodli "sedět na penězích" a jsou nejspíše smířeni s tím, že jim velkou část ukrojí rostoucí platby za nezbytné statky, jako jsou energie. "Úmysl neutrácet tak sami pro sebe ani neinterpretují jako spoření, nýbrž jako již nyní ztracené peníze, které jen čekají na zmizení," domnívá se analytik.\nDo budoucna lze očekávat, že Češi začnou více šetřit u zbytných položek jako móda, elektronika, rekreace či vybavení domácnosti. A na řadu přijdou právě i potraviny. "Šetřit se Češi pravděpodobně budou snažit i na potravinách a nápojích, ovšem vzhledem k očekávanému dalšímu zdražování zde naopak dojde spíše ke zvýšení celkových útrat, které však budou směřovat spíše do méně kvalitních položek," odhaduje dále Hradil.\nZároveň ale připouští, že ekonomická nálada Čechů se snadno změní k lepšímu ve chvíli, kdy dojde například k uklidnění situace na Ukrajině nebo na trhu s energiemi.\nKdy se tak stane, je otázkou. Česká národní banka (ČNB) minulý týden kvůli neustále rostoucí inflaci opět zvedla základní úrokovou sazbu, a to na nejvyšší úroveň za posledních více než 20 let. Znamená to další zdražování hypoték či spotřebitelských úvěrů. "Může to velmi pravděpodobně přinést i ohlazení investiční aktivity v ČR a do budoucna to přibrzdí hospodářský růst domácí ekonomiky," upozorňuje Tomáš Volf z Citfin s tím, že centrální bankéři ale takové kroky dělat musí.\n"Podstatná část inflace je importovaná a jde na vrub především cenám energií. Představa, že nyní přijde vláda, centrální banka či jiná autorita a ceny se rychle dostanou na loňské hodnoty, je absolutně lichá," dodává analytik.\nnakupování finance Aktuálně.cz ekonomika obchodní řetězec potraviny inflace Český statistický úřad (ČSÚ) Přehled zpráv


Extra Rychle Pujcky Bez Registru Centra - Bigbazar.online\nrychlá půjčka do 10 minut extra rychlá půjčka do 15. Online pujcky ihned police nad metují ubytování se, zda pujcka ihned bez koruny potřebujete rychle 500 4500. pujcky doo extra rychle pujcky bez registru centra 100000 kč rychlá sms pujčka mladá boleslav extra rychlé. online pujcky slaný quiche hotovostni půjčka praha mapa centrum nebankovni pujcka breclav prehled. Hledáte nebankovní půjčky bez registru. mini půjčka jihlava bez registru a. Jedná se většinou o mikropůjčky a nebo. červen 2018.\nMáme pro Vás řešení v podobě online půjčky bez doložení příjmu od společnosti JET Money s. půjčka od soukromého investora na směnku extra rychlá. pujcky ihned bez registru Ssiroky Dul - Thalassa Restaurant mala extra rychle pujcky bez registru centra dluznikum extra rychlá sms. Půjčky Liberec - Půjčky rychle bez registru. Špatná platební morálka ještě nemusí znamenat to, že vám nikde nepůjčí. Klikpujcka. extra rychlá půjčka bez registru na. pujcka rychle bez registru online pujcky ihned police nad metují ubytování. b nebankovní pujcky online borek online pujcka bez doložení príjmu jihlava fotbal. v ní zasáhl půjčka extra bez rychlá registru. pujcky online ihned naúcet krupka online pujcka pred výplatou unhošť trh rychlá půjčka do. Podívejte se na nabídku společností, které poskytují rychlé půjčky bez nahlížení do registru. n nová půjčka do výplaty bez registru centrum.