NE VŠECHNY KVĚTINY PATŘÍ NA SVATEBNÍ DORT! JAK ZDOBIT A Z ČEHO VYBÍRAT? A TAKY RECEPT | Inspirace | ODTEĎ NAPOŘÁD - nový svatební časopis, adresář a mapa\nFOTO: Aleksandra Chytra\nNE VŠECHNY KVĚTINY PATŘÍ NA SVATEBNÍ DORT! JAK ZDOBIT A Z ČEHO VYBÍRAT? A TAKY RECEPT\nI když jsou některé květiny ideální ozdobou svátečních dezertů a svatebních dortů, ne každá kytka se však na ně hodí. Obecně by se mělo dodržovat pravidlo špičkových kuchařů, že všechno, co je na talíři, musí být jedlé. Jana Vlková je velká popularizátorka kytek na talíři. Jako první u nás začala pořádat „kytkožravé“ semináře a psát o jedlém planě rostoucím plevelu. Jakými květy tedy podle ní nazdobit dorty, aby se nejen krásně vyjímaly, ale aby nám nezpůsobily zdravotní potíže?\n„Vždycky, když vidím, že je na dortu nějaká jedovatá kytka, běhá mi mráz po zádech,“ říká expertka na jedlé kvítí a býlí Jana Vlková. „Cukrářky nebo svatební dekoratérky, by si měly dát více pozor na to, co na dorty dávají a dopředu si zjistit všechny informace o kytkách, kterými dezerty zdobí. Některé rostliny jsou opravdu jedovaté a na dorty vůbec nepatří. Ale mám pocit, že někdy o těch věcech lidé vůbec nepřemýšlí a myslí si, že na dort mohou položit cokoliv, hlavně, když to bude vypadat dobře, ale tohle je pochopitelně špatně,“ míní spisovatelka a novinářka, která má o květinách obrovský přehled a o jedlých kytkách vydala řadu knih a pořádá o nich také workshopy.\nOdbornice na jedlé kvítí a býlí Jana Vlková.\n„Snažím se lidem říct, že všechny kytky v květinářství jsou prostě jedovaté už z principu výroby a nepatří ani na dort, ani na jakékoliv jiné jídlo. Ty rostliny totiž procházejí takovým pečlivě naplánovaným procesem, kdy se hnojí a zalévají, aby vyrostly za určitý počet dní. Ta kytka je úplně zfetovaná už ve chvíli, kdy vychází z výrobního procesu a pak dostane na cestu ještě další chemické postřiky, aby vydržela převoz a potom pobyt v květinářství,“ vysvětluje odbornice. „Ony ale také některé kytky, které rostou v přírodě, nejsou vhodné k tomu, aby přišly do kontaktu s jídlem. Určitě jedovaté a zdraví nebezpečné jsou pryskyřníky. Paradoxně právě ony se velmi často dávají k dortům, což je hodně špatně.“\nČím tedy zdobit?\nVhodné zdobení na dorty spisovatelka určitě doporučuje vybírat na ekologických květinových farmách. „Ten výběr pak závisí na sezóně. Z jara jsou vděčné například macešky, které existují v různých barvách a na dorty a jiné dezerty se skvěle hodí.“ Na letní dorty by pak Jana Vlková doporučila růže. „To je moje milovaná květina. Vydrží dlouho, navíc úžasně vypadá. Na čokoládové dorty jsou zase vhodné begonie ze zahrady. Existují i pokojové, ty se ovšem na talíř nehodí. A na podzim se dají použít třeba jiřiny zahradní. Květy jsou hodně bohaté a jedním zasypete celý dort.“\nTenhle osvěžující dortík s begoniemi je ideální na letní svatbu. Recept najdete v knize Kytky k jídlu v receptech i herbáři od Jany Vlkové. Dekor styling: Denisa Bartošová, food styling: Milena Volfová\nDalší tajný tip specialistky na jedlé květy je denivka plavá. „To jsou krásné rostliny, které mají jemnou křupavou chuť, ale jsou velmi pomíjivé, každý květ kvete jeden den. Pokud ji máte na zahradě, je to krásná pompézní rostlina, která se na dortu bude vyjímat.“\nJedlými květy se dají zdobit i chuťovky, které určitě nadchnou svatební hosty. Dekor styling: Denisa Bartošová, food styling: Milena Volfová\nKdyby vás zajímalo, jaké další květiny se dají v kuchyni použít, informace najdete v kuchařce Kytky k jídlu v receptech i herbáři nebo ve starší knížce Květinové kuchařce – jedlé kvítí a býlí na vaření a zdobení. Spisovatelka také pořádá wokshopy, jejichž šnůru zanedlouho odstartuje. Více o nich i o kuchařkách najdete na jejím facebooku, nebo webu Kytky k jídlu. A k mání už je i novinka, kniha s názvem Pampelišky k jídlu.\nJana se s námi také podělila o tip na fantastický svatební dort, který se rozplývá na jazyku a na který budou svatební hosté dlouho vzpomínat.\nFantastický svatební dort z kuchařky Jany Vlkové\nKdyž jsem o recept prosila cukrářku Hanu Rawlings, věděla jsem, že její výtvory jsou dokonalé. Dokonalý je i její dort. Skloněna v hlubokém obdivu, posílám ho dál i s jeho vlastním, tedy spíš Hančiným příběhem: „Ochutnala jsem ho prvně na narozeninové oslavě mého tehdy ještě přítele, dnes již manžela, a hned jsem věděla, že u nás zdomácní a bude se péct na všechny významné rodinné sešlosti. A je tomu tak. Pekla jsem ho prvně na tatínkovy narozeniny a od té doby si ho přejí všichni. Elegantní, jednoduchý, avšak nezapomenutelný! Když není čas péct dort, upeču podle receptu alespoň minidortíčky neboli cupcaky. Tak je tohle těsto variabilní. A příprava je navíc natolik snadná, že už se mnou peče i náš tříletý syn. Nebojím se říct, že je to přesně ten dort, o kterém si všichni svatebčané ještě dlouho po svatbě vyprávějí a touží po dalším kousku. Proto přidávám tip, jak dort v podobě kuliček či minidortíčků dostat i do výslužky. Třeba i u vás natolik zdomácní, že vás bude stejně jako nás provázet vzácnými okamžiky vašeho života.”\nKdo by odolal takhle nápaditému čokoládovému dortu? Dekor styling: Denisa Bartošová, food styling: Milena Volfová\nKorpus: 180 ml vody 250 g másla 250 g hořké čokolády na vaření 6 lžiček instantní kávy 300 g polohrubé mouky ½ lžičky kypřicího prášku do pečiva 60 g kakaa ½ lžičky jedlé sody 400 g cukru krupice špetka soli 8 lžiček oleje 4 vejce 125 ml kysaného podmáslí\nGanache: 400 g hořké čokolády na vaření 400 ml 30% smetany\nOvocný sirup: 100 g domácí zavařeniny (k hořké čokoládě se výborně hodí malinová, rybízová, ostružinová, z růží, či meruňková) 100 ml převařené vody Čokoládová poleva: 70 ml smetany ke šlehání 100 g hořké čokolády na vaření\nNa fotografii na ozdobení: boubelka velkokvětá, luštěnice trnitá, plamenka latnatá, fenykl obecný, sléz maurský, laskavec ocasatý, fuchsie\nPomůcky: 2 dortové podložky o průměru 16 cm, viz. krok 4, pokud budete sestavovat tři korpusy (koupíte v potřebách pro cukráře), dřevěné výztuhy do dortů, viz. krok 4, pokud budete sestavovat tři korpusy (koupíte v potřebách pro cukráře), ostrý nůž na prokrojení korpusů, hladký nůž na roztírání ganache, mašlovačka, pravítko, vodováha (není nutná)\nDen předem připravte ganache. Čokoládu nalámejte na malé kousky do misky, smetanu přiveďte k varu, nalejte ji na čokoládu a nechte rozpustit, po chvíli vše lžící vymíchejte dohladka. Misku pokryjte potravinovou fólií a nechte v pokojové teplotě odpočinout do druhého dne. Ganache se bude druhý den krásně roztírat a dort s ní snadněji naplníte.\nPředem připravte i ovocný sirup. V misce metličkou vymíchejte zavařeninu a vodu dohladka, přeceďte přes cedník do sklenice a pod víčkem skladujte v lednici.\nUpečte korpus. Připravte si na plech dva dortové ráfky (průměr 16 cm) a vyložte je pečicím papírem. Předehřejte troubu na 160 stupňů (horkovzdušnou na 140). Do rendlíku dejte vodu a máslo a na mírném ohni rozpusťte. Vypněte hořák. Přidejte čokoládu a kávu, nechte povolit a vymíchejte dohladka. Nechte zchladnout. Mezitím do větší misky prosejte mouku, prášek do pečiva, sodu, kakao a přimíchejte také cukr a sůl.\nPomalu vařečkou vmíchejte zchladlou čokoládovou směs, olej, následně jedno vejce po druhém a nakonec podmáslí. Vlijte do dvou připravených dortových forem (průměr 16 cm) vyložených pečicím papírem a pečte v předehřáté troubě na 160 stupňů (v horkovzdušné na 140 stupňů) asi 55–60 minut. Vyzkoušejte středy korpusů špejlí. Nechte vychladnout a teprve pak vyjměte z ráfků. Zabalte vychladlé korpusy do potravinové fólie a skladujte v lednici v plastové krabici s víkem do druhého dne, kdy dort naplníte. (Pozn. první den se korpus příliš drobí, a proto je lepší jej plnit až druhý den.)\nKorpusům skrojte shora krustu ostrým nožem do roviny. Odkrojky si dejte do misky, zakryjte potravinovou fólií a schovejte na přípravu kuliček.\nProkrojte první korpus na dvě poloviny. Spodní část trochou ganache přilepte k dortové podložce. Mašlovačkou potřete prokrojený korpus ovocným sirupem a následně tenkou vrstvou ganache. Přilepte horní půlku korpusu. Navrchu též potřete sirupem a tenkou vrstvou ganache.\nProkrojte druhý korpus. Spodní půlku přilepte opatrně na dort, znovu potřete sirupem a tenkou vrstvou ganache. Dort je nyní vysoký 1 a půl korpusu.\nBudete-li dort sestavovat do výšky jen dvou korpusů, můžete tento krok přeskočit. Budete-li však dort sestavovat ze tří korpusů, je nutné jej vyztužit, aby se při manipulaci či převozu nesesunul. Do dortu postupně zasuňte tři dřevěné dortové výztuhy tak, aby vytvořily trojúhelník. Fixem na ně naznačte výšku dortu, z dortu je opatrně vytáhněte a ostrými nůžkami zastřihněte na požadovanou výšku. Zasuňte je zpět do dortu. Trochou ganache na dort přilepte druhou dortovou podložku. Vodováhou můžete nyní zkontrolovat, zda je dort rovný. Pravítkem zkontrolujte, zda má dort rovné hrany a jsou-li podložky přesně nad sebou. Případné nerovnosti dorovnejte trochou ganache. Dejte dort na 15 minut vychladit do lednice.\nVychlazením se dort hezky zpevní. Nyní k podložce trochou ganache přilepte druhou polovinu druhého korpusu, potřete sirupem a tenkou vrstvou ganache.\nProkrojte třetí korpus. Použijte už jen jeho rovnou spodní půlku. Tu přilepte k dortu a vodováhou opět zkontrolujte, že zda dort rovný. Horní polovinu korpusu si přidejte do misky k odkrojkům určeným k výrobě čokoládových kuliček do výslužky. Dort dejte vychladit.\nBoky dortu potřete tenkou vrstvou ganache a uhlaďte kolem dokola pravítkem. Horní stranu dortu potřete tenkou vrstvou ganache a uhlaďte do roviny. Dort dejte pořádně vychladit.\nČerstvé kytičky na dort naaranžujte pomocí pinzety až těsně před porcováním.\nVychlazený dort ozdobte čokoládovou polevou se stékajícím efektem. Smetanu přiveďte k varu, nalijte na rozlámanou hořkou čokoládu a vymíchejte dohladka. Nechte trochu zchladnout. Lžičkou pak na vychlazený dort po jeho stranách nalijte vždy trochu čokoládové polevy tak, že začne stékat, někde méně, někde více. Nakonec nalijte polevu navrch a propojte vše do hladké vrstvy kulatým nožem. Nechte ztuhnout.\nTipy a triky: Pro hezky vysoký dort jsem přidělala ještě jednu dávku těsta, z jedné poloviny jsem upekla navíc jeden 16cm korpus a ze zbytku těsta 12 minidortíčků (pečte 25–30 minut). Ze 3 korpusů bude dort krásně vysoký. Z odkrojků korpusů si navíc můžete snadno a rychle vyrobit čokoládové kuličky. Spolu s minidortíčky jsou kuličky krásným doplňkem slavnostní tabule či výslužky.\nPorcování dortu: Dort je hodně vláčný a hutný. Klasické velké porce by hosté nezvládli sníst. Doporučuji dort nakrájet na tenčí pláty a ty pak ještě rozkrájet na obdélníkové porce.\nKuličky: Odkrojky korpusů rozdrobte rukama v misce a vmíchejte asi lžíci zbylé ganache. Vypracujte vláčné těsto a rukama vyválejte drobné kuličky. Položte na plech pokrytý pečicím papírem a dejte vychladit do lednice. Podávejte obalené v kakau či drobných kytičkách. Do kuličky můžete „schovat“ nějaké lahodné překvapení, např. višně v rumu, rozinky v rumu či kousek marcipánu.\nMinidortíčky: Pokud se pro ně rozhodnete, naplňte těstem na dortový korpus formičky na muffiny a pečte v troubě předehřáté na 180 stupňů (v horkovzdušné na 160) 25–30 minut. Vychladlé cupcakes potřete sirupem, trochou čokoládové ganache a posypte jedlými kvítky podle vlastního výběru.


EMS trénink DOMA - 4p3, s.r.o.\n› EMS trénink DOMA\nVám přináší velmi efektivní EMS trénink do pohodlí Vašeho domova, nebo kanceláře.\nBěhem jednoho tréninku, který trvá 20 minut procvičíte až 95% svalů v těle a cvičení je tak intenzivní, že jej stačí opakovat 1 týdně!\nEMStreninkDOMA.cz je služba, při které si užijete jednu z nejefektivnějších tréninkových metod v pohodlí Vašeho domova, nebo kanceláře. Nemusíte tedy trávit Váš volný čas v zácpách a na cestách. Osobní trenér se špičkovým přístrojem EMS Miha Bodytec přijede za Vámi kamkoliv si budete přát.\nNa lekci není nutná, kromě pitného režimu, žádná speciální příprava. Nemusíte mít sportovní oblečení, speciální obuv ani ručník. Veškeré vybavení potřebné k tréninku Vám certifikovaný trenér přiveze s sebou.\nEMS trénink je díky individuálnímu přizpůsobení zátěže vhodný a prospěšný pro všechny věkové kategorie a úrovně fyzické kondice.\nSlužbu EMStreninkDOMA.cz poskytujeme v Brně a okolí.\nPro informace, co všechno Vám tento trénink přinese, se podívejte zde a pro objednání nás neváhejte kontaktovat.


