Právě je 23.10.2021 6:05:06\n[ Příspěvků: 292 ] Přejít na stránku Předchozí 1 ... 7, 8, 9, 10, 11, 12 Další\ncawez souhlasím, ale D49 bych do páteřní sítě dálnic určitě nezařadil. Na to máme zcela určitě jiné adepty, které nejsou v plánu ani na 3-pruhy, natož dálnice D49 je tak nějak pro spojení Vizovicka s Brnem, potažmo Slovenskem, čili nic, co potřebuje nutně dálnici, když na to nejsou intenzity. Kvalitní silnici první třídy rozhodně ano, proto si myslím, že ten 3-pruh by byl ideální směrově rozdělený, ale i ten současný plán je jakštakš pořád dobrý. Myslím, že z hlediska propojení ČR a SK je mnohem důležitější třeba I/35, než D49.\nJako já nevím, ale proč by to mělo být jen pro spojení nějakého Vizovicka? (nic proti Vizovicku). Proboha, vždyť je to silnice v trase původní D1, která měla být páteří Československa. propojení Vizovicka je benefit, nikoliv účel. Když se podívám na mapu, je to pro mě superlogické spojení západ východ. V Čechách pracuje mraky Slováků a Ukrajinců, ale my stavíme cestu pro Vizovicko? Já jsem přesvědčený, že tohle spojení je strašně podceňované, protože to na sebe natáhne kompletně všechny cesty Z Plzně, Prahy, Brna a všeho na trase směrem na všechno na trase slovenské D1 od Považské Bystrice na východ.\nS tou I/35 - no tak pokud by byla D35 od Hradce až po Bumbálku a odtamtud Slováci natáhli cestu k slovenské D1 - ano, to by byla alternativa. Ale copak se snad něco takového plánuje? Vždyť ani ČR ani SK nemá nic takového v plánu, české plány na cokoliv končí u Valašského Meziříčí a Slováci pokud vím tam taky nic neplánují.\nCawez má pravdu. Vezměte si kolik je z ČR do SR hlavních směrů kromě tedy D2. Nahoru na I/11 na Čadcu, ale to je pro mnohé zajížďka, pak ta naše diskutovaná D49, dále přes Val Mez a Rožnov na Bytču a Žilinu, nebo přes Uherské Hradiště a Brod na Trenčín. Z hlediska transevropské TEN-T a sousedského provozu s naším nejlepším spojencem by měly být nejméně dvě z nich dálnice a tak si Arame vyberte, které dvě!!! Možná Vám pak jako jedna vyjde D49 a ta na sebe po dokončení stáhne tolik provozu, včetně mezinárodního odjinud, že se budeme divit a nebude to mít ale vůbec nic společného s dnešními intenzitami...\nZ mého skromného pohledu vidím právě jako obě důležitější I/35 a I/50, což je vlastně odpověď cawezovi. Na nějaké staré plánování dálnic zapomeňte, vycházejme z dnešních potřeb.\nJá naopak o několik příspěvků výše psal, že počítat intenzity na D49 podle nějakých predikcí v roce 2040,50 je k ničemu, že ať se spíše vyhází z toho, kolik dopravy se tam může přesunout, PRÁVĚ Z I/35 a I/50, že to bude to rozhodující. A jelikož plánují S 12,5 tak jsou 2 možnosti:\nbuď se žádný velký provoz nepřesune nebo se přesune a je to ekonomické hodnocení naprosto k ničemu.\nZa mě se určitě přesune tranzit z I/50, z I/35 ne tolik, ale ani to nevydá na intenzity pro dálnici, ale bude to dost kamionů, proto jsem za postavení pořádného směrově děleného 3-pruhu a už zde končím, nebudu to psát všechno znova\nJen závěrem: je jasné, že je potřeba "naše déjedničky" propojit. I/50 má spoustu hotových obchvatů, takže dorazit obchvaty by mělo také být na pořadu dne, tam i z vnitrostátních potřeb pro kvalitní spojení Hradiště atd. s Brnem/Prahou, a vystavět novou komunikaci dálničního typu v nové trase, za což se někdy vybrala D49 (nejspíš z historických důvodů), což určitě není špatné řešení, ale měla by podle toho vypadat. Myslím, že když se postaví komunikace v trase D49, tak je stejně potřeba na I/50 a i na I/35 dostavět obchvaty, jen a pouze z tohoto důvodu si myslím, že je D49 není možná úplně šťastně zvolená trasa. Ale je možné, že D49 plně nahradí i I/35 pro spojení Olomouce, v budoucnu Prahy, se Slovenskem, ale vypadá to, že "odborníci" na MD si to nemyslí\nJá osobně bych připravil celou stavbu v plném profilu a když vyhrajeme ve sportce, tak se to postaví. Když né tak se udělá 1/2 profil ne teď vážně. Třeba se vymyslí nějaká zázračná technologie rychlé staby dálnic. Třeba budeme mít tak silnou korunu, že se vláda rozhodně skokově investovat do dálnic. Těžko říct, ale zrovna tenhle projekt by se měl pro horizont 2025+ připravit tak aby se dalo stavět full profil nebo 1/2 profil.