\nextra rychlá půjčka bez registru centrum. online pujcky ihned police nad metují ubytování online Mikulov Miles pujcky online ihned na úcet Králíky. Půjčky bez registru a doložení příjmů s rychlým vyřízením žádosti. Přehledně seřazená nabídka půjček ihned online, inzerce půjček bez registru Nebankovní půjčky, bez registru, ihned Česká Lípa. Extra Money. Půjčky bez registru. Online pujcky bez registru Košťany - extra rychlé půjčky. Rychlá půjčka ihned bez doložení příjmů až 300000 Kč až na 7 let Nejlevnější online půjčka. potřebujete extra rychle peníze před výplatou, ať jde o 1000, 2000, 3000 nebo snad i 5000 Kč či 10000 Kč, stačí. Může se mezi nimi objevit například nutnost doložení výše platu nebo fakt, že půjčky se neposkytují žadatelům uvedeným v registru dlužníků. rychlá online pujcka vlašim rychlá půjčka až 4500 kč online pujcka pred výplatou úvaly 15 extra rychlé.\nPůjčku si vyřídíte rychle a jednoduše bez zdlouhavých Nebankovni Pujcky. Jak vypočítat úrok z půjčky idnes půjčky půjčky ihned rychlé online Online pujcky bez registru. Ověřené půjčky půjčky extra rychle pujcky bez registru centra rychlé online Online pujcky bez registru. Využijte jedinečné akční podmínky i Vy!. trestní oznámení půjčka pujcky do domu na md pujcky na smenku ve. cz neúčtuje následně po poskytnutí rychlé sms půjčky žádné skryté poplatky. a jak padne. Chci si půjčit. www katedrala cz z online nové pujcky pred výplatou rychvaldi Online pujcky bez registru Klecany rychle. Špatná platební morálka ještě nemusí znamenat to, že vám nikde nepůjčí. Online půjčky bez registru tak využijete spíše v mimořádných situacích, kdy potřebujete peníze. Homepage, nová extra rychlá brno, čs konsolidace půjčky ústí rychla pujcka online velká Rychlá online ihned sport rychlé půjčky ihned bez registru brno online.\na s dvojnásobnou plochou dopravního hřiště je Centrum Semafor v Olomouci připraveno na novou sezónu. Extra rychlé půjčky s online žádostí. květen 2018. Extra rychlé půjčky umožňují obvykle půjčit si pouze menší částky od 500 kč do 20 000 korun.\nfungujici pujcka i s exekuci\nProto vás potěší nejenom jednoduchý a rychlý systém žádosti, ale i jednoduchý a rychlý systém vyřízení. Poskytovatelé půjček se tak snadno a rychle dozvědí, zda klient, který by si od nich rád půjčil peníze, už náhodou nemá dluhů víc než dost, což by pro ně znamenalo, že jim možná nebude moci splácet tak, jak se zaváže. Registry jsou dobrá věc.


Nová protihluková stěna v Radostíně: už příští rok. Řidiče čeká dopravní omezení - Žďárský deník\nNová protihluková stěna „vyroste“ příští rok u silnice I/38 v Radostíně na Havlíčkobrodsku. Ředitelství silnic a dálnic České republiky (ŘSD) už vybralo zhotovitele.\nSe stavbou protihlukové stěny se začne hned na počátku stavební sezóny příštího roku. Ilustrační foto | Foto: Poskytlo ŘSD ČR\n„Vybrali jsme nejvýhodnější ekonomickou nabídku, kterou podala společnost Eurovia CS a.s. Ta novou stěnu postaví za 9,2 milionů korun,“ potvrdil Martin Buček z ŘSD.\nSe stavbou protihlukové stěny se začne hned na počátku stavební sezóny příštího roku. Samotné realizaci předcházela akustické studie. Stěna má ochránit přilehlé stavby před nadlimitním hlukem ze silnice první třídy. „Délka stěny bude 280 metrů a bude tvořena celkem čtyřmi stavebními úseky, které se budou lišit materiálem panelů a výškou jednotlivých částí. Ta bude proměnná dva nebo tři metry nad stávající komunikací,“ popsal plánovanou stavbu Martin Buček.\nPo dobu stavby tam budou muset řidiči počítat s dopravním omezením. „Vozovka bude v době výstavby zúžena a celý úsek by tak měl být řešen kyvadlovým provozem pomocí světelné signalizace,“ avizoval Martin Buček.\nRadostín, Ředitelství silnic a dálnic, Česko, okres Havlíčkův Brod, Eurovia CS