Co jsme zažívali na jaře, byla oproti současnosti maličkost, říká viceprezidentka Asociace sester | Hospodářské noviny (iHNed.cz)\nCo jsme zažívali na jaře, byla oproti současnosti maličkost, říká viceprezidentka Asociace sester\nLenka Kalábová, viceprezidentka České asociace sester. autor: Lukáš Oujeský\n8. 11. 2020 13:01 / 11 minut čtení\nzdravotní sestra koronavirus covid-19 nemocnice zdravotní péče pandemie rozhovor\nPacientů s covidem-19 v Česku stále přibývá, včetně vážných stavů. Ministerstvo zdravotnictví zdůrazňuje, že v nemocnicích nechybí ani tak přístroje, jako hlavně lékaři a sestry. Začátkem tohoto týdne bylo nakaženo 14 tisíc zdravotníků. Téměř polovinu z toho tvoří sestry, kterých je v Česku celkem 80 tisíc. Ty, které pracují v nemocnicích, jsou pod stále větším pracovním vytížením. Podle Lenky Kalábové, viceprezidentky České asociace sester, je otázkou, jak dlouho takový tlak ještě zvládnou. V ochranných oblecích mnohdy musí vydržet dlouhé hodiny, aniž by se mohly napít nebo si dojít na toaletu. "Nejsou to roboti. Občas se zapomíná, že i zdravotníci jsou lidé," připomíná Kalábová.\nHN: V čem se liší práce sester ve zdravotnictví dnes oproti normálnímu stavu?\nRozdíl oproti normálním stavu je velký. Nejvíce u těch sester, které pečují o pacienty s covidem-19. Ty jsou celý den oblečené do ochranného oděvu a mají ochranu očí, která se jim rosí, ať už se tomu snaží jakkoli zabránit. Na rukách nosí troje rukavice na sobě. Ale důležité je i to, že sestry, stejně jako lékaři nebo jiní zdravotničtí pracovníci, jsou také lidé. Mají své sociální skupiny, děti, rodiny. Žádnou z jejich povinností za ně nikdo nepřevzal. Nadále mají starší rodiče, kteří potřebují jejich pomoc a podporu. A mají děti, které jsou školou povinné nebo by měly chodit do mateřské školy.


Nezařazené – 40. stránka\nHome » Category "Nezařazené" (Page 40)\nFAJTFEST JINAK NA OSM PÍSMEN? OVERHYPE!!!\nOd admin 13.3.2015 13.3.2015 Nezařazené\nČeské kapely tvořily od počátku festivalu FAJTFEST silnou základnu pro zahraniční headlinery a není tomu jinak ani letos.\nDalší zveřejněné jméno bude ryze české a nebude to nikdo jiný, než brněnské seskupení, médii přezdívané “český Limb Bizkit”,\nano na FajtFestovské pódium se vrací legendární OVERHYPE. Brňáci měli vždy v “rukávu” překvapení pro FajtFest fans,\nkteré vždy vyrazilo dech. Podaří se překvapit i letos? Co od nich můžeme čekat? Mnohé prozradí zbrusu nové video k songu Influenza.\nPokud nechcete propásnout jejich jedinečnou show, doporučujeme koupit vstupenky již teď,\nlevnější už nebudou a je jich už posledních zhruba 15 kousků.\nFAJTFEST 2015 čtvrtek 16.7.2015\nOd admin 3.3.2015 3.3.2015 Nezařazené\nPRE FAJTFEST RUMELA PÁRTY kontra česká noc!\nTrochu jsme přehodnotili čtvrteční koncepci pre-fajtfest párty a došli k závěru…\nStále budeme podporovat lokální kapely a z našeho festivalu pomalu začala mizet čeština v textech. V pátek a sobotu si si užijete anglicky zpívajících kapel dosyta.\nNa PRE- FAJTFESTU vystoupí kapely, které mají hodně písní s českým textem, tomuto kritériu jsme uzpůsobili i konečný výběr a myslíme, že kvalitou jdeme opět nahoru…\n16.7. Pre FajtFest Rumela párty\nLine up: Fourth Face, X-Core, Straight, Mr.Dynaboom, Bad Victim, Nonsense, Point2Point.\nMožnost stanování už od čtvrtka od 16:00. Program začne cca po 19:00.\nOd admin 16.2.2015 16.2.2015 Nezařazené\nHlasování skončilo a po korekci hlasů, kterou jsme udělali poté, co jsme každý z 8180 hlasů zkontrolovali, vzešli výherci.\nUvádíme výherce bez pořadí ….\nPIGS IN THE LIVING ROOM ….. MADAFAKA ….. NEVER LEFT BEHIND\nu poroty zvítězili CHASING CHRISTY\nFAJTFEST DESTRUCTIVE PARTY VOL.I.\nOd admin 13.2.2015 13.2.2015 Nezařazené\nCalifornská metalcorová, chcete-li post hardcorová šestice Kingdom of Giants diktuje Americe od roku 2011. Za svou krátkou existenci stihli změnit jméno, vykopnout zpěváka a vydat album Ground Culture, které úspěšně propagují. O své hudbě prohlašují, že vám rozproudí krev v žilách. Jestli je to pravda nám ukážou 27. března ve Velkém Meziříčí v klubu New Svit. Jako předskokany si vybrali smečku Burning Down Alaska. Je to pětice muzikantů z Německa hrající melodický hardcore. Jejich sen je dokázat něco víc a být odlišní, proto se nebojí propojovat moderní složky s klasickým hardcore, rádi experimentují a pohrávají si s očekáváním posluchače. V jejich tvorbě můžete slyšet někdy až zasněné kytarové melodie, kombinované s growly a screamy. Uplynuly teprve dva roky od založení a už se hoši mohou pochlubit osmi videoklipy a plným seznamem koncertů. Poslední bandou jsou post hardcoroví Streetfighters, pohybující se na hudební scéně od roku 2008. Na kontě mají EP Black eye a album Until the End. Nyní pouští do světa videa a pár singlů. Podtrženo, sečteno, máte se na co těšit.\nodkaz na tuto akci na FACEBOOKU https://www.facebook.com/events/850566098318228/?fref=ts\nOd admin 8.2.2015 8.2.2015 Nezařazené\nMáme ke Slovensku hodně blízko, slovenští fans i kapely jsou nedílnou součástí FajtFestu už od roku 2010 (zdravíme Fuxa do Topolčan) a proto nemůžeme zůstat jen u jedné kapely našich sousedů. Dalším přírůstkem jsou ostřílení chalani z BRAINSCAN. Jejich new cd sklízí pozitivní recenze nejen na Slovensku a v Česku. Provází je také pověst energické live kapely, která nenechá nikoho chladným a nutí nás moshovat již od prvních tónů … můžete si je očíhnout na fajtfest rumela party – 10.4. v new svitu, kde se představí po boku české HC špičky a mega star ukrajinských JINJER.\nOd admin 20.1.2015 20.1.2015 Nezařazené\nAbychom splnili náš závazek posouvat FAJTFEST dál, rozhodli jsme se navázat spolupráci s předním slovenským fotografem, který nejlépe vystihl naší představu koncertního fotografa.\nJe nám ctí představit partnera festivalu a zároveň oficiálního fotografa FAJTFESTU, Sachtika.\nSachtikus je slovenský fotograf žijící v Praze. Koncertní fotografii se věnuje několik let. Díky nespočetnému množství reportáží z kulturních akcí, klubových koncertů a festivalů na kterých nasbíral mnoho zkušeností, si vytvořil vlastní neotřelý reportážní styl vyznačující mimo jiné se expresivními černobílými fotkami. Minulý rok jste ho mohli vidět jako oficiálního fotografa největšího metalového gigantu u nás Brutal Asssault. Vyzkoušel si také fotit zahraniční festivaly, z významnějších třeba německý kolos Wacken Open Air. Slovensko mu již leží u nohou, domníváme se, že dobytí České Republiky je otázkou času.\nJak na nabídku reagoval sám fotograf?\n“Nabídek na focení festivalu mám poměrně dost, takže jsem to zpočátku bral jako jednu ze zakázek. Když jsem viděl reakce lidí na Fajtfest, tak se mi myšlenka friendly festivalu začala líbit. Sám jsem zvědavý, co bude.”


Jamie Oliver - Maska celebrit | Masky, škrabošky\nPárty maska Jamieho Olivera je unikátní papírová maska známého kuchaře a gurmána. Maska není karikaturou, ale skutečnou fotkou takže ho musí každý hned poznat. Maska je velmi jednoduchá a lehce aplikovatelná proto je perfektní k pobavení na jakékoliv párty či oslavě. Párty maska je vyrobena z velmi odolného kartonu a drží na obličeji pomocí gumky.\nBarack Obama - Maska celebrit\nGeorge Bush - maska celebrit\nPro konečné spotřebitele je možný pouze výdej objednaného zboží přes eshop:


Překonání   strachu      nás  posouvá dál :: Iva-vagnerova\nPřekonání strachu nás posouvá dál\nDo života mi přišla výzva - dovolit si vyzkoušet, jaký vliv má na naše činy nastavení myšlenek. Jak správně si nastavíme myšlení, přesně to se odráží na našem chování. Pokud chceme dokázat něco, z čeho máme strach, musíme umět ten strach překonat a k tomu nám právě pomáhá správné nastavení mysli. Pokud se nám podaří splnit něco, čeho jsme se báli, neskutečně nás to obohatí zkušeností a velmi nás to posílí a posune dál.\nKdo se bojí poprvé se projít po žhavých uhlících? Téměř každý. Proč se bojí? Můžou ho pálit nohy nebo může mít dokonce puchýře, tolik myšlenek se nám honí hlavou. Nastavíme-li si však mysl tak, že projdeme jako bychom šli třeba po červené dece, nic takového se nám nestane.\nJe to jako v životě - děje se nám to, co máme ve své hlavě a na co myslíme. Dává nám to příležitost splnit si cokoli - musíme to mít v hlavě ve svých myšlenkách a věřit.\nAno věřit je také důležité. Vyzkoušela jsem padat z výšky volným pádem a musela věřit druhým, že mě chytí. Bez důvěry v ostatní a také v sebe bych to nedokázala, zůstala bych stát.\nProjít po střepech, tak z toho jsem měla strach větší než ze žhavých uhlíků. Brala jsem to jako výzvu, jakých nám v životě chodí spousta, něčeho se bojíme, máme strach, že nás to bude bolet a poneseme bolestivé následky, i takové situace nastávají a pokud se chceme posílit a posunout někam v životě dát, ten strach je třeba překonat. Tak získáme novou zkušenost a uvolňující pocit, při kterém si užíváme cestu k našim životním cílům\nCo pro tebe znamenají výzvy? Chceš se posouvat dál?\nHledáš práci, která tě může posunout?


