Elektrické vlakové jednotky ze Škody Vagónka nově spojují města v Litvě a Bělorusku | BusinessInfo.cz\n> Elektrické vlakové jednotky ze Škody Vagónka nově spojují města v Litvě a Bělorusku\nElektrické vlakové jednotky ze Škody Vagónka nově spojují města v Litvě a Bělorusku\nŽelezniční doprava v Litevské republice patří mezi sektory, které české vývozce velmi zajímají. V průběhu posledních let se zde realizuje řada projektů, kterých se české firmy úspěšně účastní, a tak kromě obchodních příležitostí také pomáhají s podporou dobrého jména českého průmyslu.\nJedním z nejviditelnějších příkladů jsou dodávky elektrických vlakových jednotek ze Škody Vagónka, jež přinesly litevským cestujícím větší pohodlí a lepší služby nejprve na trase mezi dvěma největšími městy Vilnius a Kaunas, a nyní také při cestách z Vilniusu do Minsku a zpět.\nŠkoda Vagónka v Litvě\nV neděli 16. prosince 2017 zahájily pravidelný provoz na nedávno elektrifikované železniční trati mezi litevským hlavním městem Vilniusem a běloruskou metropolí Minskem elektrické vlakové jednotky vyrobené a dodané dceřinou společností Škoda Transportation pro státní podnik Litevské železnice. Nasazení nových patrových jednotek umožní zkrátit cestu mezi oběma městy na dvě hodiny a třicet minut, zároveň zdvojnásobí kapacitu spoje na 296 cestujících. Přispěje také ke zlepšení životního prostředí, neboť doposud obstarávaly dopravu dieselové soupravy, a poskytne uživatelům vyšší komfort.\nSpoj Vilnius – Minsk bude nově dopravovat cestující dvakrát denně, přitom se cena jízdenek prakticky nezmění. Vlaky nabídnou i bezplatné bezdrátové internetové připojení, nabíjení mobilních telefonů, možnost převážet kočárky, kola a velká zavazadla. Soupravy budou moci dosahovat rychlosti až 160 km/h.\nElektrifikaci úseku trati o délce 29 km mezi městy Kena a Nový Vilnius zajistila litevská firma Fima za 26,3 mil. EUR. Škoda Vagónka na základě smlouvy se státním podnikem Litevské železnice pak dodala tři elektrické jednotky řady 575 v hodnotě 27 mil. EUR. Jedná se o další úspěšný případ uplatnění českých dodávek pro železniční dopravu v Litvě, patrové jednotky ze Škody Vagónka již několik let ke spokojenosti cestujících i dopravce převážejí statisíce osob mezi metropolí a druhým největším městem Kaunasem. Další české firmy se podílejí např. na dodávkách zabezpečovacích zařízení, výstavbě a modernizaci tratí, dílech pro lokomotivy a vagóny atd.


Podzimní cyklokros bude bez Štybara, start na únorovém MS je rovněž nejistý | Hospodářské noviny (iHNed.cz)\nPodzimní cyklokros bude bez Štybara, start na únorovém MS je rovněž nejistý\n18. 9. 2012 16:00 / 2 minuty čtení\ncyklokros cyklistika Štybar Zdeněk\nCyklokrosový mistr Zdeněk Štybar bude na podzim odpočívat po náročné silniční sezoně, je možné, že kromě domácích závodů cyklokrosového SP vynechá i mistrovství světa, které je v únoru. Chybět bude i na sobotním startu domácí soutěže.\nV sobotu v Lošticích odstartuje 44. ročník domácího poháru cyklokrosařů, který se šestý rok pořádá pod názvem Toi Toi Cup. Letos přišel o velkou hvězdu, mistr světa Zdeněk Štybar se začal věnovat silniční cyklistice a podzimní cyklokrosový program vynechá.\nPrvního závodu se zúčastní řada předních českých jezdců, například Radomír Šimůnek, obhájce loňského prvenství Vladimír Kyzivát, Petr Dlask a po dvouleté zdravotní přestávce i Martin Bína.\nJak se v covidové krizi nezbláznit\nContador vyhrál Vueltu podruhé v kariéře, po trestu za doping slaví první triumf\nAlberto Contador vyhrál podruhé v kariéře španělskou Vueltu. Domácí jezdec tak navázal na triumf z roku 2008. Pro Contadora je vítězství na...\nČeské stopy na šampionátu cyklistů: Sáblíková nebo vítězná stáj mužské týmové časovky\nMartina Sáblíková, kterou zná svět spíš díky jejím rychlobruslařským úspěchům, zkusí v úterý zabojovat o vavříny na mistrovství světa v silniční...


(2 : 2, 2 : 0, 1 : 3)\nBRANKY: 2 Doležal, 2 Mach, L. Macháček\nNAHRÁVKY: V. Macháček, L. Macháček, Horák, Rezek, Rubick\nSESTAVA: Habaj - Štabrňák, M. Plojhar, Rubick, Horák - Rezek, Mach, Pouzar, Mir. Parýzek, L. Macháček, V. Macháček, Babinec, Doležal, O. Plojhar\nRemíza před turnajem\nV sobotu jsme se utkali s mužstvem HC Nuclear Dogs. Tímto zápasem jsme vkročili do poslední třetiny základní části. Zápasy s tímto soupeřem jsou pokaždé velmi vyrovnané, proto se ani tentokrát neočekával jiný průběh.\nZápas začal ve velkém tempu a hned od začátku se hrál velmi atraktivní hokej. Vedení v zápase se ujali jako první Nuclear Dogs. Naše odpověď nenechala na sebe dlouho čekat a v 10. minutě vyrovnával Michal Doležal. Jenže ihned po tomto gólu šel do vedení opět soupeř. Ještě v první třetině jsme dokázali vyrovnat, 2 vteřiny před koncem třetiny dával vyrovnávací gól Marek Mach.\nVe druhé třetině jsme se stali aktivnějším mužstvem. Po hrubém faulu na Martina Pouzara šel do šaten hráč soupeře. Naskytla se nám dlouhá pětiminutová přesilovka, jenže v přesilovkách se nám dlouhodobě nedaří, tak jsme ani tuhle výhodu nedokázali zúročit. Do vedení jsme se dostali až ke konci třetiny. V 28. minutě skóroval Michal Doležal a za minutu zvyšoval na dvoubrankový náskok Lukáš Macháček.\nHned na začátku poslední třetiny se podařilo Nuclearům snížit, ale v 36. minutě zvyšoval v náš prospěch Marek Mach. Bohužel se nám slibný dvoubrankový náskok nepodařilo udržet. Vyrovnávací branku jsme dostali až pouhou minutu před koncem v oslabení a zareagovat se nám již nepovedlo.\nMyslím, že se hrál velmi dobrý zápas s velkými šancemi na obou stranách. Je škoda, že se nám nepodařilo udržet slibně se vyvíjející zápas a získali pouze 1 bod do tabulky.


Seznam vyhlásil válku spamu. Tvoří většinu jeho mailů | E15.cz\n19. června 2014 • 08:32\nPřesné částky Seznam zveřejňovat nechce, údajně je to ale hodně drahá sranda. Rovná polovina ze 14 vývojářů, kteří pracují na e-mailové službě největší tuzemské internetové firmy, se zabývá čistě antispamovou ochranou. Do celkových nákladů je přitom nutné připočítat výdaje na datový tok, práci serverů a tak dále. Seznam každopádně vyhlásil válku nevyžádané poště.\nSeznam u své freemailové služby Email.cz registruje 8,1 milionu aktivních schránek, 82 procent aktivních uživatelů se ke své poště připojuje denně. „Náš e-mail je masivní komunikační platforma, což samozřejmě láká spam všeho druhu,“ konstatuje produktový šéf „seznamáckého“ freemailu David Finger.\n„Lidé nás hodně využívají ke spamování, takže jsme se v historii u některých poskytovatelů ocitli na černé listině,“ navazuje Finger s vysvětlením toho, proč například Microsoft u své e-mailové služby Outlook.com příchozí poštu ze Seznamu přímo posílal do spamu. „Rozhodli jsme se proti tomu zakročit.“\nVětšina příchozí pošty je spam\nSpammeři pro rozesílání nevyžádané či záškodnické pošty v případě Seznamu využívají dvě metody – buďto si zakládají schránky nové, nebo se napojují na účty nic netušících uživatelů. Seznam začal podezřelé účty sledovat a vynucovat si u nich změnu hesla.\n„V poslední době jsme takto zablokovali 57 tisíc účtů a jen u 57 procent z nich si uživatelé heslo skutečně změnili. Zbytek doporučení ignoroval,“ popisuje Finger. Firma zároveň uživatele upozorňuje na to, že existuje podezření na ukradení hesla. Metody se údajně osvědčily a poskytovatelé e-mailových služeb včetně zmiňovaného Microsoftu už Email.cz neblokují.\nMnohem větší problémy má Seznam každopádně s příchozím spamem. Do Email.cz každý den míří 81 milionů e-mailových zpráv. Antispamový filtr (funguje jako grey list) na základní úrovni zablokuje rovných 65 milionů z této celkové sumy, které vůbec nepustí dál. Zbylých asi 16 milionů e-mailů už putuje do schránek uživatelů, ani tam ale není problém vyřešen.\nPříchozí a odchozí spam v Seznamu.Autor: Seznam.cz\nZ oněch 16 milionů je totiž 11 milionů mailů hromadných, jde tedy o různé newslettery, plošně posílaná sdělení a tak dále. Více než milion z všech doručených zpráv do schránek uživatelů tak rovnou míří do jejich spamové složky.\nSeznam se snaží veškeré antispamové procesy co nejvíce automatizovat, softwarové nástroje si nicméně vyvíjí sám. „Neexistuje řešení, které bychom si mohli koupit,“ říká Finger. Firma spam analyzuje a vyhodnocuje pomocí nástroje Kibana, který si přes Elasticsearch „sahá“ do centrálního úložiště postaveného na Hadoopu. Hadoopový cluster má Seznam společný, běží na něm třeba vyhledávací robot, a čítá už více než tři stovky serverů.\nTakový systém má například vyhodnocovat to, kterou příchozí poštu uživatelé považují za nevyžádanou. Pokud se sejde dostatečně velký počet lidí, kteří u stejného e-mailu či jeho odesílatele nastaví příznak spamu, Seznam by to měl vzít v potaz a další poštu pak vyhodnotit jako spam u všech uživatelů.\nNe vždy je ale vše černobílé. Za spam jsou často považovány i newslettery běžných společností, které ovšem nedodržují základní pravidla. Seznam pro ně proto sestavil samostatnou stránku fbl.seznam.cz, kde pro newslettery nabízí tipy. V Seznamu umí jednotlivé případy také řešit individuálně a nebojí se ani centrálního blokování. Jednu dobu například internetem kolovala aféra, kdy Seznam zablokoval populární službu MailChimp. Oznámení na Úřad pro ochranu osobních údajů Seznam poslal spíše jednotky.\n„Neexistuje nástroj, který bychom mohli koupit. Software pro boj se spamem se vyvíjíme sami.“\nDo Email.cz nejčastěji posílají spam uživatelé ze Spojených států, Indie či Velké Británie. Pro spamování naopak Seznam nejvíce využívají lidé v Rusku a okolních zemích. Firma ale ruské uživatele blokovat nechce, údajně jich totiž mnoho Email.cz využívá pro zcela běžnou komunikaci.\nPoměrně zajímavý přístup nicméně na Andělu zvolili v případě příchozí pošty. Například čínské IP adresy jsou kompletně blokovány.\nFaktem každopádně zůstává i to, že si uživatelé často za spam mohou sami. „Často se chovají, jako by jejich e-mail nic neznamenal a zadávají ho všude možně na internetu,“ potvrzuje David Finger obecně známou pravdu.\nV boji proti spammerům, kteří Email.cz chtějí využívat pro bombardování ostatních, firma plánuje zavést také novou registraci. Měla by být bezpečnější a náročnější, nikoliv však složitější, aby neodradila běžné uživatele.\nSeznam vás chce. Firma rozvíjí pobočky v menších městech


ČT :D a ČT art jsme chtěli do multiplexu 1, ale nevešly se tam, říkají Pavel Hanuš a Ivo Ferkl - DigiZone.cz\nDigiZone.cz » Rozhovor » ČT :D a ČT art jsme chtěli do multiplexu 1, ale nevešly se tam, říkají Pavel Hanuš a Ivo Ferkl\nPlány České televize na rekonfiguraci multiplexu 1 zkřížily mimo jiné i požadavky zákona na vysílání Audio Description, vysvětlují v rozhovoru pro DigiZone.cz manažeři ČT\n10. 9. 2013 0:00 Jan Potůček\nVirtuální multiplex 1a může ČT posloužit i k přechodu na DVB-T2, věří Ivo Ferkl a Pavel Hanuš\nPavel Dvořák: DVB-T2 by nám usnadnilo řešit problémy spojené s druhou digitální dividendou\nKdy programy ČT :D a ČT art dosáhnou zákonného pokrytí 95 procent obyvatel Česka?\nPavel Hanuš, vedoucí projektové kanceláře České televize: Naším cílem je rozumná doba do dvou let. Ale není to zdaleka tak jednoduchá záležitost, protože tuto síť nelze srovnávat se situací multiplexu 1. Nemáme vyhrazenou sadu kmitočtů, o které bychom dopředu věděli, pracujeme s velkou mírou neurčitosti. V podstatě si ale myslím, že se nám to do dvou let podaří. Taky bude záležet na tom, jakým způsobem se podaří sestavit celá strategie rozvoje terestrického vysílání v České republice včetně případného přechodu na DVB-T2, protože to s tím souvisí. A s tím souvisí i řešení, která přijmeme.\nProč to bude trvat dva roky? Zákon žádnou lhůtu nezmiňuje. Milan Fridrich označuje současné vysílání Déčka a Artu za experimentální. To je oficiální postoj ČT, kterým se budete zaštiťovat do doby, než dosáhnete onoho pokrytí 95 procent populace?\nPavel Hanuš: Můžeme se bavit o různých výkladech zákona. Víte, jakým způsobem jsme startovali ČT 24 a jak se dělaly přesuny sportovních přenosů při různém pokrytí ČT 2 a ČT Sport. Jakmile sportovní kanál pokryl okolo 70 procent obyvatel, začali jsme přesouvat formáty z Dvojky na ČT Sport. Každá situce je něčím specifická. V dané chvíli jde určitě o experimentální vysílání, protože vždy, když spustíte něco nového, jde o experiment. Vezměte si, jaké diskuse se rozjely okolo vysílače ve Svitavách, a to se ho podařilo pustit 24 hodin předtím, než odstartoval dětský kanál. Proto si myslím, i s ohledem na to, jak pomalu probíhají koordinace kmitočtů, že horizont dvou let je rozumný odhad.\nIvo Ferkl, technický ředitel ČT: Musíme si rozhodně dát nějaký cíl, ale zda ho dosáhneme, nezáleží jenom na nás. Budeme se snažit stávající vysílače doplnit tak, abychom se do dvou let přiblížili pokrytí 95 procent obyvatel.