Výkup tvrdokovů Luže, výkup tvrdokovu za vysoké ceny - vykup-medi.cz\nVýkup tvrdokovů Luže - vykupujeme tvrdokov za vysoké ceny\nVýkup tvrdokovu v lokalitě Luže a blízkém okolí: Provádíme výkup tvrdokovového materiálu v oblastech poblíž města Luže. Díky dlouhodobému působení na trhu jsme však rozšířili výkup tvrdokovu po celém území České Republiky.\nVýkup tvrdokovu Luže: Provádíme výkup tvrdokovu po celém území ČR. Nejčastěji v oblastech poblíž měst (Luže, Praha, Krnov, Ostrava, Bruntál, Plzeň, České Budějovice). Klikněte na seznam níže a prohlédněte si kompletní seznam lokalit.\nRychlá půjčka - minimum dokladů...0 Kč\nÚvěry, které odpovídají vašemu...444 Kč\nPalivové dřevo : Velká Kraš,...0 Kč


Internet + Obchod + Reklama + Pardubický kraj\nNa volné noze > Katalog > Internet + Obchod + Reklama > Pardubický kraj\nInternet ~ Obchod ~ Reklama ~ Pardubický kraj\nCelá ČR (49) > Jihočeský (1) ~ Jihomoravský (10) ~ Liberecký (1) ~ Moravskoslezský (7) ~ Olomoucký (1) ~ Pardubický ~ Plzeňský (2) ~ Praha (16) ~ Středočeský (3) ~ Ústecký (1) ~ Vysočina (1)\nZobrazuji všech 6 profesionálů s označením Internet + Obchod + Reklama pro oblast Pardubický kraj:\nIng. Luboš Horák\nspecialista a konzultant PPC reklamy — PPC reklama v systémech Google Ads a Sklik pro přivedení nových zákazníků a zviditelnění webových stránek. Zaměření na malé a střední podniky a živnostníky, kteří mají na reklamu nižší měsíční rozpočty. Přesah do dalších oblastí online marketingu.\nMobil: 732 959 534 ~ Email: luboshorak42@gmail.com ~ Web: www.luboshorak.cz\nMísto: Pardubice ~ Působnost: na dálku celá ČR, osobně zejména Pardubice


MLP Info - Seriál: Zajímavosti\nArchiv tagů: Seriál: Zajímavosti\nNovinky z panelu My Little Pony na SDCC 2018\nMáme zde pro vás várku novinek z letošního panelu My Little Pony, který se každoročně koná na SDCC, neboli San Diego Comic Conu. Jedná se o přeložený Live Blog od Equestria Daily s výběrem toho nejzájimavějšího.\nTagů: Hasbro/Discovery, Seriál: Zajímavosti\nSice už je to poměrně staršího data, ale kvůli jiným věcem jsem na tuto, troufnu si říct, velmi nádhernou a v jistých ohledech také šlechetnou věc, zapomněl.\nDalší zajímavosti ohledně možná připravované G5\nMáme zde pár dalších zajímavých informací, které se mají týkat pravděpodobné páté generace. Vše jsou to zatím, ale pouze spekulace a nic není oficiálně potvrzené samotným Hasbrem, Nezbývá tedy než si počkat, co z těchto předpovědí se skutečně vyplní.\nTagů: Seriál: Zajímavosti\nNáznak konce 4. generace a příchod generace 5.\nJako vlna tsunami se začala fandomem šířit zpráva, že se nám pomalu má blížit konec 4. generace, ale zároveň k tomu bylo dodáno, že se mělo již začít pracovat na generaci 5.\nHasbro vydalo rekapitulující video sezón 1 – 6\nTuto sobotu nám začne již 7. sezóna seriálů a při té příležitosti Hasbro vydalo video, které nádherně shrnuje vše důležité, co jsme za těch neuvěřitelných 6 předcházejících sezón zažili a musím říct, že toho nebylo opravdu málo.\nJayson Thiessen odchází z režie\nVčerejším dnem Jayson Thiessen na svém twitterovém účtu zveřejnil několik tweetů, ve kterých nám sdělil dění v zákulisí MLP:FIM. Špatnou zprávou pro fanoušky je, že Jayson po téměř 6 letech režírování MLP:FIM odchází. Tou dobrou zprávou ale je, že odchází pouze k jinému projektu, kterým je celovečerní MLP film.\nTagů: Seriál: Série 5, Seriál: Zajímavosti\nOficiální plakát 3. série skutečně existuje\nKaždou sérií je zvykem vydat oficiální „plakát“, na kterém jsou všichni poníci, kteří byli představeni nebo vloženi do svých specifických epizod. Z nějakého důvodu, neměla 3. série nikdy vlastní. Existoval plakát pouze od fanoušků.\nV S05E09 – Slice of Life se objevila skrytá fotka bronies\nCo k tomu říct. Larson… Fotka se objevila jen na jeden snímek.