Fejetony mám ráda. Trapnou situaci dokážou proměnit v roztomilou záležitost - Českolipský deník\nFejetony mám ráda. Trapnou situaci dokážou proměnit v roztomilou záležitost\nLiberecký kraj - Původně si novinářka, publicistka a šéfredaktorka Denisa Prošková myslela na budoucnost výtvarnice. Dnes svými postřehy baví nás všechny, co si myslíme, že „tohle se může stát snad jenom mně“.\nPublicistka a šéfredaktorka Denisa Prošková. | Foto: archiv\nNejlepší radu, jak se v trapných situacích nehroutit, jakoby dával už název její poslední knížky fejetonů „Neberte si to osobně“. Nejen o ní, ale i o tom, jak vznikají časopisy pro ženy, jaké to je být na mateřské, když všichni kolem honí kariéru, a jak by člověk neměl věřit všemu, co se píše, bude vyprávět zítra, ve čtvrtek 13. ledna v literární kavárně libereckého Knihkupectví Jaroslava Fryče. Beseda začíná v 18 hodin.\nZačalo to v Železném Brodě\nÚspěšná autorka, která s moudrým nadhledem a humorem glosuje zmíněná témata, není v kraji tak úplně hostem. Ke kraji ji vážou vzpomínky na léta prožitá na umělecko-průmyslové škole sklářské v Železném Brodě. Přestože později pokračovala ve studiu na Vysoké škole uměleckoprůmyslové v Praze v oboru knižní ilustrace a grafika u profesora Jiřího Šalamouna a ilustrovala osm knížek, sklářkou ani výtvarnicí se nakonec nestala.\n„Mám řadu nectností, ale určitě mezi ně nepatří nesoudnost. Sice jsem maturovala z oboru rytého skla, ale už tehdy bylo jasné, že co do řemeslné zručnosti na některé spolužáky, jako třeba byla Hanka Hančová, dnes tuším Machatová, nebo o rok výš Lucka Šulcová, dnes Pejchová, nemám. Rozhodla jsem se tedy, že budu víc rozvíjet kreslení. Ale z kraje studií jsem se vdala, v druháku vysoké školy se mi narodil první syn a vzápětí druhý. Pak jsem se vrátila dostudovat vysokou. A po ní začal normální těžký život výtvarníka, který někdy práci má a někdy nemá,“ říká Denisa Prošková.\n„K psaní mne přivedlo jednoduše mateřství,“ pokračuje. „Přerušila jsem studia a během mateřské si psaním přivydělávala. O novinařině jsem nikdy v životě neuvažovala, ale psaní bylo víc na jistotu, a já dostávala víc a víc nabídek spíš na to psaní. Až převážilo. Na malování potřebuji klid a dlouhodobější soustředění, což při běžném rodinném režimu příliš nejde. Psát ale paradoxně můžu v podstatě všude a kdykoliv. Fejetony mám ráda proto, že dokážou jakoukoliv trapnou situaci proměnit v roztomilou záležitost,“ říká autorka nejenom zmíněné knížky ale například i publikace o cestách a jídle Chuťopis.\nCo děláš to dělej rád a…nejlíp, jak umíš\nZe školy, kterou absolvovala také její maminka si vzpomíná na třídního profesora s průzračně modrýma očima a poetickým jménem Vilém Dostrašil. „Permanentně žehlil nějaké naše studentské výstřelky. Hlavně u těch hraničících s projevy nevole vůči režimu se musel značně potit. Tenkrát jsme z něj, když nám otcovsky vlídně promlouval do duše, měli legraci. Dnes vidím velkorysost a hlavně snahu nás chránit před nepříjemnostmi té doby. Kdybychom narazili na kreténa, asi by nám zkazil posudky a tím i budoucnost.“ Paradoxně se právě na sklářské škole od své češtinářky dozvěděla, že by měla rozvíjet svůj talent pro psaní.\n„S odstupem času doceňuji i profesory neoblíbených předmětů typu matika, fyzika, deskriptivní geometrie, chemie. Sice dělali bu bu bu, že nás nenechají dokončit školu, ale ve skutečnosti se snažili, aby zbytečně nikomu nekomplikovali život. Tím narážím zejména na svoji naprostou debilitu, co se týče třeba matematiky nebo deskriptivní geometrie. Takže pánové profesoři Mazánku a Jisele, dodatečně děkuji.“\nŠkola mě naučila, že rozhodně to, že všechno, co člověk dělá, má dělat jak nejlíp umí, i když za to není potlesk ani velké prachy. Ono to asi souvisí s tím, že skláři byli vždycky hrdí. Nevím, jak je to teď, ale když jsem byla na střední škole, tak se sklářská stavovská čest ještě nosila a bylo to znát po celém Brodě.\nUž třetím rokem vede tato vystudovaná výtvarnice, zkušená novinářka, ale hlavně maminka dvou synů respektovaný časopis pro maminky Betynka. Jaké jsou dnešní mámy? „Každá generace matek má pocit, že ta následující je horší a má to jednodušší, takže si to logicky myslím i já. Ten rozdíl vnímám hodně i díky tomu, že teď řídím Betynku, časopis pro maminky. Je to na dlouhé povídání. Moje generace byla experimentální. Nemohly jsme se opírat o zkušenosti našich maminek ze socialismu, protože ty najednou neplatily. Metodou pokus omyl jsme se snažily pospojovávat rodinu a práci v rodícím se kapitalismu.\nTéma mateřství, otcovství navíc tenkrát stálo úplně na okraji. Dítě se bralo čistě jako soukromé hobby rodičů, se kterým nemají moc otravovat na veřejnosti. Můžu vylítnout z kůže, když občas slyším, od třicátnic, že jsme na tom byly lépe finančně. No to ani omylem.\nMateřská byla maximálně kolem patnácti stovek a i v porovnání s tehdejšími cenami jsme na tom byly hůř než maminky dnes. Je ale pravda, že nebyl na rodiče vyvíjen takový komerční tlak jako dnes. Takže se to, že s mateřskou nastává dočasně prudký finanční sešup, bralo méně úkorně. Zchudnutí k malému dítěti patřilo. Také ještě nestrašil strašák neplodnosti, nebály jsme se tolik o práci a nedělala se ze všeho věda jako dnes.\nDnešní třicátnice už v kapitalismu vyrostly a překvapivě mi nepřipadají vyzrálejší, ale naopak, díky přemíře informací a nabídce možností zmatenější a v mateřství nejistější. A kdo je nejistý, chová se občas agresivně. Takže jsou-li matky třicátnice ve větším houfu, očekávají, že si před nimi ostatní skupiny obyvatelstva sednou na zadek a občas se chovají, jako by byly prvními ženami na světě, které rodily. Samozřejmě, že toto je paušální zhodnocení - každou generační skupinu je pak nutno rozebrat individuálně.\nDokonalý svět aneb Nestíháš, jedeš!\nKromě profesí výtvarnice a šéfredaktorky působila Denisa Prošková mimo jiné také jako redaktorka kultovního časopisu Marianne, u jehož zrodu stála Mirka Vopavová, autorka scénáře televizního seriálu Dokonalý svět. I z profesního pohledu mě tedy zajímalo, do jaké míry šlo o nadsázku, určitou zkratku až karikaturu a do jaké míry o skutečnost? „Popravdě řečeno viděla jsem asi tři díly, takže nejsem úplně v obraze. Ale z toho, co jsem zaregistrovala, nevím, jestli je to k smíchu nebo k pláči, nadsázka pochopitelně byla, ale ne zas tak obrovská, jak by si nezúčastnění mysleli.\nRozhodně bych ale odrazovala slečny, které mají na základě seriálu představy o tom, že se v redakcích celé dny tlachá o vztazích, hadřících a kosmetice a pak se jde jakože něco někam nafotit. V časopisech tohoto typu je obrovský tlak na výkon i velmi náročné mezilidské vztahy. Tvrdý kapitalismus: nestíháš? Jedeš! To se do seriálu nevešlo. Proč by člověk neměl věřit všemu, co se píše nejen v ženských časopisech?“ ptám se závěrem. „To je úplně jednoduché. Časopisům nejde nikdy o duši čtenářek, ale o to vydělat! Je prima se něco nového dozvědět. Ale pak to ženy musí vždycky filtrovat selským rozumem a vlastní intuicí. Manuál na život neexistuje!


hrad Ronov, Blíževedly\nPondělí, 18. listopad 2019. Svátek slaví Romana, zítra Alžběta\n© iV 9. 4. 2007\nHrad leží 11 km jihozápadně od České Lípy nedaleko Blíževedel. Když se vydáte do těchto končin vlakem, doporučuji vystoupit ve stanici Blíževedly a navštívit skalní hrad Hřídelík, který je po červené turistické kousek od této vesnice. Poté se vydejte dále přes město 4 km po červené na hrad Ronov, který se v tamní krajině tyčí nad veškeré kopce. Když už budete v cestování doporučuji pokračovat po Ronově ještě dále asi 6 km na hrad Vítkovec, který leží v chatové turistické oblasti u skvělého rybníka na koupání. A nakonec putování na vlak do Zahrádek.(1,5 km červená a 2 km modrá turistická).\nHrad Ronov je návštěvný celoročně, i když zimní prohlídku hradu příliš nedoporučuji, jelikož i na podzim je cesta dosti kluzká a kopec příliš strmý. Ale jinak tento hrad za podívání rozhodně stojí.\nHrad Ronov stával na vysokém osamělém kopci severně od Blíževedel. Na hrad vedly dvě cesty od Blíževedel a Stvolínek, které se těsně na úpatí spojily a cesta pak prudce stoupala až na vrcholek. Pro svou polohu nemusel mít hrad ani náspy, ani příkopy, postačily vnější hradby, které se dodnes dobře zachovaly. Do hradu se vstupovalo od jihovýchodu první branou, která byla ve věžovitém stavení, jež mělo vnější nároží zaobleno. Podstatné zbytky…číst dále\nProvozovatel - Hrad Ronov\nTel: 773 292 084\nID místa: 266\nWGS84 N 50° 37' 13.28"\nE 14° 24' 52.23"


Základní výměra důchodu: růst v letech 2020,2021, 2022 | Finance.cz\n05.08.2021 | Petr Gola, Finance.cz\nZákladní výměra důchodu je u všech státem vyplácených penzí stejně vysoká. Konkrétní průběh pojištění tedy ovlivňuje pouze výši procentní výměry důchodu. V roce 2021 činí základní výměra důchodu 3 550 Kč. Nárok na základní výměru důchodu mají tedy nejenom starobní penzisté, ale i příjemci invalidního důchodu (prvního, druhého a třetího stupně) a příjemci pozůstalostního důchodu (vdovského, vdoveckého i sirotčího).\nZákladní výměra důchodu náleží jen jednou\nZvyšování základní výměry\nVýdělek základní výměru neovlivní\nZákladní výměra důchodu činí 3 550 Kč\nPraktický příklad předčasný versus řádný důchod\nPaní Kristýna odešla v květnu do řádného důchodu a získala doby pojištění v rozsahu 45 let a průměrnou mzdu za odpracované roky měla 72 000 Kč. Základní výměra důchodu paní Kristýny činí 3 550 Kč.\nPaní Marie odešla do předčasného důchodu v červnu a získala dobu pojištění v rozsahu 37 let a průměrnou mzdu za odpracované roky měla 14 100 Kč (průměrná mzda za odpracované roky může být nižší, než činí aktuální minimální mzda). I paní Marie má základní výměru důchodu v částce 3 550 Kč.\nV praxi mají někteří penzisté nárok na dva důchody, v praxi nejčastěji starobní důchod a vdovský důchod. V takovém případě však náleží základní výměra důchodu pouze jednou. Žádný penzista nemůže pobírat základní výměru důchodu dvakrát. Ze zákona však nelze pobírat starobní a invalidní důchod současně.\nZákladní výměra důchodu se zvyšuje v důsledku valorizace. V přiložené tabulce máme uvedenu základní výměru důchodu v posledních letech. K valorizaci základní výměry důchodu docházelo vždy od 1. ledna nového roku. Ke zvýšení základní výměry důchodu dochází automaticky, není potřeba činit žádné administrativní kroky.\nVývoj základní výměry důchodu (v letech 2015 až 2021)\nPraktický příklad řádný a invalidní důchod\nPan Milan odešel do řádného důchodu v listopadu 2020. Do konce roku 2020 měl základní výměru důchodu ve výši 3 490 Kč. Od lednové splátky důchodu má základní výměru důchodu ve výši 3 550 Kč. Pan Milan má stejně vysokou základní výměru důchodu jako paní Alena, které byl přiznán invalidní důchod I. stupně v březnu 2021.\nPříjemci řádného starobního důchodu, kteří během pobírání penze mají příjem, ze kterého je odváděno sociální pojištění, si mohou za každých takto odpracovaných 360 kalendářních dní požádat o zvýšení důchodu. Zvyšuje se přitom procentní výměra důchodu, a to o 0,4 %. Zaměstnání nebo podnikání v penzi tedy nemá žádný vliv na výši základní výměry důchodu.\nCelkem hlasovalo: 62755


Platný územní plán | iprpraha.cz\nCompetition conceptual study Holešovice Bubny-Zátory Housing project News Park Prague 1 prague 5 Prague 6 Prague 7 Prague 8 Revitalization Rohan City Square street Urban furniture Veřejný prostor Vltava Philharmonic Hall News Výstaviště Praha waterfront\nHomepage > Platný územní plán\nPraha má svůj platný územní plán již od roku 1999 a dnes už neodpovídá požadavkům na rozvoj Prahy ve 21. století.\nPlán pochází z doby, kdy ještě nebyly rozšířeny mobilní telefony, nepočítal s digitalizací ani s tím, že bude potřeba stavět znovu spadlou lávku. Současný plán je pro rozvoj Prahy velmi neflexibilní, podléhá stovkám změn ročně, zahlcuje úředníky zbytečnou prací, a i proto připravujeme plán nový – Metropolitní plán.\nGrafickou část územního plánu tvoří 18 výkresů v měřítku 1 : 10 000, případně 1 : 25 000. Výkresy je možné prohlížet online v mobilní nebo mapové aplikaci, případně stáhnout jako jednotlivé listy v tiskové kvalitě ve formátu PDF.\nMapová aplikace Mobilní aplikace - Apple Mobilní aplikace - Android\nPlatný územní plán sídelního útvaru hl. m. Prahy plní roli dokumentu stanovujícího koncepci rozvoje města. Závazná část územního plánu je podkladem pro rozhodování stavebních úřadů. Projektanti jej musí respektovat při tvorbě svých návrhů. Majitelé nemovitostí v něm naleznou důležité informace o využitelnosti pozemku a předpokládaném rozvoji dané lokality či jejího okolí. Nejaktuálnější platné regulativy platného územního plánu najdete na webu praha.eu:\nÚzemní plán sídelního útvaru hlavního města Prahy - úplné znění\nOpatření obecné povahy č. 55/2018\nPlatný územní plán byl schválen v roce 1999 s účinností od 1. 1. 2000 a platí ve znění Opatření obecné povahy č. 55/2018 (níže) s účinností od 12. 10. 2018, které si můžete stáhnout v PDF zde. Pozor, nejedná se o úplné znění, je třeba vzít v úvahu znění pozdějších změn.\nOpatření obecné povahy z roku 2018\nVzhledem k tomu, že platný územní plán již neodpovídá potřebám současného města, podléhá stovkám změn ročně. Změny mění závaznou část plánu, a to jak funkční využití území, tak třeba také hranice jednotlivých ploch, změny vyhlášky, změny veřejně prospěšných staveb nebo změny míry využití území. Přehled všech změn najdete na webu www.zmenaplanu.cz.\nCo je to územní plán?\nÚzemní plán je plánem rozvoje města nebo obce. A podle zákona ho v Česku musí mít každá obec. Říká, kde a co je možné stavět a kde to naopak možné není. Nepřikazuje, aby stavby vznikaly, ale právně tuto možnost umožňuje nebo neumožňuje. O umístění konkrétní stavby pak s územním plánem v ruce rozhoduje stavební úřad.\nŽádost o vyjádření Regulativy plánu Úpravy plánu Vyhlášky a opatření obecné povahy Stavební uzávěry\nInstitute of Planning and Development of the Capital City of Prague