\nA proč jste tedy nejdřív nepočkali na kmitočty a nové programy nespustili až v síti s pokrytím 95 procent obyvatel?\nPavel Hanuš: To bychom se k tomu nikdy nedopracovali. Podívejte se do okolních zemí. Vysílací sítě se prostě budují postupně. Každý nově spuštěný vysílač zároveň ovlivňuje ty ostatní. Je třeba za pochodu optimalizovat celou síť. Je to standardní postup.\nTakže skrze špatné pokrytí nových programů tlačíte na Český telekomunikační úřad (ČTÚ), aby přidělil vašim partnerům nové kmitočty pro jejich dokrytí?\nPavel Hanuš: My na ČTÚ nijak tlačit nemůžeme, a aby je přiděloval našim partnerům to už vůbec ne. Opakuji, nenastala situace, že bychom dostali vyhrazené kmitočty. Museli jsme si pronajmout práva ke kmitočtům, které ČTÚ vydal někomu jinému. Jde tedy o jinou situaci. Všechno ostatní je potom už stejné. Například datový tok máme pod kontrolou stejně jako u multiplexu 1. Ale to hlavní, kmitočty, nemáme.\nIvo Ferkl: Je tam pochopitelně časové omezení, že kmitočty, které teď ČTÚ přidělil, platí jenom do roku 2017. Tím pádem je nemohla dostat ČT.\nZeptám se tedy jinak: proč jste si tedy nepronajali kapacitu v multiplexu 3, kde byste oněch 95 procent obyvatel pokryli okamžitě a nemuseli čekat na dokrývací kmitočty jako u Regionální sítě 7 a dalších regionálních multiplexů?\nPavel Hanuš: Pronájem multiplexu 3 pro věc, která by splňovala podmínku zákona o ČT, tzn. měla charakter multiplexu veřejné služby, nepřipadal v úvahu, protože tak velká kapacita tam není.\nTakže Regionální síť 7 je veřejnoprávní multiplex?\nPavel Hanuš: Tak, jak ho definuje zákon a jak má vypadat, je. 22 Mbit/s doplněním multiplexu 1. A to neříkáme jen my, ale je to jasně uvedeno i ve stanovisku ČTÚ, které nám zaslal předseda Rady ČTÚ letos 5. dubna. My jsme nedělali žádnou partyzánskou akci a všechny naše záměry jsme se zainteresovanými subjekty průběžně konzultovali.\nA jak to, že v ní tedy vysílá i komerční televize Retro Music Television?\nPavel Hanuš: 22 Mbit/s je sestavováno Českou televizí, je pod kontrolou ČT. Pouze to je doplněním multiplexu 1. V souladu se zákonem o elektronických komunikacích jsme si pronajali jen tuto část práv a jsou tam programy, které tam mají být, aby to byl veřejnoprávní multiplex. Mohli jsme si samozřejmě pronajmout veškerá práva, ale to by byl zbytečný náklad navíc a přitom není nutno blokovat veškerou kapacitu využitelnou pro malé regionální vysílatele.\nRetro Music Television není program České televize.\nPavel Hanuš: Samozřejmě, že ne. Stojí mimo onoho rozšíření veřejnoprávního multiplexu. A těch 22 Mbit/s není k dispozici v žádném jiném multiplexu. Já netvrdím, že je to ideální řešení, ale jiné prostě k dispozici není.\nNo dobře, to se bavíte i o HD verzích programů ČT 1, ČT 2 a ČT Sport, které také šíříte v Regionální síti 7, ale já mám na mysli jednu programovou pozici v SD kvalitě pro dětský kanál ČT :D a kulturní ČT art. Zákon vám neukládá, abyste šířili HD verze programů, které už vysíláte v jiné síti v SD kvalitě.\nPavel Hanuš: Ale ukládá. Ukládá nám to §3 odstavec1 písmeno l. Máme za povinnost rozvíjet nové vysílací technologie a služby. Garantované vysílání v HD bylo požadováno diváky dlouhodobě. Jenomže nebyl prostor. Na druhou stranu zákon vůbec neřeší možnost vysílat program mimo veřejnoprávní multiplex. V jiných zemích to upraveno je, v České republice není. Takže takové vysílání oporu v zákoně nemá. Pouze se předpokládá převzaté vysílání z existujícího multiplexu veřejné služby. To pak už možné je. Jinak ale máte pravdu, že existuje i možnost nedělat vůbec nic a říkat, že to prostě nejde.\nJá pořád nechápu ten argument, že jste hledali síť, kde byste si pronajali kapacitu 22 Mbit/s, abyste v ní šířili tři HD programy a s nimi i nové kanály ČT :D a ČT art. Jde přeci jenom o jednu programovou pozici pro ČT :D/ČT art.\nPavel Hanuš: Podívejte. My musíme v rámci terestrického vysílání řešit tři okruhy problémů: nové programy, nové technologie, regionalizaci a případný přechod z jedné technologie na druhou. Řečeno obecně. Když máme možnost to vyřešit, byť přechodně najednou za jedny peníze, tak to udělat musíme. Ekonomické hledisko je v tomto případě velmi významné. A musíme to dělat v rámci zákona, i když už současným podmínkám příliš neodpovídá.\nIvo Ferkl: Já bych to vzal možná jinou cestou. Televize prochází neustálým vývojem a my jsme s naším multiplexem 1 na konci technických možností, které nám dává…\nAle to já nijak nepopírám.\nIvo Ferkl: … Pokud se má veřejnoprávní televize vyvíjet dál, přichází s Déčkem, za dva roky možná přijde regionální kanál, protože nám zákon ukládá, abychom se věnovali regionálnímu vysílání. To znamená, že hledáme nejschůdnější řešení a pochopitelně, že tato regionální síť je pro nás i s ohledem na naše budoucí aktivity v regionálním vysílání příhodná.\nMně jenom zajímá, jaký je rozdíl mezi pronájmem kapacity v Regionální síti 7 a v multiplexu 3.\nPavel Hanuš: Samozřejmě. Toto je pronájem práv, respektive k části práv, k individuálním oprávněním podle zákona o elektronických komunikacích. Zjednodušeně práv ke kmitočtům. Není to pouhé umístění na programovou pozici.\nPavel Hanuš: Zásadní. V multiplexu 3 to nemůžu mít pod kontrolou, nemůžu tam ani náhodou rozhodovat o sestavování datového toku. Je to komerční produkt.\nTakže majitel Regionální sítě 7 Radim Pařízek nemůže sám o své vůli rozhodovat o tom, kdo bude v tom multiplexu vysílat a s jakým datovým tokem?\nIvo Ferkl: Ona to není jenom Regionální síť 7, v tuto chvíli je to i Regionální síť 10 a jednáme s dalšími regionálními multiplexy a z těch si vytváříme vlastní síť.\nDobře, opravuji se: regionální sítě sdružené do virtuálního multiplexu 1a, respektive jejich operátoři, nemohou rozhodovat o tom, co budou vysílat na svých kmitočtech, protože datový tok jejich multiplexů patří České televizi?\nPavel Hanuš: Ano, to skutečně nemohou, protože nám tato práva, respektive jejich část, pronajali. Námi sestavovaných 22 Mbit/s je pod naší kontrolou. To přesně odpovídá části práv k individuálním oprávněním, které jsme si od nich pronajali.\nZnovu se tedy ptám: vy si nemůžete pronajmout adekvátní datový tok, který by odpovídal nárokům jedné programové pozice pro ČT :D a ČT art ve standardním rozlišení obrazu, nikoli tedy celých 22 Mbit/s včetně HD verzí ČT 1, ČT 2 a ČT Sport, od multiplexu 3 a zbytek datového toku nechat jeho operátorovi, společnosti CDG, ať si s ním dělá, co chce?\nPavel Hanuš: To bychom sestavovali a operovali multiplex 3? Najděte mi v zákoně, že vysíláme jeden program tímto způsobem. Podívejte se, co je tam napsáno. Zákon říká, že provozujeme vlastní multiplex, který máme pod kontrolou, sestavujeme jeho datový tok…\nČili vy jste vlastně vytvořili dva veřejnoprávní multiplexy vedle sebe. Vedle celoplošného multiplexu 1 ještě jeden, který označujete jako multiplex 1a.\nPavel Hanuš: Ale to přece není nic nového. Je to koncept starý více jak šest let. Vraťme se na začátek digitalizace. Vzpomeňte si na rok 2007, kdy ČT dělala obchodní soutěž na technického operátora veřejnoprávního multiplexu. Tehdy k tomu byla meziresortní komise, kterou tvořili zástupci vysokých škol, ministerstev a dalších institucí a bavili se o tom, co to vlastně má být veřejnoprávní multiplex. Říkalo se, že to je jedna kategorie, která má dvě vrstvy. Jedna vrstva, která je tím velkým multiplexem 1 tak, jak jej dnes známe, a druhá vrstva tvořená regionálními vysílači a je doplněním tohoto multiplexu, je odpojitelná a slouží k těm věcem, které jsou popsány v zákoně – šíření nových programů, regionalizaci, novým službám, v té době i k dokrytí a podobně.\nTakže je to dokrývač multiplexu 1?\nPavel Hanuš: Kdybyste to chtěl brát takto, tak ano, v podstatě je to dokrývač.\nDokrývač s pokrytím 82,5 procenta obyvatel?\nPavel Hanuš: Druhá vrstva veřejnoprávního multiplexu tak, jak byla tehdy plánována, měla možnost dosáhnout pokrytí až 95 procent populace. Tady jde o možnost dalšího rozvoje. Kdyby ČT neměla vypínatelnou síť ČT 2, tak digitalizace vůbec neproběhla. Bez určité redundance není žádný rozvoj možný.\nJá si ale dokrytí představuji tak, že vezmete multiplex 1 a tam, kam nedosáhne signál jeho velkých vysílačů a je tam přiměřené množství diváků bez možnosti přijímat programy ČT, postavíte dokrývač. A že z něj budete šířit ty samé programy, které vysílá „velký“ multiplex 1, nikoli nějaké další nové nebo ty samé v HD verzi.\nIvo Ferkl: Dokrytí si můžete představit jako dokrytí území, ale nám ve velkém multiplexu 1 chyběla hlavně kapacita. Multiplex 1 jsme už nemohli nafouknout. Další programy bychom do něj nedostali, navíc zákon nám uložil, že u všech programů musíme vysílat Audio Description a další služby. To všechno znamená navýšení datového toku. Proto jsme museli multiplex 1 nějakým způsobem rozšířit. To, že se na to můžu dívat tak, že to jsou dvě vrsty nebo nafouknutá kapacita, ale neznamená, že to jsou dva multiplexy. Je to pořád tatáž služba, je to vzájemně propojené.\nPtám se na to i proto, že u multiplexu 1 jste museli vypisovat na technického operátora veřejnou obchodní soutěž, zatímco teď u virtuálního multiplexu 1a jste žádnou soutěž nepořádali a rovnou oslovili Radima Pařízka.\nPavel Hanuš: Tak aby nedošlo k matení pojmů. Veřejnou soutěž podle zákona o veřejných zakázkách jsme v případě multiplexu 1 nevypisovali, protože na výstavbu sítí existuje výjimka ze zákona. Důvod je prostý. Rovné podmínky tam prostě zaručit nejdou. Obrazně řečeno Ještěd je jen jeden. To platí všude v Evropě. Je jen na provozovateli multiplexu, v tomto případě na ČT, jak bude postupovat. Například poptávkové řízení či jiný druh výběru. Tehdy rozhodl generální ředitel Jiří Janeček využít obchodní soutěž podle obchodního zákoníku, která žádné striktní podmínky pro zadání nemá. Dělat jsme ji ale nemuseli.\nNemuseli jste vypisovat obchodní soutěž? Pamatuji se, že v obě, kdy jste hledali technického operátora pro multiplex 1, jste říkali něco jiného.\nPavel Hanuš: Samozřejmě, že nemuseli, ale generální ředitel se rozhodl ji udělat, takže pak už museli. V té době byly vedeny diskuse o tom, zda nejdeme příliš na ruku Českým Radiokomunikacím a že by to možná zahraniční poskytovatelé udělali lépe, rychleji a laciněji. Generální ředitel tehdy zvolil právě tento druh výběru. Nicméně Technický plán přechodu ze zemského analogového na zemské digitální televizní vysílání (TPP) jinou možnost než využít vysílačů Českých Radiokomunikací v podstatě neposkytoval, což se ostatně i ukázalo.\nTakže regionální sítě pro pokrytí virtuálního multiplexu 1a, nebo tedy druhé vrstvy multiplexu 1, jste už nijak nesoutěžili?\nPavel Hanuš: Je tam ten velký rozdíl, že u multiplexu 1 jsme měli přidělené kmitočty a lokality. Existovala hodně teoretická možnost, že by z jedné lokality mohla vysílat ta i ta síť. Tuto možnost ale momentálně nemáme, protože ČT nemá vyčleněné kmitočty pro druhou vrstvu multiplexu 1, byť jsme o ně třikrát žádali. Nemáme je. Prostě proto, že se neustále objevují nové a nové blokace – ať už konec digitalizace, digitální dividenda 1, teď se mluví o digitální dividendě 2… A vyčlenění kmitočtů pro ČT znamená, že jsou de facto obtížně odebratelné, respektive prakticky neodebratelné. Proto k tomu ČTÚ nepřistoupil.\nČT tedy sama žádala ČTÚ o nějaké kmitočty navíc nad rámec současného multiplexu 1 a neuspěla?\nPavel Hanuš: Ano, od roku 2009 jsme žádali tuším třikrát nebo čtyřikrát.\nO jak velký balík kmitočtů šlo?\nPavel Hanuš: Přesně o tu druhou vrstvu multiplexu 1, o které se teď bavíme.\nA tu jste natřikrát nedostali a náhle ji ČTÚ přidělil Radimu Pařízkovi.\nPavel Hanuš: Ale on ji Pařízkovi nepřidělil. ČTÚ nepřiděloval komplex pro rozšíření multiplexu 1. Pustil k využití celý blok regionálních kmitočtů, a kdo dřív přišel, ten je měl. Druhá vrstva multiplexu 1 je zcela něco jiného. Byla v roce 2007 definovaná v rámci oné meziresortní komise. Všichni říkali, že s tím není problém a ani ČTÚ nikdy nezpochybnil, že by taková dohoda neexistovala. Ostatně, ani teď jsme to neudělali tak, že bychom si to vymysleli, ale dotazovali jsme se ČTÚ, jak máme postupovat. A dostávali jsme doporučení, podle kterých jsme postupovali. Dnešní stav s multiplexem 1a je vlastně doporučením ČTÚ, které máme potvrzeno dopisem z 5. dubna 2013.\nA proč jste tedy ty regionální kmitočty nedostali vy, ale Radim Pařízek?