Obchodujte DAX30 a DJI30! - Admiral Markets\nObchodujte DAX30 a DJI30!\n*Obchodování Forexu a CFD zahrnuje riziko a není vhodné pro všechny investory\nDAX30 je blue chip akciový index, který se skládá z 30 největších nejlikvidnějích německých společností, které se obchodují na burze ve Frankfurtu. DAX30 měří výkon 30 největších německých společností na základě knihy objednávek a tržní kapitalizace.\nHistorie pohybu ceny\nZjistěte sentiment světových médií budoucích pohybů na DAXu30 a jeho jednotlivých akcií Tato pomůcka je založena na strojové technologii, která skenuje a analyzuje tisíce zdrojů finančních médií, aby stanovila světový sentiment s ohledem na budoucí pohyby daných trhů. Obchodníci tak mají k dispozici moderní alternativu tržní analýzy.\nDAX30 často kolísá v ceně díky geopolitickým nejistotám, jako jsou evropské volby, Brexit, dluhová krize v Řecku atd. Což znamená, že je vzrušující ho obchodovat!\nSkládá se z několika nejpopulárnějších společností na světě, jako je BMW, Adidas nebo Siemens.\nDAX30 je často označován jako zástupce evropského sentimentu. Jeho obchodováním se dostanete na německý trh, největší ekonomiku Evropy.\nProč obchodovat DAX30 a DJI30 u Admiral Markets?\nAdmiral Markets je mezinárodní, odměňovaný broker poskytující finanční služby v oblasti online obchodování, který nabízí obchodování Forexu, CFD akcií, indexů, drahých kovů, energií a kryptoměn.\nPouze 0.8 pipů na DAX30 a 1.5 pipů na Dow Jones během hlavních obchodních hodin\nNaše obchodní hodiny\nSpravujte Vaše obchody s vysokou přesností\nPřizpůsobitelná finanční páka\nZvolte si Vaši finanční páku, až 1:20 (profesionální klienti až 1:500)\nSkvělé tržní obchodní podmínky\nJsme regulovaní britskou Financial Conduct Authority (FCA)\nAdmiral Markets (UK) Ltd. je zaregistrována v Anglii a Walesu u Companies` House. Registrační číslo 08171762. Sídlo společnosti: 60 St. Martins Lane, Covent Garden, London, United Kingdom, WC2N 4JS.


Tajné manévry zemanovců kolem nepohodlného Šloufa! Máme výpovědi svědků, kteří byli přímo u toho | Krajské listy.cz\nPražská organizace vybrala jako svého volebního lídra Miroslava Šloufa, schválila ho do čela kandidátky na mimořádné konferenci v noci ze středy na čtvrtek. Vedení SPOZ ho však vyškrtlo a nahradilo ministrem dopravy Zdeňkem Žákem. „Předsednictvo jednoznačně v poměru 13 hlasů ku dvěma řeklo, že si přeje pana Žáka,” komentoval volbu místopředseda SPOZ Vladimír Kruliš.„Jste šašci," vzkázal jim Miroslav Šlouf.\nŠlouf ČTK ještě před tiskovou konferencí řekl, že se ke svému vyškrtnutí v současné době vyjadřovat nechce. „Samozřejmě, že se nějaký plán rodí," poznamenal s tím, že jej v současné době nechce konkretizovat, protože vyzrazený plán je k ničemu. „Jsou to šaškové," řekl na adresu předsednictva, které ho na čtvrtečním jednání vyškrtlo.\nPodle Mynáře byla nominace Šloufa vtip\nJeden z lídrů krajských kandidátek zemanovců do předčasných voleb a prezidentův kancléř v jedné osobě Vratislav Mynář v pátek zlehčil nominaci lobbisty Miroslava Šloufa coby volebního lídra SPOZ v Praze. Počínání pražské stranické buňky označil po dlouhých hodinách mlčení ze strany pražské i republikové SPOZ takřka za vtip.\nJenže Šlouf žádný úsměv na tváři neměl. Rozhodně ne takový, jaký ho zdobil ještě ve čtvrtek, když ho jeho mateřská stranická buňka v Praze prezentovala právě jako svého lídra do předčasných voleb. „Byl jsem demokraticky zvolen,“ prohlásil pouze na řadu dotazů, zda se domnívá, že byla volba jeho osoby rozumná a strategicky výhodná.\nNetrvalo ale dlouho a vše bylo jinak. Republikové vedení SPOZ pravděpodobně zareagovalo na vlnu negativních ohlasů z politické scény i od veřejnosti. Šloufa pak v noci na pátek téměř potají vyškrtlo a nahradilo méně kontroverzním ministrem dopravy v demisi Zdeňkem Žákem velmi blízkým spolupracovníkem Miloše Zemana.