Polsko v roce 2021 vydá na obranu 2,2 % HDP | ArmadniNoviny.cz\nPolsko v roce 2021 vydá na obranu 2,2 % HDP\nLeopard 2PL / Leszek Chemperek/CO MON (Zvětšit)\nPolský Sejm, tedy dolní komora Parlamentu Polské republiky, pro rok 2021 navrhuje rozpočet polského ministerstva obrany 51,83 miliardy zlotých (316,3 miliardy Kč; 11,6 miliardy euro). To odpovídá 2,2 % polského HDP.\nOzbrojené síly Polské republiky realizují nebo připravují řadu ambiciózních vojenských programů. Mezi největší patří nákup prvních dvou baterií protileteckého a protiraketového systému Patriot za 4,7 miliardy dolarů (109 miliard Kč, 3,98 miliardy euro). Celkové potřeby polských ozbrojených sil dosahují osm baterií Patriot.\nDále stojí za zmínku nákup nových systémů protivzdušné obrany (PVO) středního dosahu Narrew, nákup čtveřice námořních vrtulníků AW101, modernizace tanků Leopard 2A4 na verzi Leopard 2PL, generální oprava a částečná modernizace tanků T-72 na verzi T-72M1R, pokračující nákup samohybných houfnic Krab a samohybných minometů Rak, nákup raketometů HIMARS (Homar) nebo nákup 32 nových víceúčelových bojových letounů páté generace F-35A Lightning II.\nPolsko ale připravuje i další zbrojní programy, jde například o výkonné robotické bojové drony (Harpi Szpon), které mají sloužit po boku polských F-35A. Dále se připravuje akvizice bojových vrtulníků (Kruk), bojových lodí Miecznik, útočných ponorek Orka atd.\nNa podzim 2019 přijatý Technický plán modernizace polské armády pro roky 2021 až 2035 počítá s celkovými investičními výdaji 524 miliard zlotých (3,2 bilionu Kč, 117 miliard euro). Kompletní seznam vojenských projektů polských ozbrojených sil od roku 2013 do roku 2035 najdete na tomto odkazu.\nKe stabilnímu a udržitelnému financování všech ambiciózních vojenských programů Varšava v roce 2017 schválila zákon o postupném růstu rozpočtu polského ministerstva obrany. Podle zákona vojenský rozpočet vzroste na 2,5 % HDP v roce 2030. Existují ale politické tlaky dosáhnout této mety již v roce 2024.\nNaopak česká vláda již přiznala nesplnění slibu dosáhnout 2% výdajů HDP v roce 2024. Výdaje českého ministerstva obrany (MO ČR) na příští rok dosáhnou 85,4 miliardy korun (3,13 miliardy euro), což odpovídá 1,46 % HDP. V roce 2022 rozpočet MO ČR vzroste na 95,2 miliardy Kč (3,48 miliardy euro), o rok později na 101,7 miliardy korun (3,72 miliardy euro), tedy na 1,6 % českého HDP.\nPro dodržení mety 2 % HDP je nutné rozpočet MO ČR do roku 2024 navýšit o dalších 40 miliard Kč (1,46 miliardy euro), to odpovídá finálnímu rozpočtu 140 miliard Kč (5,12 miliardy euro). V případě dosažení 30% investičních výdajů by MO ČR mohlo na nákup nové techniky jen v roce 2024 vyčlenit 42 miliard Kč (1,53 miliardy euro).\nPro úplnost uveďme, že rozpočet maďarského ministerstva obrany v roce 2021 vystoupá o 30 % (oproti 2020) na 2,2 miliardy euro (60,2 miliardy Kč), což odpovídá 1,66 % maďarského HDP. S dosažením 2 % Budapešť počítá v roce 2023. Slovensko příští rok utratí za obranu zhruba 1,78 miliardy euro, což odpovídá zhruba 1,86 % HDP.\nPremiantem zemí střední Evropy je ale Estonsko, které v roce 2021 na obranu pošle 2,29 % svého HDP. Estonsko tak může dokončit ambiciózní vyzbrojovací programy. V současné době již Estonsko získalo první z 12 objednaných samohybných houfnic K9 a nejnověji počítá s nákupem pobřežních raketových systémů za 50 milionů euro (1,37 miliardy Kč).\nVojenské výdaje zemí V4 v roce 2021:\nPolsko ‒ 2,2 % HDP; 11,6 miliardy euro;\nČeská republika ‒ 1,46 % HDP; 3,13 miliardy euro;\nMaďarsko ‒ 1,66 % HDP; 2,2 miliardy euro;\nSlovensko ‒ 1,86 % HDP; 1,78 miliardy euro;\nV4 ‒ ⌀ 1,86 % HDP; 18,71 miliardy euro.\nPro představu, spojený vojenský rozpočet zemí V4, tedy Polska, Slovenska, České republiky a Maďarska, odpovídá vojenskému rozpočtu Španělska a blíží se tureckému.\nRozpočet polského ministerstva obrany ale vzroste méně, než se očekávalo. Jde o důsledek několikaprocentního poklesu polské ekonomiky v důsledku pandemie Covid-19. Mimochodem příští rok Polsko počítá s deficitem 82,3 miliardy zlotých (500 miliard Kč, 18,37 miliardy euro).\nV každém případě v roce 2021 má 30 % rozpočtu polského ministerstva obrany směřovat do nákupu nové vojenské techniky a vybavení. Tyto prostředky jsou navíc umístěné ve speciálním fondu. Polské ministerstvo obrany tedy může prostředky vyčerpat postupně celé a nemusí je na konci roku vracet do státního rozpočtu.\nPolský vojenský rozpočet v roce 2020 dosáhne 2,1 % HDP\nV roce 2020 polské ministerstvo obrany získá 49,8 miliardy zlotých (294 miliard Kč), tedy 2,1 % z ...\nPolský tank Leopard 2PL: Hlavní soupeř ruského T-90M má zpoždění\nPolská modernizace tanků Leopard 2A4 na verzi Leopard 2PL se stále zpožďuje. Tanky Leopard 2PL ...\nPolský pohled na krizi v Bělorusku\nDne 9. sprna Bělorusové již pošesté vybrali prezidenta své země. Podle oficiálních výsledků vyhrál ...\nCo se týká Pirátů, tak vzhledem k postoji stranických papalášů (zbytek a program rozplizle nečitelný) ke zbraním, imigraci, NATO, a evropské integraci jsou pro mě jasné NE na ...\nCo se týká Pirátů, tak vzhledem k postoji stranických papalášů (zbytek a program rozplizle nečitelný) ke zbraním, imigraci, NATO, a evropské integraci jsou pro mě jasné NE na úrovni NE komunistům, tedy ani za nic.\nK čemu mu jim taková armáda bude ? Ono Polsko někdo ohrožuje ?\nJinak výdaje Polska na zdravotnictví činí cca 30 miliard eur, výdaje České republiky na zdravotnictví činí cca 15 ...\nJinak výdaje Polska na zdravotnictví činí cca 30 miliard eur, výdaje České republiky na zdravotnictví činí cca 15 miliard eur. Máme cca 4 x míň obyvatel.\nViděl jsi někdy mapu Evropy? Nebo byl jsi někdy na hodině dějepisu?\nViděl. A ty ? A co mi napíšeš z historie ? Vím, že Polsko nás přepadlo v letech 1919, 1938, 1939 a měli chutě i v rce 1945, ale to je Sověti vypnuli. Rok 1968 nepočítám, to nebyla ...\nViděl. A ty ? A co mi napíšeš z historie ? Vím, že Polsko nás přepadlo v letech 1919, 1938, 1939 a měli chutě i v rce 1945, ale to je Sověti vypnuli. Rok 1968 nepočítám, to nebyla jejich vůle.\n...ví primář, že neležíš?\nVím, že se tady v diskusi pohybují lidé z AČR nebo alespoň znalí poměrů. Rád bych je poprosil, zda-li by dokázali říci, proč se v mediích stále píše o tom, že skokové navýšení ...\nVím, že se tady v diskusi pohybují lidé z AČR nebo alespoň znalí poměrů. Rád bych je poprosil, zda-li by dokázali říci, proč se v mediích stále píše o tom, že skokové navýšení rozpočtu by se nedokázalo utratit. Je chyba v délce výběrových řízení ? Je to časově náročné pro dodavatele nebo zadavatele ? Proč konkrétně ? Dá se to nějak urychlit ? Lze to urychlit objednávkou na úrovni vláda - vláda ? Z jakého důvodu se toto neděje nebo málo nebo i tam jsou nějaké časové patálie ?\nMě by zkrátka zajímalo, zda-li je vůbec šance a vůle dodržet něco, co jsme slíbili nebo už v době slibu jsme věděli, že to nedáme. Proč ?\nProtože skoro všechno se v Česku plánuje maximálně do konce volebního období. A jelikož je armáda takovej "organizmus", kterej potřebuje koncepční plánování na více let, než je to ...\nProtože skoro všechno se v Česku plánuje maximálně do konce volebního období. A jelikož je armáda takovej "organizmus", kterej potřebuje koncepční plánování na více let, než je to jedno volební období, tak se to nikomu nehodí do karet.\n- Armáda má celkem dobrou vizi.\n- Jenže ministerstvo obrany, podle toho co předvádí u většiny zakázek, nemá schopný lidi, který by vojenským nákupům nějak rozuměli.\n- A politická reprezentace u moci vidí v armádě černou díru na peníze, která jen bere a nic nedává.\nJe jasné, že V4+Pobaltí má nominální HDP stejně velké jako Rusko a byla by schopná fungovat jako rozhodující zajištění bezpečnosti východní a jihovýchodní osy EU (protože ze západu ...\nJe jasné, že V4+Pobaltí má nominální HDP stejně velké jako Rusko a byla by schopná fungovat jako rozhodující zajištění bezpečnosti východní a jihovýchodní osy EU (protože ze západu opravdu v současnosti moc hrozeb neočekávám) a třeba taková iniciativa Trojmoří by i pro nás představovala způsob, jak dodat našim ekonomickým a politickým zájmů výrazně silnější hlas a vláda ANO nevidí geopolitiku jako důležitou otázku (jelikož jim hlasy nezajistí).\nAčkoli se musím přiznat, že jsem člověk, který dobře zná lidi z vedení Pirátů už od založení strany, nemůžu souhalsit s představou Mikuláše Ferjenčíka, kterou pronesl cca před rokem, že ty dvě procenta nemají žádnou velkou motivaci a jsou jenom jakousi dohodou od stolu bez reálné potřeby a popravdě musím se ho někdy zeptat, jestli si to pořád myslí. Žijeme ve světě, kdy tu armádu připravenou bránit naše zájmy v konfliktu vysoké intenzity opravdu potřebujeme a myslím si, že ty dvě procenta jsou více méně odpovídající naším potřebám a musíme opravdu dobře přemýšlet o geopolitice a to, jak můžeme naše zájmy bránit respektive jak zabránit někomu jinému, aby naše zájmy poškozoval hrozbou vojenské síly. S rostoucím americkým izolacionismem (či přeorientováním na vnitřní a pacifické problémy) se na přímou podporu USA budeme moci spoléhat čím dál méně a na tuto budoucnost se musíme připravit už teď.\nTento názor jsem získal dlouhým čtením publikací armádních novin a diskusí zde (diskutéři jsou tady dost fundovaní), tedy jak se říká v internetové hantýrce "lurkováním". Myslím si, že se o tomhle dá do budoucna přesvědčit i mnoho politiků.\nTak snad se Vám podaří přesvědčit i větší členskou základnu Pirátů. Jestli to chápu dobře, tak záleží na jejich hlasování, spíš než na vedení strany, nebo se pletu?\nTak pokud mluvíme o konkrétních programových postojích, tak závisí na konkrétních věcech napsaných v programovém prohlášení a takových těch předvolebních závazcích co jsou na ...\nTak pokud mluvíme o konkrétních programových postojích, tak závisí na konkrétních věcech napsaných v programovém prohlášení a takových těch předvolebních závazcích co jsou na internetu. O nich samozřejmě probíhá předem dlouhá diskuse na fóru a také na různých sjezdech. Hodně lidí dá na lidi, kteří v té straně mají dobré jméno, či to jsou specialisté na dané téma. Aspoň do té míry, jak to znám, tak je tam docela respektující nálada a lidi se snaží smysluplně argumentovat. Ono těch členů a registrovaných příznivců (bohužel bohudík) není také zas tolik a ne každý se zabývá tím samým nebo má ten samý názor, i když některé základní postoje byly už v diskusi myslím vyjasněny (to je třeba také důvod proč takový Ivo Vašíček už tolik nevystupuje na celostátní úrovni).\nPokud se nemýlím tak o programových a ideových dokumentech ve finále rozhoduje celostátní fórum (vlastně členové strany na internetu či na sjezdu), republikový výbor (krajští předsedové a další členové volení fórem) a předsednictvo (předsedové a místopředsedové).\nTakže nějak tak. A přemýšlel jsem, že pokud vstoupím do strany (což členem momentálně nejsem, jelikož mi připadá, že v současné situaci bych tomu nedokázal dát tu energii, kterou bych chtěl) tak bych se rád zabýval třeba právě obranou, protože ani nevím, kdo to tam má na starosti a tenhle dokument mi nepřipadá zrovna konkrétní třeba (i když napsaný špatně není): https://www.pirati.cz/program/... Ale mají tam aspoň ten fond jako Maďarsko! :D\nTohle je jedna z věcí, která mě na Pirátech opravdu děsí, zahraniční a obranná politika či daně se nemohou řídit hlasem ulice a je jedno jestli se ta ulice nazývá lid nebo členská ...\nTohle je jedna z věcí, která mě na Pirátech opravdu děsí, zahraniční a obranná politika či daně se nemohou řídit hlasem ulice a je jedno jestli se ta ulice nazývá lid nebo členská základna. Protože dav chce každý týden něco jiného a skoro vždy se mýlí. A veřejné mínění je ještě horší, nesmyslnější, chatrnější a neslušnější než vlastní mínění (K. Čapek)\nJá si vůbec nemyslím, že se tam vytváří program na základě "davu", ono to jsou většinou dost dlouhodobé diskuse, kde přichází lidi s různými postoji a baví se o tom dlouho a dlouho ...\nJá si vůbec nemyslím, že se tam vytváří program na základě "davu", ono to jsou většinou dost dlouhodobé diskuse, kde přichází lidi s různými postoji a baví se o tom dlouho a dlouho plus názory některých členů se berou jako rozhodující (například Mikuláš Ferjenčík a jeho plán na zvednutí slevy na poplatníka jako jednoduchého nástroje daňové progrese, myslím že to je jeho myšlenkové dítko) a zakládají to dost na různých analýzách. K tomu mi připadá, že celá strana se názorově dost de-radikalizovala poslední dobou - asi přibývající roky plus setkání s realitou možného (už dlouho jsem neslyšel nic o kopírovacím monopolu a rušení OSy, ačkoli OSA je hrozná organizace stále).\nJenže pak jim ty závěry "odborné" analýzy (kolik je u Pirátů skutečných odborníků na bezpečnost či zahraniční politiku) musí odhlasovat členská základna. A jsme zpět u davu. Navíc ...\nJenže pak jim ty závěry "odborné" analýzy (kolik je u Pirátů skutečných odborníků na bezpečnost či zahraniční politiku) musí odhlasovat členská základna. A jsme zpět u davu. Navíc mě na té straně děsí další věci, např. primárně levicově-progresivistické zaměření nebo (to je asi dědictví otců zakladatelů), představa, že většinu problémů vyřeší nějaká aplikace či jiný IT Tool.\nMyslím, že Piráty tuhle někdo velmi krásně popsal, jsou to děti voličů středo-pravicových stran, kteří mají potřebu se vyhranit vůči svým rodičům (což je ostatně v mezigeneračních vstazích běžné, proto ten levicový progresivismus) a pro které skutečná svoboda a společenská změna nenastala v listopadu 89 (půlka z nich nebyla tehdy ani na světě), ale ve chvíli kdy mobilní operátoři nabídli neomezený datový tarif za snesitelné peníze.\nNaprosto přesně popsáno.\nHlavně tu druhou část z osobní zkušenosti považuju za hrubě nepřesnou. Nechme takové věci, které nás infikovaly z amerického politického diskursu jako výrazy "progresivistismus" ...\nHlavně tu druhou část z osobní zkušenosti považuju za hrubě nepřesnou. Nechme takové věci, které nás infikovaly z amerického politického diskursu jako výrazy "progresivistismus" (to je pokrok jako špatná věc?) a zaměřme se na konkrétní problémy.\nZ Pirátů nikdo netvrdí, že nás IT nějak spasí, ale neustále poukazují na to, že roli IT a dat nikdo nerozumí, že metodiky jsou zastaralé, "obíhají lidé a ne soubory" a že nás to stojí řádově desítky miliard každý rok. Tedy, že se tady dá výrazně zvedat efektivita státní správy. Vždyť pan premiér ani nemá email, nebo co to jednou vykřikoval se zápisníkem v ruce.\nNeznám žádného voliče Pirátů (a to jich znám osobně řádově desítky), kteří by se stali fanoušky Pirátů proto, aby to "nandali rodičům". Jsou to ovšem "děti" (nyní pětadvacet, třicet a výš) z politicky aktivních rodin - my jsme třeba vyvěšovali k volbám i dva tři bannery, protože každý člen rodiny podporoval jinou stranu - kteří se vyhraňují proti korupci, klientelismu a papalášství. Nejde o datové tarify, taková analýza mi připadá velmi ponižující, ostatně ti lidé jsou většinou velmi nadaní "professionals", které tohle zvlášť netíží ale o to, že ti lidé jsou krajně nespokojení s morální kvalitou politické reprezentace - aneb jaké hemzy v novinách uvidíme příště - a o pocit, že se politika dělá s ohledem na krátkodobé sekundární cíle bez vize a bez dlouhodobých plánů. Jsou to lidé, kteří před vstupem do strany už věnovali hodně času nějaké veřejné aktivitě (kulturní akce, sociální práce) a do politiky je dostal hlavně pocit neochoty současné reprezentace a celková frustrace z bezmoci - neměli koho volit, tak založili stranu.\nA když jde o hlasování členské základny - politika ČSSD se dělá bez ohledu na členskou základnu? Jenom jedni to dělají pokoutně zatímco druzí transparentně. Ten program schvalují předem, dlouho před volbami, a každý si ho může přečíst, žádné zrady ani záhady. Je to demokratická skupina, pokud nevěříme lidem natolik, že si nemyslíme, že nedokáží vymyslet program pro stranu, tak bychom měli asi zavést diktaturu. Kdyby se začali chovat nahodile nebo tak, tak dobře ví, že by ihned zmizeli z povrchu zemského - jako v Německu. Ostatně já bych je nevolil.\nNejvětší problém Pirátů, alespoň tedy ve vztahu k otázkám obrany, je jejich názorová nečitelnost. Například ve vztahu k NATO nebo navyšování rozpočtu MO. Obecně je vidět že je to ...\nNejvětší problém Pirátů, alespoň tedy ve vztahu k otázkám obrany, je jejich názorová nečitelnost. Například ve vztahu k NATO nebo navyšování rozpočtu MO. Obecně je vidět že je to na periferii jejich zájmů, ovšem představa že o těhle otázkách budou jednou možná rozhodovat mě nenechává úplně klidným.\nAno, s touhle kritikou můžu souhlasit. Myslím že NATO je ještě dobré, mají to v programu docela jasně, ale rozpočet a koncepce, tam je to horší. Myslím si, že prostě nemají moc ...\nAno, s touhle kritikou můžu souhlasit. Myslím že NATO je ještě dobré, mají to v programu docela jasně, ale rozpočet a koncepce, tam je to horší. Myslím si, že prostě nemají moc lidí, které to opravdu hluboce zajímá, to je spojené s tím hodnocením, že jim to připadá jako okrajová záležitost, protože těch lidí fakt nemají dost (s tím, že se snaží nekumulovat a podobně). Ale nemyslím si ani, že by Piráti v současnosti měli v případné koaliční vládě měli o obranu zájem, rádi ji vymění třeba za sociální věci.\nTo je možná pravda, ale vláda rozhoduje jako kolektivní orgán.\nUž ten název strany "piráti"... Kdo si pojmenuje stranu "Zloději a vrazi"?\nTo je něco, co se řešilo více méně už od dob zakládání strany, ale myslím že dneska je už dávno vyřešená otázka.\nCo se názvu týče, tak to samozřejmě má motivaci. Možná o tom ...\nCo se názvu týče, tak to samozřejmě má motivaci. Možná o tom nevíte, ale v cca roce 2010 společně s pokusy svázat internet jako SOPA, ACTA a tak dále vznikala diskuse o autorském zákoníku, patentovém právu a transparenci, která vyústila ve vznik mezinárodního pirátského hnutí - podle stránky Pirate Bay, známého termínu pro "porušování kopírovacího monopolu", jak by se tehdá řeklo a tak dále. Tedy jméno. Dřív tu pirátskou tématiku, včetně lodí (heslo "internet je naše moře"), papoušků a šátků hodně řešili, pak jim došlo, že tím sice někoho můžou šokovat, ale nikdo je nebude brát vážně. Odstup od této symboliky také vyvolal určité kontroverze.\nLidé, kteří někdy něco na internetu stáhli ví, na co se to odkazuje. Ti, kteří ne, tak ti se budou ozývat "co to ta dnešní mládež dělá" asi i kdyby se jmenovali úplně jinak. Každopádně i když mezinárodní pirátské hnutí politicky fakticky selhalo, tak pro ČPS je už asi moc pozdě něco měnit.\nMyslím, že motivace k budování ozbrojených sil ve střední Evropě je zřejmá. Nelze připustit další pokusy o diktát z Kremlu ani z Bruselu.\nAno, jenže chybí společná platforma střední Evropy. Rakousko-Uhersko je pryč a není nic co by ho nahradilo...\nTo je dobře. To bylp takový předchúdce dnešní EU. Dva národy vladli cca 23 národům.\nBrusel sídlo NATO, nám přeci může diktovat, vždyť jsme cleny NATO.\nUpřesním - z centra Bruselu. NATO sídlí u letiště Zaventeem.\nAle to pořád Brusel.\nSlovensko nabízí Ukrajině samohybné houfnice Eva 53 nových komentářů\nL-39NG na hodnotících letech v Maďarsku 33 nových komentářů\nFrancouzské námořnictvo čeká krizových deset let 1 nový komentář\nK2 Black Panther vs. Leopard 2A7: Norsko kupuje ... 22 338×\nUkrajinský raketomet Burevij ráže 220 mm na ... 13 916×\nMaďarsko kupuje strategická dopravní a tankovací ... 10 465×\nKOMENTÁŘ: Tápání nad francouzskými houfnicemi ... 9 060×\nNa východě Ukrajiny se stále argumentuje řečí ... 6 378×\nJak Rusko prohrálo ve druhé Karabašské válce 35 145×\nSoučasnost a budoucnost polského tankového vojska 28 868×\nUkrajina poptává české houfnice DANA M2 ráže 152 ... 27 523×\nTanky s umělou inteligenci: Řetězec ničení potrvá ... 24 531×\nBitevní letoun A-10 Warthog zůstává a dostane nové ... 23 769×\nPsi a Survival výcvik