\nŠkoda že všechny povolení nemůžou mít třeba platnost 30 let (\nZa mě třípruh je nesmyl. Ale to je podle mě skoro všude, kde se staví všechny křižovatky mimoúrovňově a doprava přesahuje regionální charakter. Už jak si řekl (snad nevadí tykání, kdyžtak se omlouvám), že "tam bude hodně kamionů" - no tak to je pro nějakou komfortní jízdu dost naprd, ne? Takže když budu mít smůlu, tak na začátku jednopruhu chytím naložený kamion a pojedu za ním x kilometrů jako dement a pak až se to rozdvojí, tak tam začnou všichni hystericky předjíždět aby nemuseli jet dalších x kilometrů za kamionem nebo nějakým šnekem. A v tomhle je tří pruh pro plynulou jízdu horší, než ta samá trasa v dvoupruhu. Protože u dvoupruhu můžu předjíždět kdykoliv, kdy oproti nic nejede a vidím tam. Jedinou výhodu třípruhu oproti dvoupruhu je eliminace čelní srážky.\nNebo v čem je ta ohromná úžasnost tohohle řešení, co mi uniká?\nVýhoda je v tom, že na třípruhu předjedete aspoň někdy, na vytíženém dvoupruhu nikdy.\nJeště k tomu, že "na nějaké staré plánování zapomeňte, vycházejme z dnešních potřeb".\nVíš jaký je rozdíl právě oproti tomu plánování tehdy a dnes? Že k tomu přistupovali právě celostátně a státnicky a hleděli trochu do budoucna, prostě chtěli propojit západ se zaostalým východem a chtěli zvednout životní úroveň. A nepřipadá mi, že by z hlediska intenzit měli před 85 lety, kdy cca první plány přicházely, "větší potřebu téhle trasy". Proboha, kolik bylo aut tehdy a dnes? Jaké asi tak byly plánované intenzity? A co se tak světového změnilo, že tehdy to bylo dobře a dnes špatně? Nebo byli snad tehdy všichni tak blbí, že neodhadli vývoj motorizmu a postavili by něco, co by dnes bylo k ničemu? Snad všichni vidíme, že to zní absurdně.\nOhledně toho, že stát na to mít nebude. Já se fakt omlouvám, ale podle mě to není pravda. Tenhle stát na to zaprvé má, za druhé, pokud na takovéhle projekty chce mít i v budoucnu, tak právě takovéhle cesty musí stavět. Nebo my máme v plánu se nějak prošetřit k prosperitě? A ten cenový rozdíl mezi tím co se tam uvažuje a tím, co by tam mělo být - teda R25,5 - no ten by mě zajímal - a teď nemyslím nějakou projektovanou cenu, ale tu reálnou, ze kterou by se to vysoutěžilo a stavělo + k dvoupruhu připočítat výpočet rizika, že intenzity budou větší a roky se bude jezdit po nevyhovující cestě a pak za nesmyslné prachy budeme rozšiřovat.\n1) dvoupruh, na kterém nepředjedu nikdy = intenzita pro výstavbu dálnice.\n2) intenzity se s denní dobou mění, tzn. mimo špičkové časy na dvoupruhu předjíždět můžu, kdežto na třípruhu v jednopruhovém úseku nebudu moci předjet auto ani ve tři v noci!!!\nDotaz na znalé, jsou pro ten třípruh měkčí normy (stoupání, poloměry) než pro hypotetický půlprofil dálnice?\nNejmenší dovolené poloměry směrových kružnicových oblouků se posuzují ve vztahu k návrhové rychlosti, nikoli k šířkovému uspořádání komunikace. Takže nic nebrání tomu, aby tam ve výhledu byl dálniční čtyřpruh se sníženou návrhovou a tudíž nejspíš i nejvyšší dovolenou rychlostí.\nNorma je totiž v případě zkapacitnění stávajících tahů celkem benevolentní:\nzkapacitnění je stavební úprava pozemní komunikace, pomocí níž dochází na stávající pozemní komunikaci k trvalému zvýšení počtu průběžných jízdních pruhů. Zkapacitnění, které se provádí v trase dosavadní pozemní komunikace, lze v odůvodněných případech navrhnout podle zásad platných pro rekonstrukce, v případě odklonu od stávající trasy se navrhuje podle zásad pro novostavby.