\nPavel Hanuš: Zákon o ČT nenařizuje ČTÚ vykrýt všechny aktivity, které nám nařizuje dělat. Říká jasně, přidělte kmitočty ČT podle §3, písmeno 1, odstavec a) a b). Jenže ten odstavec má další pokračování c) až n). A v těchto dalších odstavcích jsou všechny ty podstatné věci, které mají vliv na kapacitu a fungování multiplexu. ČTÚ tedy může kmitočty přidělit, ale také nemusí. V současné situaci je pro ČTÚ jednodušší je nepřidělit. My jsme byli s ČTÚ historicky domluveni na tom, že se kapacita veřejnoprávního multiplexu navýší. Jedním z důvodů byl i přechod na DVB-T2, pro který potřebujete mít druhou, nízkorozpočtovou síť, abyste přes ni mohl přepínat tu velkou do nového standardu.\nŘíkáte, že jste ČTU třikrát neúspěšně žádali o další kmitočty. Kdy?\nPavel Hanuš: První odmítnutí bylo vázané na dokončení digitalizace. Tomu jsme rozuměli, žádost o kmitočty jsme dávali v podstatě jenom proto, abychom se připomněli a aby bylo jasné, že naše dohoda s ČTÚ o druhé vrstvě veřejnoprávního multiplexy platí. Pak skončila digitalizace, přišla první digitální dividenda. Na tu bylo vázané druhé odmítnutí, protože digitální dividenda ještě nebyla vypořádána, čili s tím logicky nešlo nic dělat. Ale pak přišlo něco, s čím nikdo nepočítal – druhá digitální dividenda a nové kmitočtové plánovaní v EU – takže kmitočty zůstaly dál zablokované.\nMěli jste ale ještě variantu změn v rámci multiplexu 1, osekání stávajícího obsahu, navýšení datového toku, jiné přerozdělení kapacity mezi stávajícími programy.\nPavel Hanuš: Rekonfigurací multiplexu 1 jsme se zabývali poměrně intenzivně. U multiplexu 1 je specifikum, že je tam Český rozhlas a ten je tam ze zákona. Mimochodem, v zákonu je řečeno, že ČT sestavuje datový tok veřejnoprávního multiplexu s Českým rozhlasem, takže pokud bude rozhlas chtít umístit si nějaký program do sítě 1a, má možnost. Určitá jednání již v tomto smyslu proběhla.\nA proč nedáte všechny programy Českého rozhlasu do multiplexu 1a, abyste si uvolnili místo v základní síti veřejnoprávního multiplexu?\nPavel Hanuš: To není v naší moci. Zákon nám to neumožňuje. Část jejich programů by asi Český rozhlas mohl přemístit do sítě 1a, dokonce by to pro ně bylo ekonomicky zajímavé. Ale zůstalo by tam to hlavní, tedy celoplošné okruhy, a ty mají největší datový tok. 99,9 procenta pokrytí multiplex 1a nikdy mít nebude. My bychom asi i tak dokázali multiplex 1 přerovnat. Zhoršila by se kvalita těch čtyř dosavadních programů ČT, to by bylo evidentní. Šlo by o poklesy o 15, 16 nebo 20 procent, což se už pozná. Ale musíme provozovat i další služby, titulky pro neslyšící, Audio Description, apod. Původně jsme si mysleli, že bychom nemuseli mít Audio Description u každého programu. Ale podle výkladu Rady pro rozhlasové a televizní vysílání (RRTV) musíme, a to je tak datově náročné, že se to dá přirovnat k dalším čtyřem rozhlasovým stanicím. Vysíláme i EPG, což je další datový tok. A všude musíme mít titulky pro neslyšící, to znamená i teletext. Nemá smysl s tím polemizovat, jsou to nutné veřejné služby.\nNa to jsem se chtěl zeptat, proč zbytečně vysíláte tytéž teletexty u ČT 24 a ČT Sport, tím by dala část datového toku ušetřit.\nPavel Hanuš: Musíme právě kvůli tomu, že to požaduje zákon a strikně tedy i RRTV. Nepřijali naši argumentaci, že titulky pro neslyšící a Audio Description u sportovního přenosu nejsou nutné. Prostě to musí být technicky připraveno u všech kanálů. Musíme na to tedy vyčlenit místo a ČTÚ nemá povinnost nám navýšit datový tok. Tak jsme udělali poslední manévr, že jsme teoreticky vložili do multiplexu 1 dětský kanál v MPEG-4 a snížili datové toky ostatních programů. To byl poslední možný model, u kterého jsme si byli ověřit, jakou by měl multiplex 1 po takových úpravách dostupnost. Po vložení MPEG-4 by se pokrytí snížilo z 99,9 procenta obyvatel asi na 50 procent.\nPavel Hanuš: Ano, bohužel. Je tu problém s vybaveností domácností televizory či set-top-boxy, které by dokázaly přijímat vysílání v MPEG-4. Z výzkumů, které máme k dispozici, je patrné, že vybavenost domácností přijímači MPEG-4 je mírně přes 50 procent. Jinak řečeno, kdybychom to udělali a Déčko skutečně umístili v MPEG-4 do multiplexu 1, pokrytí bychom měli vynikající, ale lidé by nás stejně kritizovali, protože by si ten program naladili, ale neviděli by ho. Takže přerovnání multiplexu 1 je absolutně nemyslitelné, v DVB-T zůstane tak, jak je, až do momentu eventuální transformace na DVB-T2. Nedá se tím nic dělat. Na multiplexu 1a bude zajímavé sledovat používání HD kanálů v terestrickém vysílání, protože ty vysílají v MPEG-4. Můžeme si tak ověřit reálnou penetraci přijímačů MPEG-4 v českých domácnostech.\nJinak musím ještě doplnit, že jsme i řešili i změnu parametrů sítě. Všichni nás ale rovnou varovali, že by tím došlo k totální destrukci multiplexu 1. A měli pravdu. Vyžadovalo by si to další kmitočty a další vysílače. Takže jsme se pohybovali v kruhu, opět tu byl požadavek na nové kmitočty, které by nám ČTÚ nedal. Kdyby šlo ze zákona ČT přidělit kmitočty, třeba jen do roku 2018, a mohla si vybrat optimální realizaci, bylo by to bezvadné. Taková možnost tady ale není.\nAle ČTÚ loni v září začal vydávat kmitočty pro další regionální sítě DVB-T, takže nějaké volné tu musely být.\nPavel Hanuš: My jsme do loňského podzimu nevěděli, že se přidělují kmitočty pro regionální sítě DVB-T. Když jsme to zjistili, původně jsme si mysleli, že to jsou kmitočty někde v odlehlých oblastech a musím se přiznat, že jsme byli pěkně rozzuření, když jsme zjistili, o jaké kmitočty jde. Tedy že ČTÚ uděluje to, o co jsme předtím třikrát neúspěšně žádali. Teprve potom jsme zjistili, že tyto kmitočtové příděly jsou dočasné, a tak jsme se dotázali ČTÚ, zda bychom z nich z takových okolností mohli prozatímně sestavit druhou vrstvu veřejnoprávního multiplexu pro přechodné období právě využitím různých regionálních sítí.\nNa jak dlouho máte vymezenu onu kapacitu 22 Mbit/s v regionálních sítích, v nichž jste si ji pronajali? Je to po celou dobu platnosti kmitočtových přídělů, tedy do roku 2017?\nIvo Ferkl: Ano, do roku 2017. Využijeme 22 Mbit/s a operátorům necháváme v těchto sítích dvě volné pozice pro SD programy, které mohou sami využít. Tyto pozice ale nejsou součástí veřejnoprávního multiplexu.\nMohli byste tu kapacitu vyžít pro zmiňovaný regionální kanál ČT.\nPavel Hanuš: Tak samozřejmě. Máme i určitou opci i na zbytek práv k individuálním oprávněním, ale jsou i jiné varianty, jakým způsobem postupně přejít na regiony.\nA taky ČT art by se měla osamostatnit na vlastní programové pozici.\nPavel Hanuš: I to je možné, ale to bychom dokázali i v rámci nynějších 22 Mbit/s. To je dostatečná kapacita pro všechny tyto manévry.\nJak se prakticky dohadujete s Radimem Pařízkem na tom, kde má jeho Regionální síť 7 spustit nové vysílače a kde ne? Rozhodujete o tom vy jako hlavní klient sítě, nebo on?\nPavel Hanuš: Rozhodujeme my, ale z toho, co on už má. Což platí i pro ostatní regionální sítě.\nDobře, to jsou už přidělené kmitočty, ale když chce Pařízek požádat ČTÚ o přidělení nových vysílacích kanálů v nových lokalitách, dohodne se nejdřív s vámi, kde by ty kmitočty měly být? Nebo mu to řeknete dopředu vy a on potom o ty kmitočty zažádá?\nPavel Hanuš: U všech regionálních sítí a týká se to samozřejmě i Regionální sítě 7, to je portfolio, které už prostě existuje, byly mu vydány kmitočty anebo o nich jedná a my jsme mohli udělat jedinou věc: pronajmout si tyto již udělené kmitočty. Nemáme tam co soutěžit.\nA když chce Radim Pařízek získat nějaký nový kmitočet pro Regionální síť 7, jde nejdříve za vámi a zeptá se, zda o něj máte zájem, aby se mu to vyplatilo?\nPavel Hanuš: Některé kmitočty už má přidělené, něco má v záměru a něco by rád pokryl. To se vlastně týká všech regionálních sítí, od kterých si pronajímáme kapacitu na šíření ČT :D/ČT art a HD verzí našich programů. My o všech těchto záměrech víme, ale máme svoje zájmy, sestavujeme si svoje pokrytí, a to se nemusí slučovat s jejich zájmy. Nějaký operátor má pro svoji síť třeba čtyři kmitočty, ale ČT si z nich pronajme jen dva. Anebo si je ve stejné lokalitě pronajme od někoho jiného. Ale nemáme možnost na to vypsat soutěž, protože ty kmitočty nejsou naše. Nemůžeme si vybírat, kdo nám kde lépe postaví vysílač na daný kmitočet. Už to je definované, můžeme si vybírat pouze z toho, co je hotové.\nPodle čeho se rozhodujete, kde si pronajmete kmitočty od nějaké regionální sítě?\nPave Hanuš: Zejména podle toho, abychom pokryli co nejvíce lidí – to je první kritérium – a potom také podle toho, aby nás to stálo co nejméně peněz.\nJaké regiony jsou podle tohoto klíče pro ČT ještě zajímavé a jaké už ne? Třeba Šluknovský výběžek nemá signál ČT :D. Bude ho mít?\nPavel Hanuš: Šluknovský výběžek je nordický problém.\nTakže tam divákům poradíte, aby si spíš pořídili satelit.\nPavel Hanuš: Tohle můžu těžko radit, ale někdy by bylo férové říci, že dokrytí pozemního vysílání u nich nelze udělat za těch 135 korun televizního poplatku měsíčně. Tak to udělali Němci nebo Rakušané: prohlásili, že z hlediska nákladů není adekvátní některé regiony pokrývat DVB-T. V Rakousku nakreslili mapu a řekli: tady jsou oblasti, kde terestrické vysílání nebude, protože by to nebylo ekonomické. Lidé to dopředu věděli a zajistili si alternativní příjem televizního signálu. Rakouská veřejnoprávní ORF má například ze zákona povinnost vysílat přes satelit.\nVy na satelitu taky vysíláte ve vlastním multiplexu na vlastní náklady.\nPavel Hanuš: Kdyby před lety prošly mé návrhy na vznik Národní satelitní platformy, moc by nám to pomohlo při dokrývání regionů bez signálu DVB-T. Protože ale nic takového neexistuje, dodnes s tím bojujeme. Sice máme vlastní kapacitu na satelitu, děláme něco na způsob národní platformy, ale Karta ČT jenom s programy veřejnoprávní televize nikoho moc nezajímá. Kdo ji bude používat, když je na ní jen šest programů a jinak by jich měl třeba sedmdesát? Původní myšlenka Národní satelitní platformy počítala s tím, že všechny televize, které nemají stoprocentní pokrytí v DVB-T – což nemá nikdo – budou muset povinně vysílat i přes satelit. Nebyly by to nijak velké náklady, ve srovnání s terestrikou by šlo o minimum peněz.\nObjeví se nové programy ČT :D a ČT art na satelitu nejen na pozici 23,5 stupně východně, kde si pronajímáte kapacitu a šíříte vlastní multiplex? Zájem o ně by jistě měli o zákazníci satelitních služeb Digi TV a freeSat by UPC Direct.\nPavel Hanuš: Vysílání na pozici 23,5 stupně východně považujeme i za distribuční prostředek, protože si ho přebírají i někteří operátoři jako primární signál. Čili to je naše dvorní pozice, kterou si sami řídíme a platíme. Všechno ostatní je převzaté vysílání, a u něj máme takovou filosofii, že kdo si o ty programy řekne, ten je dostane zadarmo. Takže to není otázka pro nás. My jsme ČT :D a ČT art nabídli všem operátorům a záleží na nich, zda je chtějí vysílat. Nemáme příliš možností to ovlivnit.\nPojďme zpět na zem k terestrice. Jak moc velký rozdíl v poplatcích za šíření signálu by byl, kdybyste ČT :D/ČT art umístili do multiplexu 3? Nabídku od Českých Radiokomunikací jste si nechali zpracovat.\nPavel Hanuš: Byl tam významný rozdíl. Ale ono není korektní srovnávat pronájem jedné programové pozice a práv k individuálním oprávněním. Pokud si pronajímáte jen jednu pozici, vyjde vás to v přepočtu na 1 Mbit/s dráž. Bylo by to dražší i v případě, kdy by ČT :D/ČT art vysílal na jedné pozici v multiplexu 4. Bylo by to sice lacinější než v multiplexu 3, ale dražší na 1 Mbit/s, než to je teď. Promítá se tam i ten fakt, že nyní máme svůj datový tok pod kontrolou, část činností okolo tohoto multiplexu jsme si stáhli pod sebe. To žádná jiná televize nedělá, ale my to máme v rámci režie, protože to samé už děláme u multiplexu 1. Není to pro nás zátěž navíc, ani personální, ani technická. Bohužel nemůžu sdělit cenu, za jakou vysíláme v Regionální síti 7, ale pokud by tak učinil Radim Pařízek, určitě nám to nebude vadit. Zodpovědně říkám, že nynější řešení je ze všech těch variant absolutně nejekonomičtější. Kdybych šel s informací ještě o trochu dál, řekl bych, že se pohybujeme v ceně za 1 Mbit/s na úrovni satelitního šíření.\nRadim Pařízek říká, že k multiplexu 1a, tedy obsahu České televize v jeho Regionální síti 7, nesmí sdělovat nic kromě toho, že to je virtuální multiplex ČT.\nPavel Hanuš: Ano, to je správně, protože kdyby se Radim Pařízek rozhodl, že bude mít kmitočet v Kutné Hoře, to ještě neznamená, že tam bude vysílat i multiplex 1a. O tom skutečně nemá co mluvit. On nám nabízí, stejně jako jiní operátoři, určitou sadu kmitočtů, a my je buď využijeme, nebo ne. Ale že by říkal, že ČT by mohla vysílat ještě tam a tam, tak to skutečně slyšet nechceme.\nMimochodem, u Regionální sítě 7, ale i jiných, celostátních multiplexů, mě zaujal jednowattový dokrývač v Holoubkově, malé obci poblíž Rokycan. Proč ji všichni operátoři dokrývají, čím je zajímavá?