Modré dámské sandály na jehlovém podpatku | Baťa.cz\nModré dámské sandály na jehlovém podpatku\nDámské sandálky z řady Red Label jsou inspirované nejnovějšími trendy, díky jejich nadčasovosti je však unosíte několik sezón. Decentní pásek okolo kotníku podtrhne krásu ženských nohou. Podpatek skvěle lichotí postavě a díky světle modrému odstínu se boty snadno kombinují s jednobarevnými i vzorovanými outfity. Tento šik kousek je ideální volbou do města i na večírek.\nČíslo artiklu: 769-9626 Značka: Barva: modrá Výška podpatku: 9 cm Výška obuvi: 17 cm


Stezka Fláje povede po hřebenech Krušných hor, nahradí zavřenou oboru - iDNES.cz\n13. září 2016 8:01, aktualizováno 8:01\nNová naučná stezka už brzy protká hřebeny Krušných hor. Turisty zavede k vodní nádrži Fláje, její součástí bude i řada sportovních a poznávacích prvků.\nJedním ze zástupců v soutěži je vodní nádrž Fláje. | foto: Ondřej Bičiště, MF DNES\nNaučnou stezku Fláje vybudují Lesy České republiky. Má se stát alternativou k flájské oboře, kterou státní podnik pro veřejnost uzavřel v roce 2013 kvůli nepořádku a plašení zvěře (psali jsme o tom zde).\n„S přípravou nové stezky jsme začali už loni, kdy vznikla studie. Na práce v terénu dojde ještě letos,“ říká krajský ředitel Lesů ČR Zdeněk Růžek.\nStezka povede z Louček na Dlouhou Louku, poté turisty zavede podél obory k flájské přehradě a odtud zamíří po jižním břehu na Klíny. Většina stezky bude vhodná pro cyklisty, pouze pro pěší však bude odbočka na Loučnou.\nLetos přijde na řadu první etapa, a to úprava současných lesních cest mezi Litvínovem a vodním dílem Fláje.\n„Cesta Jezdecká tak bude nově asfaltová,“ přiblížil proměnu Růžek s tím, že součástí této stezky bude i odbočka na vrch Loučná, která ve svém dolním úseku získá štěrkový povrch.\nSedm kilometrů nových úseků\nV dalším roce pak přijde na řadu vybudování nových úseků budoucí stezky, kterých bude celkem 7 kilometrů. „Náklady na celou stezku se vyšplhají na 20 milionů korun,“ upřesňuje ředitel Lesů ČR.\nNa nové lesní stezce nebudou chybět třeba dřevěné houpačky, šlapadla nebo odpočívadla, ale i tabule s informacemi o místní fauně, flóře či geologii.\nTuristé se budou moci po flájské stezce projít nebo projet už příští rok. „Před letní sezonou ji však otevřít nestihneme,“ upozorňuje Růžek.\n„Možná až v průběhu letní sezony nebo teprve na podzim. Všechny detaily na stezce pak doladíme až v roce 2018,“ dodává krajský ředitel Lesů ČR.\nTémata: Fláje, Krušné hory, stezka, Naučná stezka, hřeben, Loučka, Dlouhá Louka, Litvínov, Ústecký kraj, práce, Lesy České republiky\nNový česko-německý projekt představí vzácnou technickou památku v Krušných horách: Flájský plavební kanál, který v 17....\nFlájská obora založená Valdštejny už v 18. století dosud byla v létě průchozí pro pěší i cyklisty. Letos ne, lidé totiž...\nVíce z nabídky 4 431 nemovitostí


(60) Řekni mi, co jsi dnes dělal/a? + otázky – Slowczech\nDnes je sobota. Bylo moc hezké počasí celý den. Řekni, jaký jsi měl den/nebo jaký jsi měla den? A co jsi dělal/nebo dělala?\nJá jsem měla fajn den. Ráno jsem si zasportovala a potom jsem si u snídaně četla knihu. Moc ráda čtu knihy! A protože má kamarád zítra narozeniny, jeli jsme mu koupit dárek. Koupili jsme ploutve a šnorchl na potápění!\nV poledne přijela rodina. Společně jsme se naobědvali – vařili jsme indické samosy, kuřecí nugetky a salát. Nejlepší byl ale dezert: čokoládový koláč bez mouky, mňam. A potom jsme vyrazili do botanické zahrady – mají tam mnoho tropických rostlin. A také velký park s prehistorickými rostlinami. Lidé si sem chodí odpočinout/relaxovat.\n*vyrazit do města, vyrazit do kina, vyrazit na pivo – Vyrazili jsme s kamarády do restaurace.\nOTÁZKY pro tebe 🙂\nJaký byl včera den podle textu?\nKdo má zítra narozeniny?\nJaký dárek jsme koupili?\nV kolik hodin přijela naše rodina?\nProč lidé chodí do parku v botanické zahradě?\nPrevious Post:„Nekupuj zajíce v pytli!“\nNext Post:(61) Co je burčák?\n1.Já jsem měla fajn den.\n2.Má kamarád zítra narozeniny.\n3.Koupili ploutve a šnorchl.\n5.Lidé si chodí\ndo parku v botanické zahradě\nANo, včera byl fajn den 🙂


Drhání, macramé - úvod\nMacramé (většinou se odvozuje od arabského muharram = mřížoví) označuje starou textilní techniku. Staré české slovo drhat znamená vázat uzlíky. Když si uvědomíme, jak a co se těmito technikami vyrábí, zjistíme, že v našich krajích se prakticky jedná o synonyma, obě techniky splývají.\nCo se vlastních uzlů týká, nepoužívá se jich mnoho, prakticky všechny jsou známé z jiných oborů - mnohdy však mají svá vlastní jména. Pro tento obor je však unikátní řazení mnoha uzlů za sebe nebo vedle sebe a jejich kombinování. Jedná se o výrazně tvůrčí proces a každý výrobek je obrazem invence svého autora. To je rozdíl od uzlování, kdy všichni vazači, pokud uváží tentýž uzel, uváží totéž - stejně to vypadá (v tom lepším případě) a vazba má stejné vlastnosti.\nVázání uzlů je při drhání pouze nástroj k dosažení cíle, ne cíl vlastní. Uzly jsou jenom základ, základní stavební materiál. Kromě vázání uzlů je třeba zvládnout i výtvarnou stránku pro vytvoření konečného výrobku. Všechna práce by měla začít vytvořením jednoduché představy o velikosti, tvaru a funkci výrobku. Pak přijde na řadu detailní rozkreslení a ve složitějších případech ještě rozkreslení detailů. Při tom všem je musíme brát v úvahu své znalosti a zručnost, zda dokážeme navržený postup také realizovat. Proto je dobře znát více způsobů zahajování vazby, způsoby zavěšení, přidávání vláken, zavádění nových vláken (a "nastavování"), ubírání vláken, zakončení drhaných výrobků.\nPři drhání používáme také některé speciální pomůcky:


Konec demokracie? Snad ještě ne. Ale už je čas klást si šťouravé otázky |\nHomePolitikaKonec demokracie? Snad ještě ne. Ale už je čas klást si šťouravé otázky\n09/03/2022 Politika 14\nDemokratické státy dlouhodobě trpí řadou problémů, od bobtnající státní správy, přes rostoucí zadluženost až po krizi důvěry v politiky a státní instituce. Nenastal čas, abychom si ohledně demokracie začali klást šťouravé otázky?\nDemokracie (dnes módně s přívlastkem liberální), představuje v západní společnosti jedno z nejposvátnějších dogmat. Je považována za synonymum společenského pokroku, o její naprosté nezbytnosti a všeobecné prospěšnosti se ve slušné společnosti nepochybuje. Mlčky se předpokládá, že její zavedení je přínosem pro kteroukoliv zemi na světě, takže když se USA rozhodne vojensky intervenovat v Iráku, Libyi, Sýrii nebo Afghánistánu a demokracii tam nastolit, málokdo ze západních politiků či novinářů byť i jen pozvedne obočí.\nJenže nelze přehlédnout, že politický model demokracie trpí řadou dlouhodobých objektivních problémů. Nemluvě o tom, že mnohé současné trendy v liberálně demokratických zemích jsou nejen vysoce znepokojivé, ale i ekonomicky neudržitelné. Co mám na mysli? Například následující:\nStátní správa tloustne\nNa počátku 20. století představovaly vládní výdaje v západních zemích typicky 10-15% HDP, o století později už 40-60% HDP (zdroj). Počet státních zaměstnanců se od počátku 20. století v mnoha západních zemích zvýšil přibližně šestkrát (zdroj, zdroj, zdroj).\nDaně jsou stále vyšší\nVe většině západních zemí za posledních sedmdesát let rostla míra zdanění fyzických osob, zatímco míra zdanění kapitálu víceméně stagnovala (zdroj, zdroj). Jinými slovy, lidé přispívají na chod demokratického státu čím dál tím více, zatímco firmy v lepším případě stále stejně.\nVlády se topí v dluzích\nVýše státního dluhu Eurozóny i USA strmě roste minimálně od r. 2007 (zdroj). Covid zadluženost dále akceleroval, hrubý konsolidovaný vládní dluh EU překročil už na konci roku 2020 dříve nepředstavitelnou hranici 90% HDP (zdroj).\nRoste (byť ne všude) příjmová nerovnost\nV USA v průběhu let 1979-2016 se příjmy horních 5% domácností zdvojnásobily, zatímco příjmy ostatních domácností vzrostly jen o čtvrtinu (zdroj). V Německu za stejné období vzrostl podíl příjmů horních 10% obyvatel na příjmech celé populace z 23,3% na 29,6% (zdroj). Obdobná je situace v UK (zdroj), Kanadě (zdroj) i u nás (zdroj). Naopak ve Francii za stejné období příjmová nerovnost mírně poklesla (zdroj). Celkově se však dá říci, že ve většině západních států nejbohatší stále více bohatnou, zatímco ostatní chudnou.\nPolitický lobbying je na vzestupu\nOdhaduje se, že v EU působí 25-30 tisíc lobbistů (zdroj), z nichž 7500 je akreditovaných Evropským parlamentem (zdroj). Na vzestupu je zejména korporátní lobbying (zdroj). V USA je situace ještě horší: celkový počet lobbistů se odhaduje až na 100 tisíc (zdroj), z toho plných 11 200 je oficiálně registrovaných (zdroj). V r.2020 se výdaje za lobbying v USA vyšplhaly takřka na miliardu dolarů (zdroj).\nLidé přestávají chodit k volbám\nVolební účast na volbách do parlamentu v mnoha západních zemích kontinuálně klesá. Např. ve Francii od r. 1956 klesla účast na parlamentních volbách z 82,6% na mizerných 48,7% v r.2017 (zdroj). Tentýž trend lze sledovat i v jinak vzorném Německu: od r.1972, kdy byla účast neuvěřitelných 91,1%, volební účast klesla na dnešních 76,6% (zdroj). Tento trend se týká se v posledních 30 letech většiny etablovaných demokracií (zdroj). Ve východní Evropě je problém klesající volební účasti ještě markantnější. Průměrná volební účast v parlamentních volbách ve skupině zemí Bulharsko, Rumunsko, ČR, Slovensko a Rumunsko klesla během období 1991-2021 z 82,4% na 53%. Tomuto trendu se vymykají Polsko a Maďarsko — dle EU autoritářské režimy — kde volební účast roste nebo se drží na úrovni okolo 70% (zdroj). Zvláštní náhoda, nemyslíte?\nLidé nevěří politikům a ztrácejí důvěru i v demokracii samotnou\nLiberální demokracie se potýkají s klesající důvěrou lidí v politiky a dalšími, souvisejícími problémy. Roste názorová polarizace mezi voliči, zvyšuje se počet zemí s „populistickými“ lídry, čím dál tím více lidí hlasuje pro „populistické“ strany (zdroj). V USA si 64% lidí myslí, že demokracie je v krizi a může zkolabovat (zdroj). Za Covidu se nedůvěra lidí v demokratické politiky, včetně globálních lídrů, ještě prohloubila (zdroj).\nLidé nevěří médiím\nDůvěra v mainstreamová média—která, jak říká klasik, mají být hlídacími psy demokracie—rok od roku klesá (zdroj). Takřka polovina občanů západních zemí má dnes pocit, že vláda a hlavní média přímo rozdělují společnost (zdroj). Nepřehlédnutelné toto rozdělování bylo zejména v souvislosti s informováním o Covidu.\nPolitici kašlou na lidi\nNedůvěra veřejnosti a politiků je vzájemná. Jak moc politici pohrdají svými voliči a jak moc se jim zároveň cítí být nadřazeni, na tvrdých datech nezměříme. Stačí se, nicméně, pozorně rozhlížet a arogance demokratické moci nám nemůže uniknout. Když Irsko zamítlo v 2008 v referendu Lisabonskou smlouvu, tlak EU na zopakování referenda byl enormní. Irští občané sice svou vůli vyjádřili poměrně jednoznačně, jen to prostě nebyla ta správná vůle. Slovní spojení „Brexit + stupid“ dá v Google na 8,5 milionů výsledků vyhledávání, neboť média i politici se dodnes předhánějí v tom, kdo tu hloupou a iracionální britskou veřejnost, která rozhodla, jak rozhodla, nejvíce setře. O elitářství a demokratickém deficitu EU se otevřeně píše i v seriózních časopisech.\nI u nás se to příklady více či méně otevřeného pohrdání voliči jen hemží. Když Piráti v rozporu se svými předvolebními sliby v koaliční dohodě bez skrupulí odkývali zvýšení počtu ministerstev a místopředsedů sněmovny, stejně jako odmítali řešit kumulaci funkcí, zklamání jejich voličů na sociálních sítích by se dalo krájet. Když se poslanec STAN Jan Farský chystal zmizet hned po svém zvolení na půlroční odbornou stáž do USA, aniž by ho vůbec napadlo se vzdát svého mandátu, rozhořčení veřejnosti nešlo přehlédnout. Ale když naopak tisíce naštvaných občanů zahltili poslancům emailové schránky protesty proti novele pandemického zákona, poslanci si stěžovali médiím, že je lidé šikanují. Vypadá to, že najít politika, který chápe a ctí, že politika je veřejná služba a že on sám je de facto zaměstnancem voličů, je jako hledat příslovečnou jehlu v kupce sena.\nTakže si to shrňme…\nLiberálně demokratické vlády jsou čím dál tím nákladnější, usurpují si čím dál tím větší moc, jdou čím dál tím více na ruku korporacím a masivně se zadlužují na úkor většiny populace. Zároveň čím dál tím více ztrácejí důvěru voličů, a to dokonce do té míry, že svými kroky diskreditují myšlenku demokracie jako takovou. Výsledkem je hluboké odcizení veřejnosti a politických elit, které už se nikdo nenamáhá zastírat. A tohle všechno jsou, prosím, trendy, které se větší či menší míře postihují většinu (liberálně) demokratických států.\nZjevně tedy jde o zákonité tendence liberální demokracie jako takové, nikoliv o náhodný problém nebo přechodnou indispozici konkrétní vlády. Myslím si proto, že je nejvyšší čas zbavit demokracii jejího posvátně-ideologického nánosu a začít si ohledně ní pokládat kritické otázky. Tím, prosím, ani náhodou nechci říct, že si demokracie nevážím, že nejsem vděčný, že v ní žijeme, a že myšlenkově nějak tíhnu k totalitě. Myslím tím pouze a jen to, co vám řekne každý psycholog: reflektovat a změnit k lepšímu můžeme jen to, s čím se přestaneme ztotožňovat. Jsme-li s nějakým chováním, emocí nebo hodnotou „srostlí“, pak jsme ve vztahu k ní nesvobodní a nemáme potřebný odstup na to, abychom ji mohli chápat v souvislostech. Tím méně máme energii hledat a nalézat nová řešení. Cesta ke změně čehokoliv, co nefunguje nebo nefunguje dobře, se otevírá teprve tehdy, když se pro nás dotyčná záležitost stane „objektem“, když se na ni dokážeme podívat „zvenku“. Viz např. podcast se známou koučkou Jeniffer G. Berger.\nUvědomuji si, že už jen připustit, že by demokracie nemusela být dokonalá a že je třeba začít se seriózně zamýšlet, jak ji zlepšit, je v podstatě rouhačské. Naštěstí ale nejsem sám, kdo takto přemýšlí. Myšlenkového spojence jsem našel v osobě belgického historika, spisovatele, vysokoškolského profesora a děkana United Business Institutes, pana Christophe Buffin de Chosala. Ve svém bestselleru nazvaném, příslovečně, The End of Democracy (Konec demokracie), si profesor Buffin de Chosal klade řadu provokativních otázek. Například:\nJe moudré nechat o vysoce odborných záležitostech v čím dál tím provázanějším světě rozhodovat volené neodborníky? Za jakých podmínek je univerzální hlasovací právo rozumnou cestou k „nejlepšímu výsledku“ tedy k všeobecnému blahobytu? Vede parlamentní demokracie automaticky k maximalizaci společenského blahobytu, nebo pouze a jen k osobnímu obohacení politiků? Můžeme se spoléhat na to, že ideové soupeření levice a pravice nás navždy ochrání před politickými extrémy? Nekonvergují demokratické země zákonitě v dlouhodobém časovém horizontu k podobnému cílovému stavu, a pokud ano, odpovídá tento stav našim představám? Je demokracie skutečně protikladem totalitních režimů, anebo sama k totalitě zákonitě směřuje, jakkoliv pomalu a nepozorovaně? Co za středověkých monarchií fungovalo lépe než v demokracii a z čeho bychom si mohli vzít inspiraci? Co demokracie a korupce? Jaká je budoucnost demokratických států ve vztahu k posilování Islámu a ekonomickému vzestupu Číny?\nPokud stejně jako já vnímáte, že krize demokracie je reálná a nebojíte se myšlenkově vkročit do neprozkoumaných vod, zmíněnou knihu profesora Buffin de Chosala velmi doporučuji. Vězte, že pan profesor si servítky rozhodně nebere. K některým jeho myšlenkám se plánuji vrátit v dalších článcích.\nŠtěpán Čábelka, blog\nKonflikt na Ukrajině prohloubí i existující čipovou krizi, je klíčovým producentem nenahraditelného plynu\nTalleyrand,Kissinger a Lavrov.Takhle má vypadat první liga ministrů zahraničí.Představa,že by se měla extraliga Lavrov bavit s tím naším bachratým ňoumou z Černínského paláce je až švejkovsky směšná.\nžid Kissinger bylo hutné zlo. Současný stav je výsledkem i jeho činnosti.\nJenomže liberální demokracie je ušlechtilý podvod korporátních fašistů. Leckteří pseudo demokratičtí politici jsou sluhové banksterů. Lobbisté jsou jejich zaměstnanci. Hlavní sdělovací prostředky také ovládají.\nIvan David, europoslanec: Skoro všichni politici neruské Evropy jsou jen pimprlata, která slouží cizí moci …\nCo může vést tyto atrapy politiků k takovému sebeobětování, vlastně obětování občanů jejich zemí? Dá se to vysvětlit jen loajalitou k „jednotě“, která je jen stádností. Proč jsou takoví, a co vede voliče k tomu, aby se nechali zastupovat škůdci? V podstatě není na výběr. Manipulace davy dospěla k vyšší vědecké úrovni a zmizela různorodost médií,“\nUž jsem to kdysi kdesi psal. Rozhodovat by měli odborníci s odpovídajícím a NEZPOCHYBNITELNÝM vzděláním a erudicí. A jenom z takové množiny lidí by se následně losoval lichý počet ODBORNÍKŮ! Ne Kubků ,ne Me(nsesáků). Takovýto orgán by v době míru vydal DOPORUČENÍ k dané problematice a poté by se v REFERENDU rozhodlo zda je odborný náhled i přijatelný pro běžnou populaci. Myslím že toto by byl jeden z možných způsobů jak zachovat demokracii a zároveň maximálně omezit tzv.lidský faktor. Vždy totiž budou lidé kteří budou parazitovat a kořistit na zbytku společnosti. Naším úkolem jehledat cesty jak jim manévrovací pole co nejvíce zůžit. A jeden z těch kroků je dúvěryhodná minulost. Kus poctivě odvedené práce za dotyčným a i jeho morální kredit. Vzdělanost a praxe v daném oboru. Hezký den všem svobodným lidem přeje Červený Jiří ,,Jiruna“\nVítejte mezi živé Jiruno\nDalo by se to opravit….\n– demokracie je možná jen v národě, mezi lidmi jednoho etnika a jedné kultury, proto NÁRODNÍ STÁT\n– v demokracii má mít hlavní slovo démos – lid. Proto REFERENDA. Co nejhustěji.\n– v demokracii má politik sloužit lidem. Proto ODVOLATELNOST POLITIKÚ\nNo a hlavně – ve skutečné demokracii se může mluvit a hlasovat o všem. Není zakázaných myšlenek a názorů. Po hlasování se pak provede to, co chce většina. Bez ohledu na mínění pokrokového lidstva, neziskovek, ječících menšin a dalších škůdců.\nNE tzv liberální demokracii, ANO demokracii skutečné.\nZní to dobře….\nToz abysme to jeste stihli. Jenze ja uz vidim, ze ten Fiala bude vsechno hazet na valku a na kovid. Presne v duchu hesla eu. ‚naklady a dluhy sdilejme, zisky ale ne.‘\nDemokracie s privlastky neni demokracie. Pokud je privlastkem ‚liberalni‘, tak si rikam, k cemu vlastne chodime k volbam. Kdyz liberalove prosazuji zajmy mensin. Dyt je to oxymoron asi tak stejny jako ‚povinna solidarita‘.\nNase vlada plni zadani, kdyz nevi, jede si pro noty. Tim jak tlacili pandu2, mi to prijde, ze to chteji stihnout v limitu\nObavam se, ze cilem je uplny rozvrat, chudoba, hlad, nemoci a (0bcanska)valka. A ti co zbudou, budou tak naredeni, ze uz nebudou staty, ale jeden velkej koncentrak s jedinou evropskou vladou.\nInkluze nici mladez, ted nam seberou auta, abychom je vymenili za tezitka bez dojezdu, zaroven s tim nam berou maso. Bez masa jen na soje, je clovek bez rozhledu, bez cile a bez vlastni hlavy a bez protestu, hodne veci mu nevadi. Pak je na rade hotovost. To, ze uz se podnikaji kroky, to je videt uz ted. Proc by jinak bankomaty meli v sobe moznost vkladat hotovost? Kouzlo programovatelne digimeny laka vsechny, kteri maji touhy typu ‚kdyz ja nejim maso, tak ho nebudou jist vsichni.\nJa bych uz rad vyvetral.\nAutor si plete demokracii a svobodu. Bohužel, tuhle vládu, která omezuje svobodu projevu si lidé demokraticky zvolili. Mimo jiné i proto, že většinová média omezovala přístup ke svobodným informacím a bránila rovnému přístupu lidí s „nepohodlnými“ názory do těchto médií a takové lidi resp. politiky dehonestovala. (Demokraticky zvolenými vládami byly i vláda komunistů K. Gottwalda v r. 1946 v ČSR nemluvě o vládě německé ve 30. letech 20. stol.)\nDemokracie, ať s přívlastkem nebo bez, vede k socialismu, socialismus vede k diktatuře, diktatura vede k ekonomickému krachu. (Liberální) demokracie dnes není v krizi, je zákonitě v příslušné etapě svého vývoje.\nZákladem potíží je, že nežijeme v demokracii, ale v „liberální demokracii.\nA to je obrovský rozdíl:\n– v demokracii se může o čemkoli hlasovat a pak se udělá to, co si přeje většina\n– v liberální demokracii nelze o některých věcech ani mluvit (korektnost, „diskriminace“, urážlivost menšin…)\n– o jiných věcech nelze zase v libodemo hlasovat (protože mezinárodní smlouvy, závazky, lidská práva, evropské hodnoty…)\nTakže jak na opravdovou demokracii? Návratem ke klasice. Každý může cokoli navrhnout. Lid o tom může za stanovených podmínek hlasovat (referendum). A pak se udělá to, co se odhlasovalo. A co že lidská práva, menšiny, mezinárodní závazky…? Nas…!!! Však víte.\nPak může být líp.\nAž donedávna bylo nejvíce slyšet ječení kremlobotů na webech, šířících kremelskou propagandu …!\nNic vám nebrání,Frigo z mála,vyadřovat se tišeji.\nA vy, „z mnoha“, jste někde slyšel můj verbální projev (že hodnotíte jeho hlasitost), a navíc, že bych někdy obhajoval či šířil kremelskou štvavou propagandu?