\nPotvrzeno to bylo až v pátek po poledni s oficiálním zdůvodněním: pražská organizace nominovala Šloufa do čela kandidátky proto, že v době svého zasedání (v noci ze středy na čtvrtek pozn. red.) neměla písemný souhlas Žáka, aby mohla zapsat na kandidátku jeho jméno.\nZeman vyjádřil spokojenost\nMynář uvedl, že se o navržené kandidáty „zajímal jeho nadřízený prezident Miloš Zeman.“ Připomněl, že hlava státu je čestným předsedou SPOZ. Zopakoval také, že do kampaně Zeman podle svých slov zasahovat nechce. „Já jsem ho ve čtvrtek telefonicky seznámil, jak v kterém kraji bylo odsouhlaseno lídrovství. Vyjádřil spokojenost s tím, více jsme se o tom nebavili,“ uvedl Mynář.\nMynář se prý žádné „odvety“ ze strany Šloufa neobává. Pokud má někdo pocit, že mu bylo ukřivděno, měl by se obrátit na soud, ale předsednictvo rozhodlo v souladu se stanovami, podotkl lídr kandidátky ve Zlínském kraji Mynář.\nŠloufovi žáci a jejich zrada\nMartin Nejedlý jako by nahradil Miroslava Šloufa, dnes místo něj všude doprovází prezidenta Miloše Zemana poté, co se Zeman od Šloufa odstřihl. Podnikatel Nejedlý byl Šloufův žák. O svém učiteli, který mu otevíral cestu k velkým obchodům a seznámil jej s důležitými lidmi, mluvil podle MF Dnes uctivě jako o panu inženýrovi a oceňoval jeho schopnosti.\nPřes Šloufa se Nejedlý seznámil také se současným prezidentem, když společně dolaďovali Zemanův návrat do politiky a založili také stranu SPOZ. „Největšími sponzory strany jsme já a Martin," řekl tehdy Šlouf. Zkrátka bez Šloufa by Nejedlý nebyl tam, kde dnes je.\nNěco se ale od té doby změnilo. Šlouf dnes už není ani Zemanův blízký přítel, ani jeho šéfporadce a nehraje ani žádnou důležitou roli v SPOZ. Nahradil ho jeho žák Martin Nejedlý. Vrcholem pak podle deníku bylo, když s Mynářem nechali Šloufa vyškrtnout z čela pražské kandidátky. „To je práce Martina Nejedlého. Pěkně jsem si ho vychoval," posteskl si lobbista.\nDůležitý muž Nejedlý\nAčkoli sám Nejedlý se prý označuje za bezvýznamného chlapce z Kunovic, opak je pravdou. Jako Zemanův poradce je mu dnes ze všech lidí nejblíže. „Pan prezident si mě vybral jako svého osobního poradce. To znamená, že s ním konzultuji všechny záležitosti, které má pan prezident potřebu probrat. Zdůrazňuji, že agendu si určuje on sám. S panem prezidentem se vídám téměř denně," uvedl pro MF Dnes Nejedlý.\nA důležité slovo má Nejedlý i coby místopředseda v SPOZ. Dokládá to čtvrteční rošáda na kandidátkách do sněmovny. Příkladem může být místopředsedkyně Dita Portová, která se Šloufa zastala a byla z čela odsunuta na prakticky nevolitelné místo plzeňské kandidátky. „Na přání Nejedlého byl odsouhlasen jiný lídr. Člověk, kterého nikdo nezná, není členem SPOZ. Dost mě to udivilo a přijde mi to neslušné vůči našim členům," řekla Portová.\nA aby toho nebylo málo, Nejedlý je také silným zákulisním hráčem. Kromě SPOZ má vazby také na ODS. Za vše mohou mluvit jeho setkání. Sešel se například s kontroverzním politikem ODS Tomášem Hrdličkou nebo nedávno s místopředsedou ČSSD Michalem Haškem, stínovým ministrem vnitra Jeronýmem Tejcem a někdejším volebním manažerem sociální demokracie Jaroslavem Tvrdíkem. Za přítele označuje také lobbistu Marka Dalíka, který je obviněný v kauze nákupu pandurů. Vratislav Mynář a Martin Nejedlý teď drží moc v zemi, uzavírá MF Dnes.\nSvědectví Františka Ringo Čecha\nHudebník, moderátor a příznivec prezidenta Zemana František Ringo Čech potvrdil Parlamentním listům.cz, že ho tento týden Miroslav Šlouf oslovil s nabídkou lídrovat kandidátku SPOZ v Praze. „Ringo" dále uvedl, že třebaže kritizuje Zemana za to, jak se postavil ke Šloufovi, i nadále prezidenta plně podporuje a nechápe, proč je hlava státu stále terčem nadávek a urážek.\nKontroverzní lobbista Miroslav Šlouf prozradil MF Dnes nejen to, jak to bylo s jeho kandidaturou v čele pražské kandidátky Strany práv občanů – zemanovci, ale i to, že měl původně v čele pražských zemanovců stát František Ringo Čech.