\nPavel Hanuš: Dokrývač tam byl historicky, je tam i nadále, a je to low-cost low-costů. Nikdo ho moc neřeší, některé věci prostě historicky přetrvávají.\nCena na úrovni satelitního šíření v DVB-T, jakou zmiňujete u Regionální sítě 7, je velmi slušná. Ale co s těmi diváky, kteří křičí a nemůžou to vysílání naladit?\nPavel Hanuš: Nějaké negativní reakce jsem očekával, to bych byl blázen, kdybych si myslel, že se to obejde bez nich. Mám nakonec zkušenost z přepojování digitálního vysílání v Praze na vertikální polarizaci. Mimochodem, počet nynějších stížností na špatné pokrytí ČT :D je zhruba třetinový v porovnání s tehdejší situací. Tenkrát to bylo opravdu peklo, to jsem si užil asi nejhorší chvilku digitalizace. Nynější kritika diváků ukazuje na dvě věci, které jsou důležité pro strategii dalšího rozvoje terestrického vysílání u nás: když sáhnete do zaběhlého, usedlého systému, který už nějakou dobu funguje a lidi si na něj zvykli, je to daleko horší, než když děláte nějakou transformaci a celé to převracíte. V takových případech si lidi mezi sebou řeknou, že se to bude měnit a budou připraveni. Co mě ale hrozně negativně překvapilo a skoro šokovalo, je neschopnost části diváků naladit si nové programy na svých přijímačích – tam, kde to jde. V místech, kde je signál i podle našeho měření dostatečný. A pak u diváků se satelitním příjmem.\nTaky vám někdo volal?\nPavel Hanuš: Měl jsem telefony od známých a kamarádů v den, kdy startovala ČT :D. Až na jeden telefonát, který se v podstatě jenom ptal, že nemůže najít kmitočet na satelitu, jsem zjistil, že všichni ostatní nemají v přijímači načtenu i spoustu dalších terestricky šířených programů, které začaly vysílat dříve. A že od chvíle, kdy jim někdo nainstaloval digitální přijímač a naladil ho, nikdy nepřelaďovali, takže když teď chtějí najít nový program, jsou bezradní s přeladěním. To je tedy poměrně mizérie. Pokud je u určitého počtu lidí problém s přeladěním satelitu, tak násobný počet lidí musí mít problém s tím, že musí hnout s anténou na střeše, a to už zcela pomíjím situaci, že existují nějaké odrazy signálu, které je potřeba odfiltrovat…\nIvo Ferkl: Často se objevují výtky, že jsme neinformovali, jak si mají diváci naladit nové programy ČT, jak to mají řešit. Ale dát nějaký univerzální návod je obtížné, spíše nereálné.\nJe pravda, že nějakou informační kampaň ke způsobu, jak se dostat k dětskému programu ČT :D a kulturnímu ČT art, jsem ze strany České televize nezaznamenal.\nIvo Ferkl: Na webu jsme zveřejnili návod, jak postupovat, už 15. srpna jsme vydávali tiskovou zprávu, ve které byly základní informace, jak přeladit přijímač, od stejného data běžela promo smyčka obou nových kanálů.\nČekal bych spíš nějaké instruktáže přímo ve vysílání České televize.\nPavel Hanuš: Takové kampaně nejsou funkční, bohužel. Navíc každé místo má své specifické podmínky a specifické řešení.\nIvo Ferkl: Sám dobře víte, že i při přechodu z analogového na digitální vysílání si většina lidí pořizovala digitální přijímače a ladila multiplexy na poslední chvíli před vypnutím analogu. I když tam byl předstih digitálního vysílání. Kdybyste se prošel po Kavčích horách a díval se, kolik antén na domech je přetočených na vertikální polarizaci, spočítáte je na prstech jedné ruky. A to k tomu byla masivní kampaň pod taktovkou Národní koordinační skupiny pro digitalizaci, která to lidem říkala, pořádaly se konference na toto téma a dodnes na řadu těch střech nikdo nevlezl. Je pravda, že jsme mohli udělat masivnější informační kampaň o příjmu ČT :D, ale jsem přesvědčen o tom, že by to stejně nemělo patřičný efekt. Ukazuje se, že podstatně větší motivací je, když probíhá nějaká velká sportovní akce, například olympiáda, a lidi mají najednou možnost ji sledovat v HD kvalitě. Nebo až přijdou Vánoce s pohádkami, pak možná bude ta správná motivace naladit si dětský program. Ale zase bude špatné počasí na to, aby člověk lezl na střechu upravovat anténu. Právě proto jsme tu síť „předrozjeli“ vysíláním HD programů a tím jsme dali lidem dopředu možnost, aby si našli směr, odkud ji budou přijímat, aby na to už částečně byli připraveni. A měli čas i přes léto, aby si dořešili případnou instalaci další antény. Teď už budou podmínky pro úpravu antén na střechách čím dál tím horší. Začne zima a na střechách to bude klouzat.\nPavel Hanuš: Vidíte na tom ještě jeden aspekt, který se už projevoval při přechodu na digitální vysílání. Dřív v podstatě jakoby nové programy prodávala technologie, ale dnes už ne. Jenom tím, že oznámíte vysílání DVB-T2 a Ultra HD, nezpůsobíte, že tu bude čekat zástup lidí a křičet „výborně, už to dělejte, my na to všichni přejdeme!“. Kdyby to udělala pětina lidí, bude to zázrak.\nIvo Ferkl: Lidé často mají různé technické možnosti a ani o tom nevědí. Třeba v Německu je rozšířenost HbbTV v domácnostech okolo 40 procent, ale jen 30 procent z nich ví, jak se to spouští a že mají možnost využívat interaktivní televizi. Často nemají vůbec televizor připojený k internetu.\nPavel Hanuš: Ono by bylo opravdu dobré komunikovat i tu skutečnost, že diverzifikace vysílacích platforem se bude neustále prohlubovat. Schválně jsem se díval, jak moc vysílají německé televize v DVB-T, a tam jsou vlastně jenom městské vysílače a jenom veřejnoprávní televize. Proti tomu je naše současná síť 1a luxus. Komerční televize v Německu téměř přes DVB-T nevysílají. Všechno je natlačené do placených platforem. Nedovedu si představit, že by tady někdo platil vedle koncesionářského poplatku ještě operátorovi za to, že může přijímat programy České televize. Digitalizace ale dala na frak hodně obchodním modelům a tendence zvyšovat podíl placené televize je čím dál tím vyšší. A všichni víme, jak vypadá nákladovost terestrických sítí. Někde mezi pokrytím 84 až 85 procenty populace se náklady na šíření signálu začínají lámat nahoru a když přelezete 90 procent, tak za posledních necelých 10 procent populace dáte 30 až 40 procent celkové ceny za šíření signálu.\nMinulý týden, krátce po startu ČT :D a ČT art, diváci na několika lokalitách zaznamenali technické problémy Regionální sítě 7, při kterých docházelo k výpadku signálu, a to jak těchto nových programů tak HD kanálů ČT, zamrzání obrazu a degradaci zvuku. Sám jsem to zaznamenal u vysílání z Černé hory také.\nIvo Ferkl: Měli jsme nějaké informace o tom, že obraz včera (rozvohor probíhal minulý čtvrtek 5. září, pozn. red.) kostičkoval.\nTohle byly totální výpadky signálu na několik minut, kdy byla černá obrazovka.\nPavel Hanuš: To si ověříme. Ale nic takového nám dohled nesignalizoval.\nIvo Ferkl: My se v tuto chvíli soustředíme na vysílač ve Svitavách, kde se objevují tvrzení proti tvrzení, zda vysílač chodí jak má.\nPavel Hanuš: Já vůbec nezpochybňuji informace od Zbyňka Poisla, které se objevily v diskusích na DigiZone.cz. Když říkal, že tam signál nebyl, bral jsem za bernou minci, že tam nebyl. A pak mi přišel protokol ze „spektráku“, a podle něj tam signál byl. Takže jsem z toho mírně řečeno překvapen. Domluvili jsme se ale, že tam proběhne měření i za přítomnosti Zbyňka Poisla (měření prokázalo chybovost nově instalované vysílací antény, takže Regionální síť 7 ve Svitavách přešla na náhradní anténní systém s nižším výkonem, pozn. red.).\nIvo Ferkl: Pokud vás zajímá další rozvoj této sítě, máme v plánu pokrýt Jablonec a Liberec, kde je poměrně velká díra bez signálu a máme na to dost negativních ohlasů. Je tam ale problém s mezinárodní koordinací kmitočtu s Polskem. Čeká se, až Poláci dají souhlas. Zkušenosti s nimi jsou ale takové, že to vždycky hrozně dlouho trvá. Tak jsme se s Radimem Pařízkem domluvili, že by vysílač spustili s nižším výkonem, aby nezasahoval za hranice, a bude se čekat na vyjádření polské strany, po kterém by se výkon vysílače zvýšil.\nPavel Hanuš: Největší díry multiplexu 1a, kde není signál, bychom chtěli pokrýt relativně rychle.\nIvo Ferkl: Liberecko bychom chtěli pokrýt do čtrnácti dnů. Hodně by nám to pomohlo.\nA vysílat tam budete z Černé Studnice, jako multiplex 4?\nIvo Ferkl: Ano. Ale zatím nevíme, jaké bude mít při sníženém výkonu pokrytí, stejně jako nás překvapily problémy se Svitavami. Proto říkáme, že jde o experimentální vysílání, protože ta síť se skutečně staví za pochodu. Obvyklá praxe je, že se vystaví příslušný segment sítě, pak se zkouší a měří, ale tady se ladí za ostrého provozu.\nOhledně technických problémů Regionální sítě 7 jsem zaregistroval opakované dotazy na potíže se špatným nastavením kódování MPEG-2, které u některých set-top-boxů a televizorů způsobuje rozpad obrazu. Je to viditelné zejména při švenkování kamery, kdy se obraz rozpadá. Řešili jste to nějak?\nIvo Ferkl: Jde zřejmě o chybné nastavení kodéru, protože Regionální síť 7 používá technologii od Ateme, která má větší časové konstanty. HD i SD programy jsou v jednom statistickém multiplexu, i když jsou vysílány v MPEG-2 i MPEG-4. Funguje to jako statistický multiplex a je otázka, zda to s tím také nesouvisí. V momentě, kdy je v nějaké části obrazu rychlý pohyb, nestíhá to, reakční doba je zřejmě poměrně dlouhá, takže než se to srovná, mezitím se v obraze objeví kostičky. Je to věc doladění sítě. Při každém rozjezdu nějaké nové sítě se takové problémy vyskytují.\nDo jaké míry se divákům vůbec vyplatí upravovat antény pro příjem ČT :D a celého multiplexu 1a, když se neví, zda bude moci vysílat i po roce 2017?\nPavel Hanuš: Ono se neví ani to, co bude s ostatními celoplošnými multiplexy po roce 2020.\nAle dá se předpokládat, že z hlavních vysílačů Českých Radiokomunikací se bude vysílat vždycky.\nIvo Ferkl: Dříve, když se mluvilo o digitalizaci, se zmiňovalo i to, že velké a silné vysílače na vysokých kopcích jsou přežitek. Že budou malé vysílače menších výkonů, přímo ve městech, budou pokrývat městské aglomerace, bezobslužné, vzduchem chlazené, levné… A že vysílání z velkých věží je energeticky náročné, že to je náročné na obsluhu a zároveň že to není efektivní ani z hlediska využití kmitočtového spektra, protože se tyto vysílače hodně překrývají. Ty překryvy jsou obrovské. Teď se najednou všichni ptají, proč nejdeme s ČT :D a ČT art na ty Kletě, Kojály a Krašovy. A to nás čeká ještě příchod LTE, takže budoucnost asi bude v hybridních sítích. Velké věže zůstanou, směr do domácností se zachová, ale ty velké kopce, ze kterých se svítí do lesů, nejsou ekonomicky efektivní. A stejně se už na ně další a další multiplexy s novými programy nevejdou. To znamená, že se stejně musí postavit nové vysílače, a přijímat televizní signál i z jiných směrů než z tradičních pozic. To se ukázalo u multiplexu 3, který musel jít na sdílené vysílače s Českými Radiokomunikacemi a jejich náklady na provoz tak stouply, že si je CDG nemohla dovolit (posléze ji ovládly samy České Radiokomunikace, pozn. red.). Takže pokud řekneme, že tu vedle ČRa budou existovat i další operátoři, ti musí nutně vysílat z jiných míst.\nPavel Hanuš: Mimochodem, ale TPP a celý plán digitalizace nikdy nepředpokládal, že všechny sítě budou vysílat ze stejných lokalit. Multiplexy 1, 2 a 3 měly využívat shodné lokality, multiplex 4 jiné. Stejně tak je nesmysl, že tu měly být jenom čtyři celoplošné multiplexy. Ženevská konference přidělila v roce 2006 České republice šest vrstev pro DVB-T. Nebo šest a půl. Takže šlo o šest celoplošných multiplexů, a proto se tak dá z regionálních sítí složit celoplošné pokrytí. I když ČTÚ to nevydává a nekoordinuje jako celoplošné sítě. Další věc je, že nám by se samozřejmě líbilo vysílat nové programy například z Ještědu, ale tam není žádný volný kmitočet. Kdyby ho tam bylo možné získat, už by ho asi měly České Radiokomunikace a nabídly by nám ho. I když v tomto případě by byl zřejmě problém s cenou.\nO kmitočet pro patu Ještědu neúspěšně žádal i Ivo Brabec pro svoji Regionální síť 3.\nPavel Hanuš: Jedna věc jsou mezinárodní koordinace kmitočtů, ale ČTÚ si na druhou stranu musí zachovat i nějakou rezervu, s kterou bude schopen zkoordinovat sítě DVB-T2. Přidělit je teď, byť jenom dočasně na dva roky, by bylo riziko. Co když se nám podaří dát dohromady onu strategii rozvoje terestrické platformy v průběhu roku 2014 a bude se moci naplňovat od roku 2015 na dočasně přidělených kmitočtech? Ty kmitočty, které dnes máme, v tom roli nehrají, ale tyto koordinované, velké, ano. V tomto bodě si tedy myslím, že ČTÚ dělá to, co musí, že kmitočty nedává. Pak by v ruce neměli vůbec nic a nemohli by fungovat.