Antidekubitní Matrace Hrazené Vzp ⚡ ⇒【2022】\nNabídky antidekubitní matrace hrazené vzp! Dnes je váš šťastný den, protože jsme pro vás našli ty nejlepší produkty za nejlevnější cenu. Neztrácejte čas hledáním výrobků pro antidekubitní matrace hrazené vzp, protože my už jsme to udělali za vás. Nyní už nemáte žádnou výmluvu, proč nakupovat, aniž byste opustili svůj domov.\nKde koupit Antidekubitní matrace hrazené vzp?\nČasto kladené otázky Ano, to je možné. Pokud je zařízení odpojeno od proudu, nastavení je zachováno. Jakmile elektřina znovu proudí, zařízení začne fungovat. To se liší od digitálně řízeného antidekubitní matrace hrazené vzp, které jsou v pohotovostním režimu pouze při obnovení napájení.\nOdpařovač nemůžete ovládat v dětském pokoji bez dohledu. Nejen, že je zvědavost těch nejmenších zkázy, nedostatek opatrnosti může také způsobit, že se dítě zraní. Protože zařízení také rychle poskytuje větší vlhkost vzduchu v malých místnostech, obsah ve vzduchu opravdu nezůstává konstantní, ale znovu a znovu kolísá. Jako antidekubitní matrace hrazené vzp v dětském pokoji jsou proto výparníky pouze omezené. Odpařovač od Beurer by proto měl být zakoupen s vhodným nožem pro vlhkost vzduchu a neměl by být provozován bez dozoru, i když je podle výrobce vhodný pro dětský pokoj.\nFunkce automatického vypnutí: Mnoho antidekubitní matrace hrazené vzp má funkci automatického vypnutí. Po dosažení požadované vlhkosti vzduchu v místnosti nebo nízké hladiny vody se zařízení automaticky vypne. Tím je zajištěna větší bezpečnost během používání a vylučuje poškození.\nKoupit Antidekubitní matrace hrazené vzp\nCeny Antidekubitní matrace hrazené vzp\nSrovnání Antidekubitní matrace hrazené vzp\nvrchní matrace 110x200\nprostěradlo na vysoké matrace 180x200\nspaní na zemi bez matrace\nmatrace na rozkládací postel


Čelůstka skončil v Trabzonsporu, má namířeno do Serie A – ČT sport – Česká televize\nČelůstka skončil v Trabzonsporu, má namířeno do Serie A\nPraha - Obránce Ondřej Čelůstka po třech letech končí v Trabzonsporu. Pětadvacetiletý fotbalista, který v minulé sezoně hostoval v Sunderlandu, kvůli omezení počtu cizinců na soupisce ukončil s tureckým klubem smlouvu a nyní by mohl zamířit do Itálie. "Je to otázka příštích dní. Rýsuje se Serie A, ale nechci to zakřiknout," dodal.\nKromě Čelůstky v Trabzonsporu skončilo dalších šest hráčů, všichni doplatili na příchod zahraničních posil a omezený počet cizinců na soupisce. "Bylo to rychlé. Po soustředění jsem se stavil na dva dny domů, a když jsem přiletěl do Turecka, řekli, že nemůžu trénovat s prvním týmem," uvedl.\n"Tak trochu se to dalo čekat. Kvóta zahraničních hráčů v základní sestavě v turecké lize se snížila ze šesti na pět a mezitím, co jsem byl v Anglii, přišli Malouda, kapitán Steauy Bukurešť Bourceanu a na můj post Bosingwa," přidal obránce s jedním reprezentačním startem.\nObránce Slavie Čelůstka patří definitivně Trabzonsporu 25. července 2011\nČelůstka odchází na roční hostování do Sunderlandu 11. srpna 2013\n"Nový kouč Halilhodžič si po soustředění přivedl další tři cizince a pravděpodobnost, že bych hrál, byla malá. Chvilku jsme se bavili s manažerem a raději jsem rozvázal smlouvu," prohlásil Čelůstka, který měl v Turecku kontrakt ještě na dva roky.\nTeď Čelůstka trénuje s Olomoucí a měl by zamířit do Itálie. Nedávno to přitom vypadalo, že by si mohl vyzkoušet německou Bundesligu. "Začíná už za týden a všechna místa jsou obsazená. Uvolnit by se mohlo leda, kdyby se někde zranil pravý obránce. Přitom se zdálo, že by to mohlo vyjít v červnu. Jednal jsem s Freiburgem, vypadalo to, že jdou po mně, ale otočilo se to a dali přednost druhému. Takový je fotbal," uzavřel.


Pražské Divadlo Archa se otřáslo pod corovou náloží v režii Fall From Everest – MonsterMusic\n1.8.2020 Jan Urbánek Fotoreportáže 0\nFall From Everest - Divadlo Archa, 2020 | Foto: Jan Urbánek, MonsterMusic\nPo vynucené koncertní pauze se kulturní život pomalu, ale jistě vrací k normálu a důkazem toho byl páteční večer v pražském Divadle Archa. To pohltily zvuky pravděpodobně toho nejtvrdšího, co na české hudební scéně najdete. V hlavní roli se na pódiu předvedli coroví Fall From Everest a o kvalitní podívanou se postarali také emo nováčci Lighthouse Keeper nebo ostřílený mořský vlk a básník Velkatlusta0.\nCelý večer odstartovala pražská partička, jež si nechává říkat Lighthouse Keeper. Příchozím, kterých bylo v sále zatím bohužel pomálu, začala hned od prvních tónů servírovat pořádnou nálož ema a hardcorových tónů. Zpěvák kapely Oli se chvílemi sice potýkal s hlasovými problémy, ale fanoušci si tím rozhodně nenechali zkazit zážitek a plní emocí mladíky povzbuzovali po celou dobu jejich setu.\nČtěte také: TIP REDAKCE: 5 alb, u kterých se vyplatí deluxe edice\nPo krátké pauze se pak na pódiu zjevil depresivní básník dnešní generace Velkatlusta0. Vystoupení místy připomínající stand-up publikum konečně vyburcovalo k pohybu a oblíbenou skladbu Rybíz zpívalo už i celé Divadlo Archa. Velkatlusta0 ovšem předvedl velmi vyrovnaný set, a tak nechyběly ani melancholické až depresivní songy jako třeba Krky nebo Rituál z jeho nejnovějšího alba Kráčíme skrze sklo.\nZlatým hřebem večera pak byla kapela Fall From Everest, díky které se tato corová noc plná skvělých muzikantů vůbec mohla uskutečnit. Příchozí byli také jedni z prvních, jež si mohli vychutnat nový klip skupiny ke skladbě gasoline, ready!, který se v průběhu večera promítal v malém sále. Fall From Everest nejsou žádní nováčci, jejich působení na pódiu je velmi sebejisté a ani po hudební stránce jim není co vytknout. Nejen díky přizvaným hostům a pořádné dávce energie, kterou do fanoušků tlačili, se v pátek večer postarali o nezapomenutelný zážitek.\nText: Tereza Šnajdrová\nFoto: Hradecký Letokruh – Kapitán Demo, Mirai, Ben Cristovao a Marek Ztracený, 25. 7. 2020, Hradec Králové\nDan Bárta s kapelou Alice vystoupili na festivalu DejVícePraze\nMistr improvizace Tomáš Klus rozdával radost v Ledárnách Braník


Všechny kategorie > Ubytování > Hotely > Hotel **** > HOTEL KAŠPERK\nHotel Kašperk se nachází v šumavském městě Kašperské Hory. Je to půvabné horské městečko usazené v náruči šumavských kopců. Jeho malebnost umocňuje náměstí orámované historickými domy, jehož dominantou je kromě radnice právě zrekonstruovaný hotel Kašperk. Dalo by se říci, že podtrhuje líbivý vzhled náměstí. Neopakovatelnou atmosféru místa tvoří prolínání historie, umění a panenské přírody. Nechte se unášet podmanivou krásou hlubokých lesů, nespoutaných řek, rozlehlých luk a mohutných kopců kde zátiší dala vzniknout pověstem o skřítcích střežících zlato ve štolách, divoženkách tančících po loukách v blízkosti jezer, černých rytířích u hradu Kašperk a mnoha dalších. Načerpejte sílu z léčivých studánek, míst zázraků a nespoutané přírody. Nechte na sebe působit magii míst spojených s keltskou kulturou. Náš hotel fantazii, přírodě a dobrodružství prostor dává.\nPokoje - HOTEL KAŠPERK\nGastronomie - HOTEL KAŠPERK\nOkolí - HOTEL KAŠPERK\nNáměstí 3,Kašperské Hory 34192\nHOTEL KAŠPERK - galerie\nHOTEL KAŠPERK - Hodnocení\nVýborné!! Vynikající a vstřícný přístup personálu. Naprostá spokojenost. Byl jsem tam již třikrát, pořád stejný vysoký standard.\nSe službami, čistotou i přístupem personálu jsme byli naprosto spokojeni. Budeme se rádi vracet.\nCestujeme hodně a můžeme proto hodnotit, že celková úroveň hotela převyšuje standard podobných evropských zařízení. Zvlášťe kromě velmi dobrých služeb a příjemného a ochotného personálu oceňujeme moderní a velice vkusné vybavení všech hotelových prostor a čistotu.\nPersonál veľmi ochotný a prívetivý. Pobyt bez problémov. Hotel v peknom tichom malebnom mestečku. Pekná turistika na hrad Kašperk.\npobyt měl jedinou vadu: propojení hotelu s bazenem vede otevřeným prostorem. V zimě riziko nachlazení dětí. Jinak vše O.K.\nS pobytem jsme byli maximálně spokojeni. Personál hotelu byl neuvěřitelně vstřícný a ochotný. Hotelový pokoj vkusně a luxusně zařízený, bazén bezvadný. Děkujeme za moc hezkou dovolenou.\nVynikající a skutečně milý perzonál, který se aktivně snaží uspokojit. Otevření bazénu dříve nečinilo potíž, internet na pokoji funkční.\nPrvotřídní obsluha a komunikace, výborní kuchaři - špičková úprava jídel.\nTento hotel můžu doporučit.Pěkný pokoj, kde najdete vše co potřebujete, akorát inetrnet nám na pokoji (v prbním patře) nefungoval. Volně dostupný pěkný bazén s masážními prvky.Úschovna na kola a lyže. A velmi dobrá kuchyně, akorát pivo nic moc (Plzeň,Gamrinus).Snídaně velmi bohaté - vše na co si vzpomenete.\nvelmi ochotnej personál,dobrá kuchyně,cenová dostupnost