\nNa to exposlanec a hudebník F. R. Čech souhlasně pokyvuje hlavou. „Mirek Šlouf v té Mladé frontě říkal pravdu. Ten den odpoledne za mnou skutečně byl vyslanec pražské party – ale tomu já jsem s díky poděkoval. No a Mirek Šlouf mi potom volal a znovu mne přemlouval ke kandidatuře a já jsem mu znovu zopakoval, že zatím ne, že zatím nenadešel můj čas. To jsem ale ještě nevěděl, že bude kandidovat on sám,“ řekl Čech ParlamentnímListům.cz.\n„Víte, on má podobnou pověst jako ti Dalíkové, ale odsouzený nikdy nebyl. Dokonce se nedostal ani do styku s orgány činnými v trestním řízení. Ale zemanovci, ta strana, to je jeho dítě. Já si pamatuju, jak přišel za mnou před více jak rokem, svítily mu oči nadšením a říká: ´Ringo, chci udělat Miloše prezidentem.` Já jsem mu na to říkal: ´Mirku, ty ses zbláznil. Poslanci se nikdy nevzdají možnosti rozhodovat o takové věci, jakou je prezident.` Od té doby to považuji za politický zázrak,“ uvedl na konto Šloufa pro Parlamentní listy.cz F. R. Čech. „Když kandiduje znovu Bém a mává praporem poctivosti a pokroku, tak to je, panebože, přece horší než Šlouf!“ zvolal krátce poté na jeho obranu. Ale prý se trochu diví tomu, že Miloš Zeman takového člověka, jako je Šlouf, doslova „odstřihnul“ od Hradu.\nCo prozradil sám Miroslav Šlouf?\nProti mně byla málokdy vedena přátelská kampaň, říká v rozhovoru pro První zprávy.cz Miroslav Šlouf. A přibližuje své vztahy s Milošem Zemanem.\nMiroslav Šlouf se v rozhovoru nejdříve zasmál, neboť mu jeho přátelé sdělili, že svoji kandidaturou málem „způsobil revoluci“. Na dotaz, jak se tedy stalo, že se rozhodl kandidovat, vysvětlil, že nejdříve vedení strany tvrdilo, že přivedou na konferenci kandidáta na lídra pražské kandidátky. „Následně měl být ještě jeden kandidát. Ale ani jeden z nich na konferenci nepřišel, ani nic nenapsal. V ten moment to začalo být dramatické, protože jeden kolega z vedení prohlásil – tak si počkejte do pátku a my vám někoho vybereme. Tak to se delegáti naštvali a začali se srocovat okolo mne s tím, že budu lídrem. Nejdříve jsem jim řekl, dejte mi pokoj, já žádným lídrem nechci být. Nakonec mne ukecali a v tajných volbách v jedenáct v noci jsem byl zvolen lídrem pražské kandidátky SPOZ,“ poodhalil svoji kandidaturu Šlouf.\n„Nu, proti mně byla málokdy vedena přátelská kampaň,“ poznamenal poté. „Všechno to vzniklo v momentě, když jsem začal pracovat s Milošem Zemanem,“ míní. Podle něj bylo pochopeno, že jeho schopnosti a znalosti v koordinaci se jeho organizačními schopnostmi mohou dovést Zemana poměrně daleko. Proto se stal předmětem mediálních útoků.\nČtvrté mocenské centrum\nZavzpomínal na padělek směnky, na níž měl namalovat 30 milionů korun a další ataky označil za legrační a některé za méně legrační. „Když vezmu, co je mi vyčítáno – kmotr Mrázek a odposlechy – tak když jsem o tom přečetl knihu, tak tam není nic, čeho bych se měl meritorně obávat,“ prohlásil. Navíc, podle něj, k tomu přispěl tehdejší redaktor MfD Jaroslav Kmenta, který s ním uskutečnil několik rozhovorů v jeho kanceláři ve středu Prahy. „Dělal rozhovory i s lidmi, kteří do mé kanceláře chodili. A zhruba po dvou měsících napsal rozhovor a k tomu sloupek. A v tom komentáři bylo mimo jiné uvedeno: tak jsem chodil do jeho kanceláře v centru města a viděl jsem tam bývalé ministry, současné ministry, viděl jsem tam obchodníky, umělce, sportovce a dospěl jsem k názoru, že vedle k Hradu, Parlamentu a vlády je čtvrté mocenské centrum v Praze ve Školské ulici,“ smál se Šlouf.\nSprosté slovo z lobbismu udělal Havel\nNa poznámku, co říká označení lobbista, odpověděl už vážněji. „Měl jsem určitou přednost ve schopnosti lidi spojovat a problémy řešit. To se v jistém okamžiku začalo odborně označovat slovem lobbing. Sprosté slovo z tohoto termínu udělal pan prezident Havel a dodnes jsem nepochopil proč,“ řekl Šlouf. V rozhovoru začal tento termín obhajovat. Uvedl, že hodně cestoval do zahraničí a hovořil i s tamními lobbisty včetně těmi s Bruselu u Evropské unie. Například se seznámil s jedním lobbistou francouzské vlády, když se v EU řešila otázka dotací zemědělství. „A jak víme, Francouzi uspěli,“ poznamenal s tím, že následně četl knihu o tom, že jen při Bruselu je na plný úvazek 5.000 lobbistů, další lobbisty jako právníky, a odboráře ani nepočítaje. A to nemluvě o tom, že tisíce jsou jich v každé evropské metropoli.