\nNa druhou stranu chápu, že dočasně přidělovali regionální kmitočty pro DVB-T, protože jsou k dispozici. Z hlediska plánovací mezinárodní konference bychom měli být schopni ukázat, že máme důvod, proč je využívat. Ne že nám bohatě stačí tři celoplošné multiplexy. Tím, že se Německo vzdává terestrické platformy a posiluje broadband, stává se jeho postup stále populárnějším v Evropské unii, protože jde o nejsilnější stát EU. Tím pádem je velký tlak i na jeho sousedy, aby se zbavili významné části pozemního televizního vysílání. Objevují se názory, že datové sítě jsou bez problému schopny převzít televizní vysílání. Je úžasné tvrdit, že distribuční síť a datová síť je totéž. Pro mě to je nepochopitelná věc.\nJak ČT vybředne z té aktuální situace a kritiky na špatné pokrytí ČT :D/ČT art?\nPavel Hanuš: Během digitalizace jsem nezažil nic jiného, než že se na nás valila kritika. Byť by ten proces bez ČT vůbec neproběhl. Je třeba mapovat, odstranit z toho takové ty emotivní výkřiky, které nemají smysl, a brát si z toho to, co je informace o tom, že někde něco nefunguje, že je to špatně. A řešit to. Jiná cesta není. Někdo se ptal, zda máme nějaké sankční možnosti vůči operátorům sítí, v nichž vysíláme ČT :D/ČT art. Samozřejmě, že máme. Smlouva, i když jde o nízkonákladové řešení, je ohledně sankcí a kontroly úplně stejná jako smlouva na provoz velkého multiplexu 1. Na konci roku se vyhodnotí dostupnost služby, a pokud někde nebyla, nezaplatíme operátorovi příslušnou část peněz. Zase na druhou stranu musíme dokázat, že skutečně ta služba někde nebyla dostupná, musíme to změřit a mít data k dispozici. Proto monitorujeme provoz vysílačů, zda vysílají, zda nemají nějaké problémy, a k tomu vyhodnocujeme i divácké připomínky.\nIvo Ferkl: A budeme se dál rozšiřovat. Už mi psali provozovatelé regionálního multiplexu z Klimkovic, že mají kmitočty, které by nám byli schopni pokytnout. V září rozjedeme vysílání multiplexu 1a v Roudnici nad Labem, kde pokryjeme poměrně dost velké území, od stejného provozovatele máme slíbený i vysílač Vítkův kámen u Lipna. Tam půjde signál až do Českého Krumlova, který je docela špatně pokrytý z Kletě, odkud se směřuje hlavně na České Budějovice. Dohodli jsme se i s provozovatelem regionálního multiplexu v Mostě, vyjednáváme v Děčíně. A pak jsou další lokality, které se chystá pokrýt Radim Pařízek a jsme ohledně nich v jednání.\nProblematické je Znojemsko.\nIvo Ferkl: Tam už také jednáme a vypadá to dobře.\nPavel Hanuš: Ovšem zase tam je problém s mezinárodní koordinací kmitočtu. Na jihu i na severu země to je stejné, s Rakušany to je podobně zdlouhavé jako s Poláky. Docela závidíme Velké Británii, která nemá žádné sousedy a když si řekne, že někde postaví stožár, hned ho tam má. U nás to je těžší.\nIvo Ferkl: Praha je relativně dobře pokrytá, jenom tam je problém se společnými anténami na sídlištích. Je třeba, aby lidé promluvili se správcem domu, podobně jako při přechodu na digitální vysílání.\nPavel Hanuš: Pro nás je teď důležité novou síť optimalizovat a udržet ji jako nízkonákladovou. To je pro nás alfa a omega. A je to pro nás jistá modelová cesta, kudy můžeme jít, a taky to určuje určité nákladové limity, v nichž se musí pohybovat přechod na DVB-T2. Co ještě je možné. Myslím, že tohle je tak akorát, laciněji to už asi udělat nelze. V terestrice rozhodně ne. Původně jsem ani nevěřil, že se to podaří udělat. Měl jsem v hlavě ceny za šíření signálu z let 2007 a 2008, a low-cost se od té doby sice dostal někam na úroveň 65 nebo 70 procent základní ceny, ale byly to pořád obrovské peníze. Ona to totiž vlastně ani low-costová řešení nebyla, pouze se trochu stáhnul výkon vysílačů, ale pořád to byly ty velké vysílače na vysokých kopcích. Tohle jsou ale skutečně nízkorozpočtové vysílače, takže když dostanete kmitočet od ČTÚ, dokážete vysílač udělat za velmi přijatelnou cenu.\nIvo Ferkl: Hrozně to cenově poskočilo. Pamatuji se, že ještě před třemi nebo čtyřmi roky jsem se snažil dělat rozbory, kolik by stálo provozování vlastního nízkonákladového multiplexu v DVB-T, vycházelo to třikrát tolik, než teď platí ČT.\nPavel Hanuš: Kdyby se ještě podařilo zoptimalizovat distribuci signálu na vysílače, která teď v celkové ceně za šíření signálu hraje takřka dominantní roli, a vysoké poplatky za kmitočty, bylo by to vůbec vynikající. Teď je paradoxně úplně jiná cenová struktura cen za šíření signálu než v minulosti.\nIvo Ferkl: U těch poplatků za kmitočty, pokud tam je nějaká větší watáž, to vždycky hrozně vyskočí nahoru.\nProto prý operátoři ČTÚ žádají o kmitočty s nižším výkonem, než s jakým později vysílají.\nPavel Hanuš: Ano, to dělají všichni operátoři. Když jsme se k tomu poprvé dostali, podíval jsem se na teoretickou mapu pokrytí a říkal jsem, co s tím budeme dělat, to nepokrývá skoro nic. Nemá to vůbec smysl. Nicméně jsme si operátora pozvali na jednání a požádali ho, ať nám ukáže mapu pokrytí a ta byla úplně jiná. Myslím, že je logické platit poplatek za šíření podle výkonu, kterým se skutečně vysílá. Takže mě to nijak nepohoršuje.\nDruhou část rozhovoru věnovanou HDTV a přechodu na DVB-T2 si budete moci na DigiZone.cz přečíst za týden.\nposlední názor přidán 18. 9. 2013 10:55


INEKON GROUP a.s. - Press centrum\nUž 60. let je Druchema zárukou dobré kvality za skvělou cenu\nDržitel prestižního ocenění Úspěšná firma v soutěži Národní ceny kvality ČR z roku 2010, ceny Inovace 2009 Svazu českých a moravských výrobních družstev a mnoha dalších v rámci nezávislých spotřebních testů. To je současnost Druchemy, družstva pro chemickou výrobu a služby, které je od roku 1994 členem české holdingové společnosti INEKON GROUP. V letošním roce slaví šedesáté výročí svého založení.\nInekon zahájí stavbu cementárny ve Vietnamu\nV lednu roku 2011 zahájí společnost INEKON GROUP výstavbu cementárny Phu Son ve Vietnamu. Projekt za necelé tři miliardy korun bude realizován v příštích dvou letech a přispěje k výraznému snížení deficitu platební bilance České republiky s Vietnamskou socialistickou republikou. Oproti letošnímu roku se díky výstavbě cementárny ztrojnásobí roční obrat společnosti INEKON GROUP na téměř 2 mld. Kč v roce 2011. Cementárna bude produkovat denně 3300 tun slínku, základní suroviny pro výrobu portlandského cementu.\nDružstvo pro chemickou výrobu a služby Druchema převzalo dnes ve Španělském sále Pražského hradu jedno z nejprestižnějších ocenění soutěže Národní ceny kvality ČR. Získáním certifikátu Úspěšná firma se Druchema zařadila mezi firmy, které v hodnocení podle mezinárodně uznávaných kritérií zaznamenaly výrazné úspěchy – a to jak v hospodaření, tak i v oblastech spokojenosti zákazníků a zaměstnanců. Měřítkem pro udělení některého z ocenění Národní ceny kvality ČR je kvalita využívání v současnosti nejpropracovanějšího nástroje řízení organizací pro evropské firmy, kterým je model EFQM.\nRyba Košice mieri na priania zákazníkov\nZnámy výrobca rybích šalátov zníži náklady vďaka implementácii Business Navigation System českej spoločnosti INEKON SYSTEMS\nRyba Košice zavedie nový manažérsky informačný systém (MIS), ktorý jej umožní zvýšiť produktivitu a efektivitu práce. V spolupráci s českou spoločnosťou INEKON SYSTEMS zmení systém finančného riadenia. Riešenie Business Navigation System (BNS) umožní lepšie predvídať chovanie sa spotrebiteľov a zrýchli reakcie na zmeny v potrebách zákazníkov. Ryba Košice je najväčší výrobca rybích šalátov na Slovensku, s ročným obratom 17 miliónov eur (2009) a 270 zamestnancami.\nPřesné informace a dobrý tým jsou po krizi k nezaplacení, shodli se manažeři na konferenci Business Navigation® Days\nFirmy s kvalitním systémem sběru a zpracování informací mají v období po ekonomické krizi větší šanci k rychlejšímu rozvoji. Jsou totiž schopny rychleji najít příležitosti trhu a zároveň zvládat rizika či jim dokonce předcházet. Vyplynulo to ze závěrů mezinárodní konference o podnikovém řízení Business Navigation® Days (BND), která se konala koncem minulého týdne ve Stříteži u Jihlavy. Zúčastnilo se jí několik desítek řídících pracovníků významných firem podnikajících v České republice a na Slovensku. Letošní, šestý ročník setkání ekonomických odborníků se konal pod záštitou Svazu průmyslu a dopravy ČR (SP ČR) a náměstka hejtmana kraje Vysočina Ing. Libora Joukla.\nDebut české tramvaje ve Washingtonu, D.C.\nWashingtonu D.C. mají v těchto dnech první příležitost prohlédnout si jednu ze tří českých tramvají, které budou od roku 2012 jezdit v hlavním městě USA. Přesto, že výrobce společnost INEKON GROUP dodal vozy už loni v listopadu, jsou stále mimo provoz. Důvodem je zpoždění ve výstavbě první tramvajové trati ve Washingtonu, D.C., která bude dokončena až za dva roky. Cílem akce je představit podrobnosti plánovaného zavedení povrchové hromadné kolejové dopravy ve městě.\nBNS v Budvaru a STOCKu živě\nJak pomáhá Business Navigation System (BNS) manažerům v rozhodování a koordinaci klíčových procesů ve společnosti? Účastníci odborných setkání, která uspořádala ve dnech\n4. a 15. března 2010 společnost INEKON SYSTEMS v prostorách národního podniku Budějovický Budvar a STOCK Plzeň-Božkov s.r.o., se o tom mohli přesvědčit na vlastní oči.\nInvestice do údržby silnic na Vysočině\nKrajská správa a údržba silnic Vysočina využije pro plánování svých činností nový informační systém.\nPlánování strojních kapacit nebo pracovníků potřebných pro údržbu silnic a dálnic v kraji Vysočina se zjednoduší a zpřesní. Umožní to zavedení informačního systému, který společnost INEKON SYSTEMS dodá Krajské správě a údržbě silnic Vysočina. Podklady poskytované novým softwarem zpřesní řízení pracovních sil, dopravních i mechanizačních činností. To by se v budoucnu mělo pozitivně projevit například ve zvýšení rychlosti úklidu silnic od sněhu nebo v efektivnějším plánování oprav komunikací.\nV Inekonu skončila historicky největší modernizace tramvají v ČR pro zahraničí\nINEKON GROUP dokončil ve spolupráci s Dopravním podnikem Ostrava nejrozsáhlejší projekt modernizace tramvají pro zahraničního zákazníka v historii České republiky. Poslední z celkem osmnácti tramvají pro Sofii dnes opustila dílny v Ostravě. Do provozu v hlavním městě Bulharska by měla být uvedena 19. prosince. Zakázku na kompletní přestavbu starých vozů v hodnotě více než 13 milionů eur podepsal INEKON GROUP již před třemi roky.\nhome > Press centrum


Jogurty bez laktózy? Je třeba víc hledat a číst | Pro Alergiky\nProalergiky.cz Magazín Redakční články Alergie na potraviny Intolerance laktózy Jogurty bez laktózy? Je třeba víc hledat a číst\nMichal Závacký, 21. 5. 2013\nBěžné jogurty téměř vždy nějakou laktózu obsahují\nPokud patříte do stále rostoucí skupiny osob s intolerancí laktózy a máte rádi jogurty, nemusíte se jich úplně vzdávat kvůli své dietě. Pouze se v regálech obchodů dívejte po speciálních druzích. Jaké jsou možnosti?\nKolik laktózy je v běžných jogurtech?\nMnozí lékaři a výživoví poradci šíří informaci, že klasické jogurty mohou konzumovat i lidé s nesnášenlivostí laktózy. Tato informace je bohužel dost zavádějící.\nJe pravda, že bakterie mléčného kvašení se živí laktózou, tím pádem její množství v mléčném produktu snižují. Nicméně ve většině kravských, kozích i ovčích jogurtech je stále dostatek laktózy na to, aby vyvolala zažívací potíže.\nProč? Nejpravděpodobnější příčiny jsou tyto:\nDoba zrání jogurtu byla tak krátká, že bakterie nestačily všechnu laktózu rozložit.\nBakterií je ve výrobku nedostatečné množství.\nDo jogurtu byla další laktóza výrobcem přidána, například v podobě sušeného mléka nebo sušené syrovátky.\nObsah laktózy u středně tučných (3 %) jogurtů se pohybuje kolem tří gramů, u nízkotučných i kolem šesti gramů na 100 gramů jogurtu. Za normálních okolností je tedy potřeba s laktózou v živočišných jogurtech počítat.\nNáš tip: Další informace včetně údajů o množství laktózy v potravinách najdete v článku Bezlaktózová dieta.\nJogurty s upraveným množstvím laktózy\nV obchodech se zdravou výživou a některých hypermarketech (Globus, Tesco, Interspar) je možné sehnat speciální jogurty s výrazně sníženým množstvím laktózy. Obvykle je najdete v odděleném chladicím boxu mezi speciálními dietními potravinami.\nNejrozšířenější jsou značky Minus L, Spar Free From a Ehrmann Lacto Zero. K dostání jsou bílé i ochucené výrobky. Chuťově jsou téměř k nerozeznání od běžných jogurtů. Jejich cena je však o něco vyšší.\nPřítomnost mléčných bílkovin lidem se sníženou tolerancí laktózy nevadí. Nejde o alergii na mléčné bílkoviny.\nRostlinné jogurty – přirozeně bez laktózy\nVe specializovaných prodejnách, kterých stále přibývá, a rovněž ve zdravých koutcích v některých hypermarketech je možné kupovat čistě rostlinné dezerty, jež obsahují jogurtové kultury, ale žádné složky kravského mléka. Jde většinou o sójové pochoutky – Sojagurt, Sojade, Provamel a jiné.