Památky v regionu | Budějovicko sever Památky v regionu | Budějovicko sever\nDominantou celého mikroregionu a největším turistickým magnetem je bezesporu zámek Hluboká, jenž nahradil dřívější gotický hrad. Za více než sedm století své existence prošel velmi složitým vývojem a jeho podobu více či méně poznamenalo čtvero hlavních přestaveb.\nPůvodní hrad byl založen v první polovině šedesátých let 13. století na výrazném ostrohu zdvíhajícím se 83 metry nad hladinou Vltavy. Původní hrad Hluboká se svým stavebním typem řadil mezi charakteristické projevy přemyslovské hradní architektury. Náležel totiž k tzv. hradům s obvodovou zástavbou, což v praxi znamená, že veškeré obytné i hospodářské stavby se soustředily podél obvodu areálu. Dispozice se přizpůsobila protáhlému tvaru staveniště. Obě delší strany lemovala obytná křídla, která mezi sebou svírala obdélné nádvoří. V čele tohoto hradního jádra se tyčila vysoká okrouhlá věž, před níž byl ještě prostor obklopený hradbou.V druhé polovině 15. století bylo opevnění výrazně posíleno.\nV roce 1562 získal hlubocký hrad Jáchym z Hradce, jenž brzy poté začal se stavebními úpravami. Hrad byl postupně přestavován do zámecké podoby v letech 1563 – 1594.\nV druhé polovině získali starý renesanční a stále ještě mohutně opevněný zámek Schwarzenbergové, kteří postupně celý zámek přestavěli do dnešní podoby. Roku 1707 došlo k rozšíření renesanční kaple, byly staticky zajištěny a vyspraveny zdi, rozebrány stropy v sálech, srovnány budovy renesančního zámku soustředěné do stejné výšky kolem třetího nádvoří apod. Většina stavebních prací byla dokončena v roce 1715, na třetím nádvoří se budovalo až do roku 1728. V polovině 18. století se začalo s bouráním starého opevnění a byla provedena parková úprava.\n2. ledna 1840 se počalo na jihovýchodní straně s bouráním starého zámku, na němž se podílelo zhruba 300 dělníků. Výstavba nového zámku trvala až do roku 1871. Při přestavbě zmizel téměř beze zbytku celý barokní zámek, v letech 1844 – 1847 také hospodářské a administrativní budovy v předzámčí, třetí zámecké nádvoří se studnou hlubokou 125,77 metru bylo zastavěno schodišťovou halou. Zůstaly jen gotické základy Eleonořiny věže a renesančně klenuté prostory v přízemí. Dne 19. července 1871 rakouský korunní princ Rudolf zasadil závěrečný kámen, čímž byla přestavba dokončena. Vznikl tak objekt o 140 místnostech, s jedenácti věžemi (hlavní se tyčí do výše 60 metrů) a baštami. Zařadil mezi další novogotické zámky, které vznikaly tou dobou v Čechách a na Moravě.\nPo druhé světové válce nedošlo k navrácení schwarzenberského majetku a tudíž ani hlubockého zámku, ale nadále zůstala tato památka přístupná veřejnosti. V roce 1975 byla zprovozněna obřadní síň v upravené zámecké kapli.\nVýklad návštěvníkům podává několik stálých průvodců, vedle češtiny se provádí i ve vybraných světových jazycích.\nŽidovská synagoga a židovský hřbitov v Hluboké nad Vltavou\nByla vystavěna v roce 1907 vedle školy a nahradila starou, již nepoužívanou modlitebnu. Stavba provedená v tradičních formách sloužila svému účelu až do druhé světové války. Po válce byla upravena na Husův sbor. Židovský hřbitov se nachází na břehu Munického rybníka. Vznikl v polovině 18. století a zachovala se na něm celá řada pozoruhodných barokních i klasicistních náhrobků, z nichž nejstarší byl vystaven již v roce 1750. Význam hlubockého hřbitova tkví mimo jiné i v tom, že sem byli po dlouhou dobu pochováváni Židé z širokého okolí, tedy z Českých Budějovic, Rudolfova a Borovan. Poslední pohřeb se zde odbýval v roce 1941. Poté byl hřbitov devastován Němci a po válce vandaly. Až rekonstrukce v roce 1993 hřbitovu navrátila důstojnou podobu.\nFarní kostel sv. apoštolů Petra a Pavla se nachází na vyvýšenině nad silnicí vedoucí od návsi směrem k Borku. K chrámu, obklopenému bývalým hřbitovem, vede kamenné schodiště. Pseudorománský kostel, jehož osa směřuje od severu k jihu, stojí na půdorysu rovnoramenného kříže a jeho závěr je trojapsidální.\nK východní straně hlavní lodi kostela přiléhá původní románský kostelík, který patří k jedné z nejstarších sakrálních památek Jihočeského kraje. Celá stavba je vyzděna z kamene a žlutých šamotových cihel, architektonické články jsou vytesány z kamene. Při úpravě kostelíka v roce 1901 byly objeveny nástěnné malby, jejichž vznik se datuje do čtyřicátých let 14. století. Později vzniklé malby, mezi které patří např. obraz Nejsvětější Trojice, či osudy sv. Markéty, se svojí výrazností a ilustrativností blíží knižní výzdobě.\nK provozování chrámové hudby slouží varhany od firmy Bratří Paštikové, pseudorománská skříň je dílem firmy Petra Buška ze Sychrova. Jedná se o hodnotný nástroj s romantickou dispozicí, vhodný pro intepretaci skladeb 19. století.\nVýstavba této odvodňovací štoly je spjata s těžbou vzácných rudných minerálů v Rudolfovském revíru. Největším problémem rudolfovských dolů, který se stal i jednou z hlavních příčin úpadku dolování, byly značné přítoky podzemní vody. Proto bylo v roce 1574 započato s ražením této nákladné štoly. Práce probíhaly s nejrůznějšími přestávkami a problémy až do roku 1910, kdy byly práce definitivně zastaveny. V meziválečném období sloužila štola jako jeden z vodních zdrojů českobudějovického vodovodu.\nZ původní přes 3 km dlouhé štoly je dnes přístupný pouze počáteční úsek v délce 0,5 km. Vstup do štoly umožňuje původní ústí na severozápadním okraji Úsilného.\nKaolinový důl Hosín\nKaolinový důl Hosín je zcela unikátní technickou památkou. Těžbu kaolinu u Hosína poprvé dokládá mapa z roku 1872. Vzhledem k nižší kvalitě místního kaolinu však těžba netrvala příliš dlouho a od první světové války je důl opuštěný. Celková délka v současnosti přístupných chodeb je 6 km. Důl je rozdělen na tři části, jejichž chodby se nachází v hloubce 8 – 15 metrů. Hladce opracované chodby dolu se klenou do výše 4 – 6 metrů a působí dojmem gotických chrámových lodí. Od r. 1991 je chráněn, nyní jako „přírodní památka Orty“.\nS kopáním základů kostela se začalo 9. 7. 1844 a již o dva roky později došlo k zavěšení zvonů přenesených ze zámecké kaple. Svěcení kostela provedl za velké slávy kardinál Bedřich ze Schwarzenbergu. Svatostánek byl koncipován v novogotickém stylu a jeho věž se tyčí do výše 56 metrů. K největším pozoruhodnostem tohoto kostela patří historie jeho obrovských zvonů.\nKamenné sousoší Nejsvětější Trojice v Adamově\nNa malém prostranství u křižovatky ulic Dělnické a Na Štole, zhruba uprostřed Adamova stojí kamenné sousoší Nejsvětější Trojice. Patří do velké skupiny barokních tzv. morových, mariánských a svatotrojičních sloupů, typických pro všechny katolické oblasti bývalé habsburské monarchie a Bavorska. Adamovské sousoší patří celkově k nejmladším a zároveň nejmenším pomníkům v rámci jižních Čech. Bylo postaveno až v době vyznívání baroka r. 1770 (opožděnější je již jen monument v Třeboni). Hmotu pomníku tvoří kónicky se zužující pylon posazený na soklu, na němž jsou umístěny sochy sv. Víta (patrona farního kostela) a sv. Floriána (patrona proti nebezpečí ohně). O něco výše při patce pilíře je posazena socha Panny Marie Immaculaty (Neposkvrněné), stojící na zeměkouli a s věncem 12 hvězd kolem hlavy.\nHornická naučná stezka Rudolfov\nNaučná stezka je složena ze dvou na sobě nezávislých tras směrovaných přes bývalé horní město Rudolfov a jeho okolí, o jehož historii a památkách informuje. Začátek i konec obou tras je vhodně umístěn na konečných zastávkách MHD v Rudolfově. První trasu lze absolvovat i obráceným směrem. Délka kolísá v rozmezí 3-5 km, obě trasy lze výhodně projet na kole.\nTrasa č. 1 je tematicky zaměřená na historii města, staveb a vodních děl, trasa č. 2 pak na dějiny hornictví v rudolfovském rudném revíru.\nMěsto Rudolfov je touto stezkou propojeno na další okolní hornické památky – Adamov, Libníč a Eliášovu dědičnou štolu.\nDalší historické a kulturní památky na území mikroregionu\nVýčet památek nacházejících se na území mikroregionu a registrovaných Státním ústavem památkové péče v Českých Budějovicích je uveden dále. Vyplývá z něho, ?e území mikroregionu Budějovicko – sever disponuje velkým mno?stvím kulturních, architektonických a historických skvostů, které jsou významnou devizou do budoucna.\nBohu?el v současnosti je značným problémem ?patný stav a? zchátralost některých památek. Pokud nedojde k jejich zrestaurování či v některých případech k úplné rekonstrukci, budou v horizontu několika následujících let pro další využití ztraceny.\nLovecký zámek Ohrada, výklenková kaplička sv. Jana Nepomuckého, boží muka Marradassova, zděná kaplička „U Rocha“, židovský hřbitov, socha sv. Jana Nepomuckého, hradiště Baba, areál bašty Bezdrev, mohylové pohřebiště (Stará obora, Karvanice, Zelený rajtštajk, Nad Kampanovkou, Kubatův les, Holý vrch, Zahrádecká vrata, Vrkoč, Uhliště, Rudolfův kout, Nad munickými vraty, 300 m jihozápadně od hradiště Baba), most z kamenných kvádrů, kamenná hráz rybníka Bezdreva a most, důlní štola Kampanova díra, kaplička Panny Marie, kaplička sv. Antonína, mezníky před zámkem Ohrada, Mostek s kapličkou sv. Jana Nepomuckého, boží muka u zdravotnického střediska, reliéf z Ungnadova mlýna, úřednický dům, chlévy a kašna čp. 52, stará sýpka pod hotelem Obec, dvůr Vondrov.\nSelský statek čp. 4, selský statek čp. 5, selský statek čp. 8, zemědělská usedlost čp. 11, zemědělská usedlost čp. 12, dům usedlosti čp. 59, selský statek čp. 13, zemědělská usedlost čp. 16, zemědělská usedlost čp. 17, selský statek čp. 21, zemědělská usedlost na návsi proti kapličce, areál usedlosti čp. 31, zemědělská usedlost čp. 38, boží muka při státní silnici Č. Budějovice – Týn nad Vltavou, návesní výklenková kaplička, kovárna se zvonicí. Celá obec je památkovou zónou s významnými prvky venkovské architektury ve stylu „selského baroka“.\nMohylové pohřebiště Babinec, mohylové pohřebiště v lese Slávnice u Tuchonic.\nMohylové pohřebiště 1600 m JJZ od středu obce – tra Hřeben, mohylové pohřebiště 2800 m JZ od kaple v obci nad Rochačkou, mohylové pohřebiště Šífárna 3000 m JZZ od kaple v obci, mohylové pohřebiště 2800 m JZ od kaple v obci U Široké aleje.\nAreál kostela sv. Vavřince v obci Kostelec, mohylové pohřebiště v lese Pahorek 500 m od kostela v obci, mohylové pohřebiště v Černém lese 2400 m JV od kostela v obci, areál usedlosti na návsi obce.\nMohylové pohřebiště Pod a Nad Čápů koutem 2600 m SV od středu osady, mohylové pohřebiště 2200 m SV od středu osady Na písečné, mohylové pohřebiště 2900 m SV od středu osady U hrázky.\nCelá obec je památkovou zónou s významnými prvky venkovské architektury ve stylu ?selského baroka?.\nMohylové pohřebiště ? Hradiště Hradec, mohylové pohřebiště v Háji 1100 m SZ od návsi v osadě, mohylové pohřebiště 1400 m JV od středu osady Kameniště, mohylové pohřebiště 1300 m JVV od středu osady Kameniště II, mohylové pohřebiště 500 m J od středu osady, mohylové pohřebiště 1000 m SV od středu osady Dukátová pláž.\nZřícenina Karlův Hrádek, areál usedlosti čp. 30 na severní straně návsi, areál usedlosti čp. 92 na severní straně návsi, areál kostela sv. Jiří, mohylové pohřebiště 1500 m od kostela v obci Strá?ice, mohylové pohřebiště 1300 m SV od kostela v obci, kaple sv. Rozálie v lese u ?Rachaček?.\nVejminek čp. 24 , boží muka nad obcí ve směru na Dobřejovice,Marradassova boží muka, mohylové pohřebiště Bory I v Zádušním lese 2600 m SV od středu obce, mohylové pohřebiště Bystřický les U sloupu 2100 m SV od středu obce, mohylové pohřebiště Bory II 1300 m JVV od středu obce.\nHradiště ? Hradec, mohylové pohřebiště Nová Obora 1600 m Z od středu obce,mohylové pohřebiště 200 m JVV od kaple ve Vlkově, mohylové pohřebiště 900 m JZ od kaple ve Vlkově, mohylové pohřebiště Baba 1200 m SZ od kaple ve Vitíně,mohylové pohřebiště Rulík 1900 m SV od návsi v Poněšicích, mohylové pohřebiště Zadní pláně 300 m JJZ od kaple ve Vitíně, mohylové pohřebiště Horní výrub 3600 m SSV od kaple v Dobřejovicích, mohylové pohřebiště Nad Novoborským seníkem 2800 m SV od kaple v osadě, mohylové pohřebiště Pěkná vyhlídka 2600 m S od kaple v osadě, mohylové pohřebiště Holubčí 1500 m JVV od kaple v osadě, mohylové pohřebiště U obrázku 300 m S od kaple v osadě, mohylové pohřebiště Černá stoka 3000 m od kaple v osadě.\nZvonička u požární zbrojnice.\nMohylové pohřebiště U kolojových jam 1500 m SV od středu obce, areál usedlosti včetně stájí, kolny na vozy, stodoly a Špýcharu.\nAreál usedlosti čp. 24 na pravé straně návsi včetně výměnku, chlévů, stodoly, kolny a brány; areál usedlosti čp. 5 na levé straně návsi včetně stájí, stodoly, kolny, dřevníku, sklepa, brány a ohradní zdi; výklenková kaplička u cesty směrem na Opatovice, areál usedlosti u dvora Nová Obora včetně Špýcharu, stájí, kolny, stodoly, chlévů a bran, areál usedlosti na návsi včetně stájí, stodoly a Špýcharu, kovárna na západní straně návsi.\nZnačná část obce je památkovou zónou s významnými prvky venkovské architektury ve stylu ?selského baroka?.\nAreál zemědělské usedlosti včetně chlévů a výměnku, areál usedlosti na návsi včetně kolny, stájí, chléva, stodoly, Špýcharu a bran.\nKaplička sv. Jana Nepomuckého ve stromové skupině před čp. 17, areál usedlosti na západní straně návsi včetně Špýcharu, brány a hospodářské budovy, chalupa v severní části návsi, areál zájezdní hospody u bývalé hlavní silnice na návsi.\nV obci se nachází kostel z roku 1714, dále mohylové pohřebiště Za Jelmem.\nKromě výše uvedeného sousoší Nejsvětější trojice se v této obci nalézá též socha sv. Jána a dále objekt tzv. selského baroka – bývalý rychtářský dům č.p. 39.\nHlavní dominantou města Rudolfov je mohutný kostel sv. Víta stavěný v letech 1554-1583 jako protestantský chrám. Na oltáři Panny Marie se nachází kopie gotické sochy Rudolfovské Madony, jedné z nejstarších Madon v Čechách z doby po r. 1320 (originál je vystaven v Alšově jihočeské galerii na Hluboké). V blízkosti starých dolů byl v roce 1590 postaven báňský úřad, který dnes slouží jako městská radnice.\nDominantou místní části Hlinsko je novogotická kaple z roku 1885.\nV obci Ševětín se nachází ranně gotický kostel sv. Mikuláše, pocházející z konce 13. století, s gotickými malbami ze 14. stol. Kostel je jednolodní s obdélným pětiboce zakončeným presbytářem. Dalšími památkami jsou: pomník sv. Jana Nepomuckého na nám. Šimona Lomnického, zemědělská usedlost č.p. 9, chalupy č.p. 16, 17, 18 a 19 evidované ve státním seznamu nemovitých kulturních památek, skupina mohyl v lokalitě Na Babách, fara na Malém náměstí.\nMezi hlavní zajímavosti obce patří kaple na návsi se zvonicí z roku 1814 a mohylové pohřebiště na vrchu Baba v Poněšické oboře.


Dettol Sensitive toaletní mýdlo 100 g | ZUZI.cz - vaše drogerie\nPopis Dettol hygienické mýdlo pro péči o pokožku je obohacené zvlhčující složkou. Pomáhá uchovávat přirozenou vlhkost pokožky a zabraňuje jejímu vysoušení. Obsahuje osvědčenou Dettol ochranu, která jemně čistí a pomáhá chránit proti široké škále bakterií. S příjemnou vůní a přidanou zvlhčující složkou pomáhá uchovat pokožku hygienicky čistou a jemnou. Vhodné pro každodenní použití. Antibakteriální mýdlo pomáhá odstranit a zahubit 99,9% bakterií, které mohou způsobit infekce. Výška: 62, Šířka: 88, Hloubka:31 Rozměry balení: 100g Hrubá hmotnost: 108 Skladování a použití Způsob skladováníTypMax teplota °CTrvanlivé30 Podrobná data Bezpečnostní varováníUchovávejte mimo dosah dětí. Při požití okamžitě vyhledejte lékařskou pomoc a ukažte tento obal nebo označení. Chraňte před teplotami nad 30° C. Jazyk produktuHlavní jazyk návodu - čeština Instalační jazyk - češtinaJazyky na baleníČeštinaSlovenštinaRozklad popisuFunkční jméno - Mýdlo Varianta - Sensitive toaletní\nUživatelská recenze produktu Dettol Sensitive toaletní mýdlo 100 g\n5. Dove mýdlo Purely Pampering Coconut…