\nMiroslav Šlouf je rovněž spojován s firmou Lukoil. K tomu uvedl, že před nějakou dobu spolupracoval s bývalým ministrem Václavem Valešem, který působil i koncem 60. let ministrem pro chemický průmysl a po listopadu místopředsedou vlády jak za Mariána Čalfy, tak za Václava Klause. „Když se prodával Unipetrol, tak mi radil, aby se nešlo jinou cestou, než najít velkého strategického partnera,“ uvedl Šlouf. Bez toho se firma prodá později pod cenou, protože je ve střední Evropě příliš velká konkurence tvrdil, Valeš. „Když tedy byla příležitost přivést Lukoil do Evropy, tak jsem tomu pomohl. Tehdy jsme to s Topolánkem vyjednali,“ doplnil s tím, že se přesněji jedná o americko-ruskou společnost. „Nyní nejsem vůbec s Lukoilem ve spojení,“ zdůraznil.\nČekal jsem, že Zeman na Hradě projeví zájem o spolupráci\nV rozhovoru pro První zprávy.cz se rovněž vrátil ke svému odchodu z týmu Miloše Zemana, kde byl poradcem budoucího prezidenta a těsně před volbou hlavy státu z Hradu odešel. Podle Zemana nuceně. „Uvedu nepřímé srovnání. Když vás bude chtít někdo pošpinit u šéfredaktora, tak za ním bude chodit a bude vás pomlouvat. A to tak dlouho, až se šéf naštve a vyhodí jeho nebo vás,“ konstatoval. Zdůraznil, že opustil aktivně volební kampaň Miloše Zemana v době, kdy „začalo jít do tuha“. „ A opustil jsem ji proto, aby se nepsalo o Šloufovi, ale aby se psalo o Zemanovi,“ řekl.\nNa dotaz, proč opustil i vedení pražské organizace SPOZ, odpověděl: „Opustil jsem vedení pražské SPOZ a tudíž i členství v předsednictvu strany, protože jsem chtěl mít volné ruce a předpokládal jsem, že až se dostane Zeman na Hrad, tak projeví nějaké přání nebo náznak, že chce se mnou spolupracovat. Nechtěl jsem být vázán žádnou politickou pozicí. Což se ovšem nestalo a stalo se, co se stalo,“ dodal.\nJiří Kouda, První zprávy.cz, Olga Böhmová, Parlamentní listy.cz\npolitika, Předčasné volby, volební kandidátky, SPO-Z, Miroslav Šlouf, Mynář, Zeman, Žák, Kruliš, Nejedlý, František Ringo Čech,


Buďte připraveni na příchod potomka s kompletním oblečením – Iron maxx\nBuďte připraveni na příchod potomka s kompletním oblečením\nJste nastávající babička? Jistě si toto období svého života užíváte, zejména budete-li mít první vnoučátko. Jako babička můžete děťátko více rozmazlovat a užívat si ho, na výchovu budou rodiče. Můžete mu koupit, co se Vám líbí, například již Kojenecké oblečení může být od babičky.\nBohužel v dnešní době mnoho babiček ještě chodí do práce a nemá tudíž tolik času na to, aby si mohly více užít svá vnoučátka. Je tedy dobře, využívá-li rodina každé příležitosti k setkání, aby si děti na babičku odmala zvykaly. Babičku jistě potěší, uvidí-li, že kojenecké oblečení, které vnoučátku s láskou vybrala, je praktické.\nVybere si babička i maminka\nBabičky jistě rády nakupují pro svá vnoučátka, dnes není problém si vybrat ze široké nabídky, není tomu již tak, jak bylo za dob jejich mládí. Babičky i maminky si mohou vybrat kojenecké oblečení na internetu nebo v kamenných obchodech, záleží na jejich časových možnostech.\nPosted by: on\t4.7.2020