\nNejvětší výběr příchutí nabízí značka sójových jogurtů SojadeTěch, které skutečně obsahují bakterie mléčného kvašení, bohužel není mnoho. Pro člověka s bezmléčnou dietou tak může být přínosem konzumace mléčně kvašené zeleniny nebo probiotik ve formě doplňku stravy.\nVětšina rostlinných náhražek mléčných produktů je vyráběna především tak, aby vyhovovala vegetariánům, ne alergikům. V minulosti se například na trhu objevily jogurty, které se tvářily jako rostlinné, ale v přísadách jste našli zákys vyrobený z kravského mléka. Navíc vzhledem k tomu, že výrobci občas složení svých produktů mění, je dobré si etiketu pravidelně kontrolovat.\ncelkem nedávno jsem zjistila, že mám laktozovou intoleranci, takže se ted teprve ucím ktere vyrobky mohu a ktere ne. V obchode jsem si koupila pomazankové máslo označené jako bezlaktozové, doma jsem ale zjistila, ze obsahuje sušené mléko. Znamená to tedy že sušené mléko laktozu neobsahuje?\nDobri den nesmim hladkou mouku tak se stim pecivem peru pouzivam vicezrny tmavy toust ale rada bych zkusila zmenu v tom pecivu nesmim kravske mleko tak pouzivam sojove a muzu bez laktozy i s laktouzou a vyrobky bez lepku i lepkem muzete mi poradit dekuji Eva\nobávám se, že chutné pečivo s vyloučením těchto ingrediencí a složek na běžném trhu neseženete. Mnohem lepší je si pečivo péct sám, i když se nemusí povést napoprvé, časem získáte cvik a hlavně si pochutnáte. Důležité je vydržet. Inspirací Vám mohou být recepty vložené čtenáři - https://www.proalergiky.cz/vareni/recepty - kategorie Chléb a pečivo, jen si v horni liště zaklikněte bez jakých alergenů, samostatně sóju bohužel k vyloučení nemáme, na to se podívejte přímo na detail receptu, co je ve složení. V případě některých směsných mouk se sója či sójová bílkovina objevit může, proto se podívejte na složení těchto mouk přímo u výrobce.\nPokud využíváte facebook, můžete se připojit i do naší uzavřené skupiny: Bez lepku, mléka, vajec. Potravinové alergie a intolerance - https://www.facebook.com/groups/154175911421622/?ref=bookmarks.\nS přáním krásného léta, Táňa, ProAlergiky.cz\nMam intoleranci lepku a laktozy a alergii na soju.\nA mam strasne velkou chut na nejake dobre pecivo.\nPokud v obchode nejake najdu je se sojou a i kdyz jsem uz parkrat podlehla, beztak jsem si nepochutnala. Mate nekdo prosim nejaky typ na pecivo bez lepku, laktozy a soji.\nKlidne recept. Dekuji\nPro: RenataHezký večer,\npro Vás vhodné je pečivo neobsahující laktózu. Doporučuji se vždy zeptat na složení výrobků v konkrétním obchodě, pekárně, příp. prostudovat etikety baleného pečiva. I stejný druh, typ výrobku může jednou laktózu obsahovat a u jiného výrobce ne.\nDobrý den, prosím o radu, mám alergii na laktozu, jaké pečivo tedy mohu jíst? Moc děkuji. Sodomková\nPro: Hana AndrýsováDobrý den, Hanko,\no problémech se zásobováním bezlaktózovými výrobky v bývalém Intersparu víme. Diskutovalo se o tom hodně na naší FB skupině (https://www.facebook.com/groups/154175911421622/). Některé čtenářky se obrátily se stížností i na vedení firmy Albert. Odpovědí bylo, že mají kontaktovat přímo vedoucí jednotlivých obchodů, kteří mohou zásobování "minus L" produkty zajistit. Být Vámi, zkusila bych je oslovit.\nPřípadně dle dostupných informací na internetu je v Mladé Boleslavi několik prodejen zdravé výživy, možná ve svém sortimentu mají, co hledáte, případně bude možné se s nimi lépe dohodnout na rozšíření sortimentu než s maloobchodními sítěmi.\nChtěla bych Vám napsat o potíží sehnat mléčný výrobek bez laktozy v Mladé Boleslavi. Mám intoleranci na laktozu a vejce. Obchod Interspar se přejmenoval na Albert a tím se změnilo i zásobování bezlaktozových výrobků jako je jogurt, smetana a tvaroh.Velice Vás prosím sdělte mi kde výrobky seženu a jestli je možné přimluvte se, aby opět v Albertu tyto potraviny byly k dostání. Moc děkuji Hana Andrýsová Kněžmost


Stránka 43 z 249\n[ Příspěvků: 6210 ] Přejít na stránku Předchozí 1 ... 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46 ... 249 Další\nNapsal: 18 dub 2019 10:02\nNapsal: 18 dub 2019 08:08\nTo nemusí nic znamenat.\nNapsal: 18 dub 2019 07:44\nVuz 4L0 3098 ex Busline hobluje vyluku Vyskov - Hulin v dresu Autobusy Juren\nNapsal: 17 dub 2019 21:57\nhttps://seznam-autobusu.cz/dokumentacka ... 8475#photo\nRok výroby 2006, ale foceno 2004\nNapsal: 17 dub 2019 21:51\nZatím to nejelo, v systému je od středy myslím. Takže bližší informace nemám.\nNapsal: 17 dub 2019 20:40\nMP87: To je zajímavé, ta RZ je čerstvá a nové LE v tu dobu ČSAD Autobusy ČB nedostalo...nějaká bývalá předváděčka? Ojetina odněkud? Snad ho brzo někdo vyfotí.\nNapsal: 17 dub 2019 18:43\nČSAD autobusy ČB provozovna Milevsko by měla mít k dispozici pro PID Crossway Le ev.č. 8262 SPZ 8C4 8124. Měl by být roku výroby 2017\nNapsal: 17 dub 2019 18:14\nRáž si pořídil novou hračku a moc pěknou!\nprosím o popsání barvy vozu - vůz založen\nNapsal: 17 dub 2019 11:59\nJe docela bordel v autobusech Kobra.\nPůvodní název je Kobra - Star, v roce 2008 byla založena společnost Kobra Bus, neb Star skončil v exekuci a následně likvidaci. A protože proti majiteli byla vedena další exekuce, přešla firma na slovenského společníka a přesunula sídlo do Prahy. A prodejem autobusů se začala zabývat nová společnost Kobra Reisen. A proti jejímu majiteli (stejnému jako v minulosti) je opět vedeno exekuční řízení...\nJak se s tím popasovat, nevím. De facto jde o tři postupně vzniklé firmy jednoho člověka.\nNapsal: 16 dub 2019 13:08\nfoceno pouze pro dokumentaci RZ bylo ranní protislunce, na lepší foto si počkám na lepší podmínky venku.\nNapsal: 16 dub 2019 12:15\nA hodíš mi to sem, prosím? Abych to mohl bezpečně identifikovat. Děkuji.\nNapsal: 16 dub 2019 12:05\nad Mauricio ano proto píšu občas ale jejich procento je mizivé. Větší dovoz udělal v případě Vojtily.\nad M.S. kdyby viděl, ale fotil v garáži Mrázka.\nNapsal: 16 dub 2019 11:16\nMartin: Předpokládám, že jsi ji vzhledem ke zjištěné RZ i viděl. Je to tahle: https://www.bus-bild.de/bild/bustypen~reisebusse~setra-s-400er-serie-top-class/78225/setra-s411-hd-von-raab-reisenoesterreich.html ?\nNapsal: 16 dub 2019 10:36\nhttps://seznam-autobusu.cz/dopravce/pet ... pohorelice\nMá nově Iliadu, ale netuším, o jaký vůz jde. Dává ji teď dokupy.\nNapsal: 16 dub 2019 09:18\nNapsal: 16 dub 2019 08:41\nNo myslím, že ten do dovozů už moc nedělá.\nNapsal: 15 dub 2019 23:23\nještě dodatek občas něco dotáhnout může Zliner ale ten by to registroval ve Zlíně ale to není novinka.\nNapsal: 15 dub 2019 21:57\nbílá s logy dopravce Raab-bus\nNapsal: 15 dub 2019 21:46\nDolpnil jsem rz\nje od tohoto dopravce:\nNapsal: 15 dub 2019 19:13\nne pokud jdou přes ORP Kroměříž jdou přes Magiq bus.\nA jednoduché proč to bere Zemek přes ně? Protože jeden za Zemkových synů žije se sestrou majitele Magiq bus.\nTudíž je pojí příbuzenský vztah. Magiq bus je dováží pro Zemka a prodává je i jiným.\nSnad jen Sona je bere sama na sebe.\nad Fedos pochopitelně mluvím o Z číslech většina Plzeňských je na P ty si opravdu dovezli sami.\nale Varské,část Plzeňských a Zlínské ale i spousty dalších včetně OAD jsou na Z. A pokud jsou v Kroměříži registrovány tak jsou přes Magiq bus.\nJak to vím, protože někteří Vsetíňáci byli ve Francii jako řidiči a vezli je do Kroměříže.\nNe vše se objeví na Bazoši většinou si to Z-group nechá dovézt na přání.\nJediné co se musí rozklíčovat je ORP kde jsou hlášeny, bohužel už to jde dělat kdekoliv.\nPokud je bude dále registrovat v Kroměříži bude to OK. Vsetín má svého člověka který to má na starost přímo na Vsetíně.\nJe to jak u Arrivy City kde jim sedí člověk v Teplicích.\nTrošku jsem využil kontaktů které jsem tam získal.\nNapsal: 15 dub 2019 18:35\nJá jsem doteď myslel, že jsou především registrované na Zemka.\nNapsal: 15 dub 2019 18:27\nNo a je jisté, že 100% všechny? Některé určitě ano, ale není-li to u toho konkrétního vozu ověřeno byl bych opatrný...něco si ta ČSAD přivezla sama (minimálně plzeňské) a může to být třeba na Z-Group.\nNapsal: 15 dub 2019 18:01\nbo vyhodili proud a vrtali se v tom skoro 3 hodiny. Ani oběd jsem nemohl ohřát. Před chvílí ho pustili, ale jídlo mělo přednost. Už opraveno\nJeště jedna věc která by se měla řešit u Magiq bus.\nTy vozy na Zlínských značkách jsou přes Magiq bus všechny u AKV,Plzeň Vsetín.\nTudíž by měli být všechny psány na Magiq jako první.\nNapsal: 15 dub 2019 15:36\nAres: https://seznam-autobusu.cz/vuz/10208 proč ten Magic bus není ukončený?\nNapsal: 15 dub 2019 11:42\nVůz 9B6 6164 je u Tourbusu na opravě, změňte tedy stav na opravu. Díky.\nMůj web: https://jan-martinkovic.webnode.cz/\nPrávě je 26 led 2020 15:01


Al Bostan 4* - Příjemná dovolená\nNa ubytování jsme měli štěstí, ale po shlédnutí i dalších dvou pokojů bylo vše v pořádku. Čisto, zrcadla vyleštěná, ručníky vyměněné, ustláno, nikde ani zrníčko písku a že jsme ho z pláže donesli :-) Náš pokoj 1239 byl s terasou, naproti baru a večer se krásně sedělo a klábosilo v centru dění. Klimatizace funkční i v noci, satelitní TV, lednička v pohodě, jen je malá.\nStrava byla opravdu dostačující, některá jídla se opakovala, ale nikdy jsme si nedávali na talíř od všeho, takže jsme měli stravu pestrou a to co nám chutnalo (mě zapečený lilek s bylinkami a česnekem mňam, mňam) jsme si dávali stále. Jídlo moc dobré, všeho dost, stále se doplňovalo. Vždy byla ryba a pak další druhy masa, jeden den grilovaná kuřata a hovězí, další den třeba mleté šištičky, kuřecí maso přírodně na plátky, játra na grilu, placky z mletého masa v arabském chlebu, kuře s nádivkou, smažená kuřecí stehýnka atd. Přílohy byly bramborový nákyp, rýže pokaždé jinak, plátky brambor opečené na másle, dušená zelenina. Salátový bar - to si vybere opravdu každý, buď namíchané druhy zeleniny a nebo vše samostatně, rajčata, okurky, salát, zelí, fazolky, papriky, hrášek, červ. řepa atd. No a o dortících nemá cenu psát, to se musí ochutnat :-)\nOkolí hotelu je moc hezké, udržované zahrady a čím jdete dále do centra Nama Bay, jsou hotely a zahrady krásnější. Palmová promenáda a večer všechno osvětlené, no krása. Pláž je čistá, jen by mělo být více popelníků pro kuřáky, jinak se stále odnášely kelímky od stolečků a uklízelo se okolo lehátek. Osušky možno měnit každý den za čisté. Každé ráno si už rekreanti dávali na lehátka v prvních řadách ručníky, takže pokud nebudete chtít ležet vzadu, ráno před snídaní určitě na pláž :-) A u bazénu také, tam sice byly od rána ručníky na lehátkách, ale lidé přicházeli až na poledne v největším vedru z pláže, takže zarezervovat včas.\nPersonál příjemný, milý a ochotný. Nikomu jsme spropitné nedávali, měli jsme polopenzi, ale ptají se jestli chcete donést pití a pak očekávají všimné. Trošku mě mrzelo, že se u baru na pláži měnili ceny pití, pivo stálo jednou 20L pak 22L a káva 10L pak 15L, takže jsme chodili do marketu přes silnici vedle MC Donaldu a vše jsme si kupovali sami, takže nás nikdo nešulil. Při odjezdu bylo s recepcí hezké loučení, dělali jsme si srandičky už při pobytu a oni jsou pak milí, když nejste jen formální. Všichni mluví anglicky.\nDovolená byla hezká, hotely jsou jeden vedle druhého a mají soukromé pláže s lehátky a slunečníky a každý má jinou barvu osušek :-) Do centa 10 minut po promenádě a tam to večer opravdu žije. Jednou jsme byli na procházce ve čtyři hodiny a krámky jsou zavřené, takže to chce opravdu až večer. Připravte se na vedro, vedro a zase vedro. Přítel šílel, já byla spokojená :-) Egypťani neodbytní, sahají na vás ve vodě, chtějí navázat kontakt, ve městě pokřikují, ale i chválí a všichni myslí že jste rusové. Je jich tam hodně, ještě italové a francouzi a poláci. Jinou řeč jsem neslyšela. Nejlevnější je opravdu pro nákupy potravin krámek za silnicí, je to 5 min. z hotelu. Voda 2L, LM cigarety 4,75L (necelých 15,- Kč tomu jsem fakt nemohla uvěřit :-) na pláži už stojí v minimarketu 12L) kilo rajčat 3L, Coca Cola 2l 5L. Pivo mají jen ve specializovaných marketech v Nama Bay, jsou tam asi jen tři a stojí od 10 do 15L 0,5l plechovka. Heineken ve skle 0,3l 8L. Víno okolo 55L a více. Do 48 hod. po příletu můžete s pasem (na recepci vám ho půjčí) do Free shopu, ale nic zázračného nečekejte. Mají tam alkohol, pár sladkostí, cigarety a parfémy. Platí se v dolarech. Free shop je v uličce z promenády v pravo, v centru Nama Bay ho nehledejte, je to první, nebo druhá odbočka na promenádě, už tam začínají obchůdky. Ulicí s obchůdky k němu přímo přijdete. Všude smlouvejte, jsou to podšívky, chtějí vás fakt natáhnout, ale humorem jsme se vždycky domluvili a byli jsme spokojené obě strany. Jsou tam hodně k mání vonné olejíčky, ve městě jsem krásně voněla, ale když jsme přišli asi za tři hodiny na pokoj, tak vůně vyprchá, tak nevím jestli se to vyplatí. My nejdřív okukovali a nakupovali jsme všechno až ve čtvrtek před odletem.