\na k rekonstrukcím je tam toto\n5.5 Rekonstrukce silnic a dálnic\n5.5.1 Rekonstrukce silnice a dálnice se navrhuje zpravidla ve stávajícím stavu a ustanovení této normy mají doporučující charakter, s výjimkou ustanovení 5.5.2 a 5.5.3. U rekonstrukcí silnic a dálnic musí být zajištěn minimální výsledný sklon 0,5 % a délka rozhledu pro zastavení ve směrových obloucích podle 8.17.\n5.5.2 Návrhová kategorie se volí s přihlédnutím ke stávajícímu stavu a dopravnímu významu komunikace a nemusí odpovídat návrhovým kategoriím podle tabulek 1 až 4.\nPři volbě kategorijní šířky rekonstrukce se doporučuje používat násobky 0,5 m.\nNávrhová rychlost rekonstrukce silnice a dálnice se určuje podle 8.2 nebo vychází z mezní rychlosti stávající komunikace, pokud je mezní rychlost nižší než rychlost návrhová.\n5.5.3 Před návrhem rekonstrukce silnice a dálnice se provede vyhodnocení nehodovosti stávající komunikace. V případě, že bude v řešeném úseku zjištěno nehodové místo/dílčí úsek, je nezbytné v tomto místě navrhnout opatření pro zvýšení bezpečnosti. Pevné překážky se posuzují podle 8.19.\nTeď jsem si ještě pořádně přečetl leták k úseku Vizovice - Pozděchov a už se vlastně ani nedivím, že komise, která rozhoduje o ekonomice stavby rozhoduje tak, jak rozhoduje, protože jestli podklady, podle kterých se to dělá vypadají stejně, jako leták ... ach jo.\nHned v úvodu se totiž píše:\n"Stavba nahrazuje stávající dvoupruhovou silnici I/49 s celou řadou\ndopravních závad, která nevyhovuje jak směrovým, tak výškovým\nvedením a ani šířkovým uspořádáním. Stavba odvede tranzitní dopravu z Vizovic, Bratřejova, Pozděchova a Prlova." V celém letáku není ani slovo o tom, že "uleví" I/50, I/35 atd.\nProč to místo toho nezačíná třeba: "Stavba dotvoří souvislý tah v ose východ-západ a propojí ČR se svým východním sousedem dálniční komunikací."\nMluví se tam jen o Zlínském kraji, Brně, Olomouci a Pováží.\nPánové na komisi pak kouknou na tyhle vazby, na intenzity na I/49 a řeknou: "Místo takovéhle klikaté cesty stačí tady parádní třípruh, ale ještě ho zúžete, na dojíždění do Zlína to stačí."\nTakže místo toho, aby se jako první psalo o celostátním významu a že to tvoří páteř sítě TEN-T, k jejíž výstavbě se stát zavázal, tak se tam jako první píše o něčem, co by mělo být napsáno až na konci v odstavci, který by začínal: Jedním z benefitů výstavby dálnice je .....\nAno, přesně takhle si myslím, že CK MD uvažuje, i když tedy (na její obranu) ona rozhoduje podle ekonomického zhodnocení, které někdo udělal v technicko-ekonomické studii, takže mezery budou spíše tam\nJinak, nechci být rejpal, ale je opravdu úsměvné, že v těch letácích se pořád kasají, jak je dálnice součástí Ten-T a přitom chystají osekaný 3-pruh\nK tvému předchozímu příspěvku: právě o tom píšu, že dříve se neplánovalo podle intenzit, ale podle spojení východ-západ. To je dneska vesměs přežitek, dnes se plánují dálnice tak, aby vedly okolo velkých měst a byly využité. Naše D1, kdyby se plánovala dnes, tak rozhodně nevede takhle napřímo, ale pobere třeba Benešov atd. Zatím nevím v ČR o jediné tranzitní dálnici, což je myslím si, dobře. Resp. je potřeba ty "tranzitnější" dálnice stavět tak, aby napojovaly alespoň nějaká města. Problém v tomhle má třeba S43, která kromě Boskovic a okolí nenapojuje nic, co má více obyvatel, na sever od Kuřimi a proto je bohužel tak pozadu ... málo voličstva - málo politického tlaku. Kam to kvůli tomu dospělo vidíme všichni, proto říkám, stavět se má dle potřeb a hlavně dle intenzit. Postup bych viděl následující