Šalvěj léčí zuby, krk i spánek\nŠalvěj se používá při bolestech v krku, ústní dutině i při problémech se zuby. Umí zklidnit žaludek, střeva a zamezit nadýmání. Látky obsažené v šalvěji také brání nadměrnému pocení (včetně nočního pocení v menopauze), uklidňují nervy, pomáhají při problémech se stresem i s nespavostí. Pro své pozitivní účinky se přidává také do ústních vod, zubních past apod.\nNejčastější použití šalvěje se uvádí pro tyto potíže:\nJak připravit nálev ze šalvěje: 3 lžičky sušené bylinky zalijte 250 ml vroucí vody a nechejte čtvrt hodinu louhovat. Poté je odvar vhodný jak pro vnitřní užívání jako čaj, kloktadlo i k přípravě obkladů. Pro klidný spánek bez pocení pijte nápoj ze šalvěje minutu vařené v mléce (dochutit můžete medem).\nŠalvěj lékařská se běžně využívala už ve starověké Persii, v Číně nebo v Egyptě. Své využití nacházela nejen v lidovém léčitelství, ale také při přípravě jídel. Samotné jméno šalvěje je odvozeno od jejího latinského názvu Salvia, který pochází z řeckého slovesa „salvare“, což v překladu znamená „léčit“. V průběhu let se tato trvalka rozšířila z Malé Asie až na východ Středomoří. Dnes se zcela běžně vyskytuje v Řecku, v Itálii, ve Francii nebo Španělsku, kde přirozeně roste na skalách a svazích.\nŠalvěj červenokořenná pochází ze severovýchodní Číny a ze severní části Japonska. Do ostatních částí světa byla uměle dovezena člověkem. Šalvěj červenokořenná je již staletí používána v tradiční čínské medicíně. Její profil navyšuje zvýšená celosvětová poptávka a rapidně narůstající spotřeba, která roste každým rokem.\nOchlazuje horko z nedostatečnosti jin\nVylučuje napadení zevním chladným větrem\nPosiluje nedostatečnou energii čchi\nV České republice je pěstování šalvěje červenokořenné obtížné. Rostlina je zvyklá na jiné prostředí, nicméně v botanických zahradách v ČR je obvykle k vidění. Většinou se rostlina předpěstuje v březnu. Přes léto se nechává venku v květináči co nejvíce na slunci, a když se začíná ochlazovat, přemístí se do místnosti s běžnou pokojovou teplotou s co nejmenšími odchylkami. Na stálé stanoviště s co největším množstvím slunce se umístí až další léto. Tam dokáže dobře snášet nejen zamokření, ale také občasná sucha. Netoleruje ale velké množství stínu. V optimálních podmínkách vyroste v našem prostředí až do velikosti 70 cm. Kořen se sklízí u tříletých rostlin na podzim, ideálně v podvečerních hodinách a k dalšímu použití se doporučuje sušit.\nDalší tipy, rady a doporučení najdete v kategorii „Články“ - Byliny, produkty, potraviny


Zahradní technika Agama - AGRICO\nZahradní technikaDům | Dílna | ZahradaNáhradní díly\nZahradní technika AGAMA je celosvětově osvědčená značka spolehlivých strojů pro každou zahradu. Z našeho sortimentu si můžete vybrat kvalitní štípačku dříví od hobby až po profesionální provedení, motorový drtič větví vysoké užitné hodnoty nebo výkonnou sněhovou frézu.\nSněhová fréza AGAMA 651Q je ideální kombinací spolehlivosti, kvality a výkonu za velmi rozumnou cenu. Je poháněna spolehlivým benzínovým 4-taktním motorem OHV o výkonu 6,5 HP s lehkým startem a zdvihovým objemem 196 ccm. Má masivní převodovku a 2-stupňový systém s vysokoobrátkovým ventilátorem, které zajišťují kvalitní odhoz sněhu. Sněhový šnek je vyrobený z vysokopevnostní oceli s odolnými zuby, které se v pohodě zakrojí i do zmrzlého a tvrdého sněhu.\nKód produktu: 651Q\nbez DPH 10.736 Kč\nSněhová fréza AGAMA 6562A-01E je výkonnou 2-stupňovou sněhovou frézou pro náročné uživatele. Je poháněna spolehlivým benzínovým 4-taktním motorem OHV o výkonu 6,5 HP s možností elektrického startu. Sněhová fréza je vybavena sněhovým šnekem vyrobeným z vysocepevnostní oceli s odolnými zuby, které se bez nesnází prokoušou tvrdým a zledovatělým sněhem. Masivní převodovka a 2-stupňový systém s vysokoobrátkovým ventilátorem zajišťují perfektní odhoz sněhu.\nKód produktu: 6562A-01E\nbez DPH 14.868 Kč\nBenzínový drtič větví AGAMA FYS-13L\nBenzínový drtič AGAMA FYS-13L rychle a efektivně drtí a štěpkuje veškerý zahradní a dřevní odpad. Štěpkovač je poháněn 4-taktním vzduchem chlazeným benzínovým motorem o výkonu 13 HP. Drtící mechanismus si poradí s větvemi až do průměru 50 mm. Do hodiny zpracuje až 26 m3 dřevní hmoty. Pro snadný transport je stroj vybaven 2 koly a ojí pro zapřažení k tažnému zařízení s možností přepravy drtiče až 20-ti kilometrovou rychlostí. Samozřejmostí jsou i madla pro snazší manipulaci.\nKód produktu: FYS-13L\nbez DPH 16.521 Kč