Nacházíte se: Úvod Aktuality Povodí Moravy realizuje vodohospodářské stavby a chystá se na další\nJaké je stanovisko Povodí Moravy k aktuálně projednávanému Stavebnímu zákonu? Jak by mohl zákon změnit činnost Povodí Moravy?\nJako zásadní vnímáme návrh na zavedení jednotného – integrovaného povolovacího řízení. Mohlo by tak být spojeno dnešní územní řízení a stavební řízení s posuzováním vlivů na životní prostředí a dalšími řízeními o vydávání závazných stanovisek podle specializovaných zákonů. Výsledkem by tak bylo nejen jedno rozhodnutí, ale také pouze jedno odvolací řízení. To považujeme za velmi důležité, protože současná právní úprava umožňuje odvolání proti všem dílčím rozhodnutím či závazným stanoviskům. Tato možnost je často zneužívána s cílem maximálně oddalovat povolení a realizaci stavby. Mohli bychom se tak přiblížit k právní úpravě, která platí ve vyspělých evropských zemích.\nSoučasná právní úprava umožňuje\nodvolání proti všem dílčím rozhodnutím\nči závazným stanoviskům.\nA mohou rozvoji stavebnictví pomoci plány na přesunutí větších pravomocí z Ředitelství vodních cest na jednotlivá Povodí? Kritici uvádějí, že jednotlivá povodí nemají s velkými projekty zkušenosti, resp. nedisponují dostatečnými kapacitami a vybavením…\nVšechny státní podniky Povodí disponují dostatečnou odborností, zkušenostmi a znalostí problematiky, které jsou základním předpokladem k tomu, abychom bez problémů danou agendu převzali a byli úspěšní jak v provozování vodních cest, tak i v oblasti strategických rozvojových investic. Státní podniky Povodí připravují a realizují rozsáhlé akce za stovky milionů korun v oblasti protipovodňové ochrany, revitalizací, vodních nádrží i infrastruktury na vodních cestách. Státní podniky Povodí disponují nepřenositelnými znalostmi daných lokalit a týmy odborníků v řadě profesí. Na rozdíl od ŘVC ČR tedy nejsou v mnoha oblastech závislé na externích dodavatelích.\nZvládlo by Povodí Moravy například projekt Dunaj‑Odra‑Labe?\nProjekt D‑O‑L je v současné době řešený na strategické a spíše tedy politické úrovni. Pokud by ovšem na tuto přípravu došlo, tak by se jistě týkala i státních podniků Povodí jako správců dotčených vodních toků a vodních cest.\nV současné době probíhají realizace, týkající se protipovodňových opatření. Jsou tato opatření v podstatě jinak řešená, oproti dřívějšku… resp., vyžadují určitá specifika s ohledem na fakt, že záplavy mají stále častěji jinou povahu – lokální povodně…\nPři návrhu protipovodňových opatření je rozhodující míra ochrany, kterou lze smysluplně navrhnout ve vztahu k místním poměrům, technické náročnosti, záborům pozemků, střetům s infrastrukturou a konečně také ve vztahu k hodnotě chráněného majetku. Vychází se také ze zkušeností z průběhy již známých povodní a jejich četností. Někde se jako efektivní ukáže ochrana na menší povodňové průtoky např. do tzv. 20leté vody, která řeší opakující se problémy např. s jarním táním či přívalovými srážkami, jinde se ukazuje efektivní ochrana na stoleté i větší průtoky.\nPři návrzích protipovodňových opatření se v dnešní době velmi často jedná o kombinaci technických opatření jako ochranné hráze, zídky apod. a tzv. přírodě blízká opatření, zahrnující možnost revitalizací úseků toků s neškodnými rozlivy a podporou přirozené retence vody v krajině. V řadě případů pak vhodná kombinace může nejen zajistit požadovanou míru protipovodňové ochrany, ale i zlepšení ekologického stavu toků, což může mít význam právě při střídání vodných a suchých období.\nStátní podniky Povodí disponují nepřenositelnými znalostmi\ndaných lokalit a týmy odborníků v řadě profesí.\nNa rozdíl od ŘVC ČR tedy nejsou v mnoha\noblastech závislé na externích dodavatelích.\nProsím o bližší popis například protipovodňových opatření v Olomouci…\nV současné době realizujeme tzv. II. B etapu protipovodňové ochrany Olomouce, která zahrnuje rozsáhlé úpravy koryta řeky Moravy v délce 1,9 km od ústí Střední Moravy k mostu v Komenského ulici. Stavba za 730 milionů korun navazuje na již dokončenou I. etapu, která zkapacitnila tok Moravy díky obtokovému kanálu v lokalitě jezu, a II. A etapu, která řešila protipovodňová opatření od ústí Střední Moravy po železniční most na Nových Sadech. Cílem všech etap protipovodňových opatření v Olomouci je zvýšit ochranu před povodněmi až na průtok 650 m3/s, který odpovídá 380leté povodni. Protipovodňový systém ochrání před velkou vodou 20 tisíc obyvatel Olomouce a majetek v hodnotě cca tří miliard korun.\nUcelenou ochranu intravilánu v centru Olomouce uzavře III. etapa, která naváže na II. B etapu nad ulicí Komenského. V jižní části Olomouce se pak počítá, resp. ještě připravuje IV. etapa, která zlepší odtokové poměry při povodňových průtocích v jižní části města až pod Olomouc.\nJak jsou na tom aktuálně největší akce protipovodňových opatření na vašem úseku?\nJen v prvním pololetí letošního roku jsme dokončili několik staveb protipovodňové ochrany měst a obcí. Patří sem protipovodňová ochrana Svitav a Pohořelic či dokončené rekonstrukce vodních nádrží Vranov a Opatovice. Celková hodnota klíčových protipovodňových staveb dokončených v letošním roce je více než čtvrt miliardy korun. V současnosti pak stavíme protipovodňová opatření v Olomouci za 730 milionů korun, rekonstruujeme vodní nádrž Boskovice v hodnotě cca 140 milionů korun, vodní nádrž Koryčany za 94 milionů korun a připravujeme zahájení stavby protipovodňových opatření v Kunovicích za 320 milionů korun. Další protipovodňové stavby v Uherském Brodě, Hranicích na Moravě, Lipníku nad Bečvou nebo v Přerově jsou v konečné fázi přípravy.\nProtipovodňový systém ochrání\npřed velkou vodou 20 tisíc\nobyvatel Olomouce a majetek\nv hodnotě cca tří miliard korun.\nMění se v průběhu let metodika určení místa, kde se bude protipovodňové opatření realizovat?\nVýběr místa k provedení protipovodňových opatření se odvíjí od stupně ohrožení území ve vztahu k lidským životům, zdraví obyvatel, jejich majetku, kulturním hodnotám atd. Tato území jsou v ČR stanovená koncepčními dokumenty, které se nazývají „plány pro zvládání povodňových rizik“. V nich jsou podle celostátní metodiky stanovené „oblasti s významným povodňovým rizikem“, ve kterých jsou vysoká povodňová rizika. V oblastech s významným povodňovým rizikem se pak zpracovávají mapy povodňového nebezpečí, mapy povodňového ohrožení a mapy povodňového rizika. Na základě těchto podkladů a zkušeností s povodňovými situacemi v jednotlivých regionech či lokalitách se ve spolupráci s dotčenými samosprávami či subjekty vybírají ohrožené lokality pro návrh protipovodňových opatření.\nObecnou zásadou, která vychází ze „Strategie ochrany před povodněmi v České republice“ je to, aby se na zabezpečení realizace preventivních opatření ke snížení škodlivých následků povodní podílely kromě státu také ochráněné subjekty – ať na úrovni regionů, okresů, obcí anebo individuálních osob – vlastníků nemovitostí.\nPojďme k nádržím… Nezdá se vám, že s ohledem na tolik proklamované údaje o suchu, probíhá výstavba vodních nádrží stále neúměrně dlouho?\nZáleží, o jakém typu nádrží se bavíme. Pokud se jedná o malé nádrže či rybníky, tak zde průběh přípravy a realizace probíhá obdobně jako u řady jiných stavebních akcí, hlavním předpokladem jsou zde vyřešené majetkoprávní vztahy a dostatečně vodný tok pro napuštění těchto nádrží i udržitelnost dobré vodní bilance v období sucha. Nicméně pokud se bavíme o velkých tzv. přehradních nádržích, tak je proces přípravy a projednání mnohem složitější, protože s sebou nese řadu střetů v území. Především se jedná o zájmy ochrany přírody, velkému počtu dotčených vlastníků a rozsahu dotčených pozemků, střety s infrastrukturou atd. Je zde řada požadavků na zajištění dílčích studií a průzkumů, zajištění souladu s územně plánovacími dokumentacemi obcí či krajů. Je třeba vycházet z toho, že žijeme v právním státě, proto výstavbě tak složité infrastruktury musí předcházet vyřešení zmíněných střetů a splnění všech náležitostí. Zásadním posunem v posledních letech ale je, že přehrada již není „neslušné slovo“.\nJsou ve výstavbě nějaké nádrže, v jakém jsou stádiu?\nProbíhá obnova a revitalizace řady malých vodních nádrží v různých částech našeho území. Současně s tím probíhá příprava velké vodní nádrže ve Vlachovicích na Zlínsku. Hlavním účelem tohoto vodního díla s objemem cca 30 milionů m3 vody je zabezpečení spolehlivého vodárenského odběru a pokrytí potřeb vody v území s nedostatkem podzemních zdrojů vody. Nádrž bude sloužit obyvatelům žijícím na území Zlínského kraje a části Jihomoravského kraje k zajištění zásobování pitnou vodou. V současnosti probíhá předprojektová příprava. Realizaci vodní nádrže bude předcházet řada revitalizačních opatření, opatření v lesích, výstavba tůní, malých vodních retenčních nádrží a soubor protierozních opatření na zemědělské půdě. V současnosti se zaměřujeme na přípravu těchto opatření.\nDalším velkým projektem je vodní dílo Skalička, jehož hlavním účelem je protipovodňová ochrana obcí v Pobečví. Tady zatím není rozhodnuto, zda půjde o suchý poldr či vodní nádrž. Bečva však patří k vodním tokům, na kterých se výrazně podepisuje několik let trvající sucho, a obce podél Bečvy v období sucha pravidelně přijímají různá omezení při nakládání s vodou. Z tohoto důvodu se pro nás jako vodohospodáře jeví jako rozumné řešení právě varianta vodní nádrže, která vedle protipovodňové ochrany sídel bude plnit úlohu vodního zdroje.\nZásadním posunem v posledních letech\nale je, že přehrada již není\nProsím ještě krátce k připravovaným modernizacím či výstavbě nových objektů v rámci vašich vodních elektráren (MVE) a Baťova kanálu.\nCo se týká oblasti malých vodních elektráren, tak se dá říci, že vhodný „volný“ profil pro výstavbu významnější MVE s dobrou návratností investice v povodí Moravy a Dyje není, nebo tomu v současné době brání různé střety. Ani vývoj průtokových poměrů v tocích za posledních 5 let není těmto záměrům příznivý. Proto se zaměřujeme především na rekonstrukce a zefektivnění stávajících MVE, kterých provozuje 15. V současné době probíhá celková rekonstrukce a modernizace největší provozované MVE na vodní nádrže Nové Mlýny, která bude dokončena koncem letošního roku. Letos byla také zahájena rekonstrukce a modernizace MVE na vodní dílo Bystřička. Několik provozovaných MVE bylo rekonstruováno i v minulých letech, letos byla např. dokončena kompletní rekonstrukce MVE Plumlov včetně nového řídicího systému. Na příští rok chystáme rekonstrukci a modernizaci MVE na vodním díle Boskovice.\nV rámci vodní cesty Baťův kanál připravujeme řadu oprav opevnění, rekonstrukcí a modernizací plavebních komor i dalších objektů sloužících k zajištění bezpečné plavby. Tyto opravy stávající infrastruktury jsou pro zajištění stále rostoucího provozu na vodní cestě zcela nezbytné. Z významných investic do vodní cesty lze vypíchnout vylepšení systému plavebního značení, realizace servisních stání pro Integrovaný záchranný systém včetně aktuálně dokončeného servisního stání plavidel na Moravě v Uherském Hradišti. Aktuálně připravujeme také nové přístaviště Kunovský les a nový rekreační přístav Pahrbek.\nWebinář o žárovém zinkování ocelových konstrukcí již zítra (62x)\nAsociace českých a slovenských zinkoven, z.s., (AČSZ) ve spolupráci s Českou asociaci ocelových konstrukcí (ČAOK) pořáda...\n14. ročník soutěže Stavba Moravskoslezského kraje zná vítěze (56x)\nMontáž ocelové konstrukce a vystrojení zvedacího mostu Plavební komory Hořín (49x)


stavební dozor pro stavbu svépomocí - Praha - východ\nHlavní stránka > Práce > Stavebnictví > Inzerát č. 99463278\nstavební dozor pro stavbu svépomocí\nPoptávám autorizovaný stavební dozor pro stavební povolení ke stavbě přízemního RD svépomocí v obci Nupaky, Praha-východ, v rozsahu nezbytném pro splnění požadavků stavebního povolení. Prosím nabídněte.\nstavitel,dlouholetá praxe ,autorizace - [6.1. 2019]\nStavitel.dlouholetá praxe.autorizace na pozemní stavby a TZB hledá uplatnění ve funkci stavební dozoru investora ,případně odpovědného zástupce firmy. Praha -východ, Benešovsko, Praha. Mobil-603753335 mail- samechov@seznam.cz\n257 24 28 x\nSTAVEBNÍ PRÁCE - [3.1. 2019]\nDovoluji si Vám nabídnout provedení těchto stavebních prací: - zajištění stavebního dozoru a stavbyvedouciho - zhotovení projekt.dokumentace - zhotovení zakázky na klíč - provedení zednických a stavebních prací\n530 02 228 x\nStavební technický dozor - [30.12. 2018]\nStavitel s autorizací přijme práci stavebního dozoru investora /TDI/ .případně možnost i odpovědného zástupce firmy. Východní čechy, Královéhradecko , mobil :608849292 mail:Svaton.jan@centrum.cz\n504 01 61 x\nStavitel-dlouholetá praxe-autorizace na pozemní stavby - TOP - [12.1. 2019]\n257 24 166 x


Vznik těžkých prvků ve vesmíru: srážky neutronových hvězd jich nedokázaly vytvořit dostatek – Sciencemag.cz\nTato verze periodické tabulky rozděluje chemické prvky podle toho, jakým způsobem (především v jakém typu hvězd) vznikají ve vesmíru. Credit: Content: Chiaki Kobayashi et al Artwork: Sahm Keily\nPrvky vznikají různě, pouze ty nejlehčí (vodík, helium a lithium) se vytvořily přímou nukleosyntézou po velkém třesku, další už potřebují jaderné reakce ve hvězdách (viz obrázek). Z hmotnosti hvězd vyplývá, jaké prvky zde mohou vznikat a také jakým způsobem se pak dostávají do vesmíru (exploze, „odtok“ na způsob slunečního větru apod.).\nVe hvězdách typu Slunce vznikají prvky až po železo. Asi polovina prvků těžších než železo (až po uran, transurany jsou už jen umělého původu) vznikala, jak se dosud předpokládalo, při srážkách neutronových hvězd. K nim opravdu dochází a nový výzkum celý proces nijak nezpochybňuje, podle nové studie by ale takhle příslušných prvků nemohlo vzniknout tolik, kolik jich pozorujeme kolem sebe – a to i když vezmeme v úvahu, že v minulosti mohly být neutronové hvězdy a tím i jejich srážky častější (jinak řečeno, větší podíl hvězd byl dost velkých, aby jejich závěrečnou fází vývoje byla neutronová hvězda?). Je třeba proto najít ještě nějaký jiný mechanismus.\nMohlo by jít o kolaps při výbuchu zvláštního typu supernovy, která rychle rotuje a generuje silná magnetická pole. Se zahrnutím tohoto jevu už výsledky sedí lépe, stříbra je oproti realitě dokonce nadbytek, nicméně zlata pořád vzniká málo. Možná tedy bude třeba objevit nový typ jaderné reakce v nitru hvězd, respektive dosud neznámý typ exploze hvězdy. Celý problém by ale mohl být poměrně rychle vyřešen i jadernými fyziky, které provádějí experimenty v zařízeních na Zemi.\nPříslušná studie dále zpřesnila naše představy o tom, nakolik hvězdy určitého typu přispívají k produkci příslušného prvku. Hvězdy o hmotnosti menší než 8 Sluncí např. vytvářejí asi polovinu všech prvků těžších než železo, hvězdy s hmotností více než 8 Sluncí (z nichž se pak stávají neutronové hvězdy nebo černé díry) vytvořily většinu kyslíku a vápníků. (Poznámka PH: Takže obecně nelze říct, že čím hmotnější hvězda, tím relativně víc vytváří těžších prvků?)\nZdroj: ARC Centre of Excellence for All Sky Astrophysics in 3D/Phys.org\nchemie jaderná fyzika neutronové hěvzdy nukleosyntéza periodická tabulka prvky\npředchozí Objevili velké vymírání v karnu, které umožnilo nástup dinosaurů\ndalší Speciální magnetické detektory – když grafen a diamant spolupracují\n22. 9. 2020 at 21:33\na tých vápníků je viac druhov??\n22. 9. 2020 at 21:35\nked si prečítam pár stránok v knihe Čarodějná pec, tak som viac múdry ako z tohoto!\nAd poznámka PH úplně dole:\n1. 1. 2021 at 15:57\nObecně nelze říct, že masivnější hvězda vytvoří více těžkých prvků. Při výbuchu supernovy vznikají těžká jádra „násilím“, když se díky velké energii shlukne větší množství protonů. To je takzvaný R-proces (od rapid) a počet takto slepených protonů v jádru je omezen, protože při určitém množství (myslím, že někde kolem železa) se jádro dostane do ekvilibria a další protony už nepřijme. Těžší prvky vznikají, když je kolem méně energie, a říká se tomu S-proces (od slow). Ten spočívá v tom, že už tak těžké jádro kromě protonů obsahuje také neutrony, ze kterých se skrze rozpad stanou další protony (z neutronu se uvolní elektron a antineutrino, jestli se nepletu).


5 tipů na online podnikání pro ženy - Já to dokážu\nHome Podnikatelský rozvoj Lidské zdroje a rozvoj dovedností 5 tipů na online podnikání pro ženy\nTip 1: Baví vás psaní? Staňte se copywriterkou\nPokud jste kreativní, zvládáte český pravopis a ideálním případě se dokážete poprat i s angličtinou, zkuste copywriting. Firmy si najímají copywritery k tomu, aby jim pomohli s obsahem jejich webové prezentace, s přípravou newsletterů, napsali jim článek, sestavili manuál nebo se postarali o příspěvky na sociálních sítích. Ke copywritingu však musíte přistupovat jinak než například ke psaní vlastního blogu (viz tip 2). Od copywritera se očekává vysoká míra profesionality a znalosti i z řady dalších oborů souvisejících s public relations.\nTip 2: Založte si blog a živte se svým koníčkem\nVěnujete se ručním pracím (vyšívání, pletení, výroba přáníček), baví vás vaření a pečení, chodíte denně do posilovny nebo jste vášnivá běžkyně? Věnujete se nějaké činnosti s takovou intenzitou, že vám to zabírá většinu (nejen) volného času? Začněte psát vlastní blog.\nObsahově zajímavý blog nebo magazín s vysokou návštěvností na sebe může slušně vydělat, akorát si musíte dobře rozmyslet strategii svého podnikání. Na internetu je neskutečné množství všech různých informací, takže pokud se chcete prosadit, musíte být naprosto originální a jedinečná.\nTip 3: Za chyby se platí. Nechte si zaplatit za korekturu\nFirmy, ale i jednotlivci se často snaží někde ušetřit. Jednou z častých chyb firem je, že se rozhodnou nezaplatit za služby copywritera, ale píšou si texty sami. Naneštěstí spousta z nich nemá s psaním textů zkušenosti a co hůř – neumí psát hezky česky a pravopisně správně.\nToho můžete využít pro svůj prospěch, a pokud jste měla z českého jazyka samé jedničky a pitvání se v pravopise vás jednoduše baví, můžete firmám nabídnout korekturu textů. Za kvalitní korekturu textů dostanete slušně zaplaceno, pokud ovládáte angličtinu nebo jiný cizí jazyk můžete si ještě o něco polepšit.\nTip 4: Prodávejte své know-how online\nJste v něčem opravdu dobrá? Máte výjimečné znalosti či zkušenosti? Nenechávejte si je pro sebe, ani je nerozdávejte zadarmo. Své know-how, zkušenosti a nápady můžete sdílet s ostatními, můžete je učit v rámci placených online kurzů. Pro tyto účely můžete využít třeba Google+ Hangouts nebo některou ze zahraničních služeb.\nDalší možností je e-book. K sepsání e-booku však potřebujete být kamarádka s českým jazykem, případně anglickým. Pak si můžete na jeho sepsání troufnout sama, v opačném případě si budete muset zaplatit profesionála (copywritera viz tip 1).\nTip 5: Něco pro fajnšmekry! Nezávislá IT profesionálka\nProgramování, tvorba webových prezentací (www stránky, e-shopy), grafické práce, vývoj aplikací nebo hardware/software konzultace nejsou jen výsadou mužů. I když se jedná o dosti specifické a náročné činnosti existuje nemalé množství žen, které tuto práci zvládnou na velmi vysoké úrovni.\nPokud vás práce s IT baví, ráda se vzděláváte, sledujete nejnovější trendy a nebojíte se náročných úkolů, začněte se věnovat IT na profesionální úrovni. Šikovný grafik zvládne vytvořit jednoduchý návrh www stránek i během hodiny (někdy i 30 minut) a může si naúčtovat řádově i několik tisíc.\nByly pro vás tipy na online podnikání pro ženy dostatečně inspirativní nebo chcete ještě víc? Zajímavou inspiraci nabízí článek 10 způsobů jak vydělat peníze na internetu.\nprevious Všechno začíná v naší hlavě\nnext Podnikání a sport patří k sobě


Za podvod s reklamou, kterou nevyrobili, půjdou do vězení — ČT24 — Česká televize\nZa podvod s reklamou, kterou nevyrobili, půjdou do vězení\nBrno - Krajský soud dnes po roce a půl od obžaloby vynesl rozsudek nad dvěma podvodníky, kteří v letech 2002-2004 nabízeli a prodávali reklamu na billboardy, kterou ale nikdy nerealizovali. Uzavřeli přitom smlouvy o reklamních službách s celkem čtyřiatřiceti firmami. Většinu propagačního materiálu však nikdy nikdo neviděl. Klienty, kterým vždy ukázali pouze fotografie upravené v počítačovém programu, připravili podle soudu zhruba o padesát milionů korun. Za podvod dostali pět a půl a pět let vězení.\nJednapadesátiletý Rostislav Kračmar musí do vězení na 5 let a pět měsíců, a navíc nesmí pět let působit ve statutárních orgánech firem. Se stejným zákazem, jen o pět měsíců nižším trestem, odešel dnes od soudu i Kračmarův společník a pokračovatel jeho rafinovaného podnikání Aleš Adámek. Oba jsou totiž podle soudce vinni. Uzavírali smlouvy o obchodní činnosti, na základě kterých se zavázali k výrobě plakátů, billboardů a reklamních bannerů na nejrůznější sportovní a společenské akce. Objednané služby však nikdy neprovedli. Materiály o výrobě a umístění reklamy vytvořili pomocí fotomontáže. Právě z tohoto důvodu se často pozadí mnoha billboardů shodovalo.\nStrůjcem celého podvodu se podle žalobce v roce 2002 stal Rostislav Kračmar, který je nyní v invalidním důchodu. Kračmarova společnost Dunga obdržela od patnácti společností téměř třicet milionů za nikdy neuskutečněnou reklamu. V Kračmarově podnikání následně pokračoval Adámek, ten je teď bez zaměstnání. Adámkově nové společnosti Vexstav zaplatilo 19 téměř shodných klientů 16,78 milionů korun. Proces se však opět opakoval. Zakázky Vexstav nikdy neprovedl.\nObjednatelé přitom žili v domnění, že se jejich reklamy na sportovních či kulturních akcí objevují. Pravdu o podvodu zjistili až vyšetřovatelé z Útvaru pro odhalování organizovaného zločinu společně s úředníky finančího úřadu. Těm se zdála dokumentace objednaných zakázek na reklamní služby, které poškozené firmy zavedly do svých nákladů, nevěrohodná. Původně řešili podezření z daňového podvodu. Na něm se přitom mohly podílet i firmy, pro něž se fiktivní reklama měla vyrábět. Žádná se totiž nepřihlásila jako poškozená. Fiktivní instalace reklam mohla být od začátku domluvená všemi stranami kvůli umělému navyšování účetních nákladů firem. Důkazy pro tuto verzi ale chyběly.\nFantazie podvodníků nemá hranic\nOba obžalovaní u soudu využili svého práva nevypovídat. Podle předchozích výpovědí jednoho z nich ale fotografie přiložené k fakturám sloužily jen jako vzorové. Originály se prý nacházejí na paměťové kartě společné účetní obou obžalovaných. Ta ve věku pouhých 45 let zemřela.