a to dobudování obchvatů na I/50, které stejně budou i v budoucnu mít nemalé využití vnitrostátní dopravou a poté vybudování D49 až na hranice s SK, tak nějak v roce 2030 je myslím dostačující i s ohledem na sousedy. A je prostě potřeba spočítat, jestli budou intenzity na 4-pruh i po přesunu z I/35 a I/50 nebo nebudou. Kecy typu, že to musí být 4-pruh, protože to spojuje východ se západem a takhle se to plánovalo 50 let, jsou k ničemu. Jiná situace je např. na S43, kde je toho hromada na 4-pruh nachystaného, když by mě někdo chtěl nařknout, že mám dvojí metr\nJe totiž pravdou, že třeba Trenčín-Brno se na D49 jen s těží přesune a takhle je potřeba se na to dívat, dívat se na přesuny dopravy, ne na potenciál, který se možná vytvoří postavením dálnice, to je cucání z prstů. Spočítat to tak nějak jde, ale stavět na tom ekonomiku stavby .. nevím. Většina dopravy obecně už je, nová vzniká určitě pomaleji než třeba před 10 lety. Nová ve velkém vzniká akorát v okolí velkých měst, kór po postavení dálnice do města, to však není ani v nejmenším tento případ. Že by se spojením déjedniček najednou rozjel průmysl napříč státy a doprava by se tudíž znásobila, to je uvažování opravdu du první poloviny minulého století\nJo a jinak tvůj pohled na 2-pruh vs 3-pruh mě přijde hodně zvrácený, napsat "k čemu 3-pruh" to už chce fištróna.\nMůj pohled na třípruh je přesně takový jaký jsem napsal. Protože je to pohled z provozu. Mně nevadí předjíždět, mně vadí se táhnout dlouho za autem, které nemám možnost předjet, ani kdybychom na té cestě jeli jen já a to pomalé auto.\nTo že se předtím stavělo jinak a dnes se staví jinak je podle mě úplně irelevantní. Prostě tahle silnice vede +/- tak, jak má a má naprosto nadregionální charakter, který se tady zcela opomíjí.\nA nepřemýšlení v mezinárodních souvislostech je podle mě prostě taková ta česká malost a zaprděnost.\nA jakej Trenčín - Brno? Co třeba Žilina, Martin, Ružomberok, Poprad, Tatry,Prešov atd. a jejich spojení s Brnem a Prahou? Ti VŠICHNI pojedou po D49! To je málo? Víš kolik lidí odtud pracuje v Brně a Praze? A co Ukrajinci? Teď jezdí všichni ze Zakarpatí spodem přes Maďarsko, ale až Slováci dotáhnou D1 k UA hranicím, tak snad letmým pohledem na mapu je jasné, kudy budou do ČR jezdit, ne?\nA k tomu, že se předtím stavěli dálnice jinak a dnes jinak - nějak jsem si nevšiml, že by třeba německé dálnice, co se postavili za Říše a pak po válce vedli nějak debilně a že by dnes byly nevyužité.\nA ti úředníci v Bruselu, kteří rozhodli, že je to součást TEN-T jsou asi taky úplní debilové, že jo, kteří cesty plánují jak před 50ti lety a vůbec nechápu, že my tu cestu potřebujeme proto, aby se dalo jezdit pohodlně z Vizovic do Zlína.\nTa myšlenka ŘSD, že D49 je jen pro Vizovice-Zlín je samozřejmě velmi hloupá, v tom souhlasím.\nTrenčín-Brno zmiňuji proto, že nová D49 tuhle relaci rozhodně neuspokojí, proto jsem výše polemizoval, jestli nebylo rozumnější řešení udělat pořádnou I/50 a pořádnou I/35, tu pravděpodobně dálniční pro spojení právě vámi zmiňovaného východu se západem, čili SK D1 > D35 > Praha. Pokud to povede po D49, tak vše na Prahu zůstává na D1, což je si myslím pro tuhle relaci škoda. Ale již bylo rozhodnuto, věřím, že odborníky a věřím, že dobře, takže to kvituju. Každopádně dálniční I/35 mezi Valmezem a SK by pobrala jednoznačně i Brňáky mířící do Tater, ale to je už jedno.\nJde o to, že na D49 bude prostě asi tak málo dopravy, že tam asi plánují ten 3-pruh kvůli tomu.\nMě štve, že se buď má stavět 3-pruh jako opravdu konečné řešení, směrově dělený se 110 a nebo tedy klidně 3-pruh vyznačený na S 11,5 nebo S 12,5 ale tak, aby to v budoucnu mohla být polovina dálnice. Jakékoli jiné řešení je tak akorát k ho*nu.\nJinak zajímal by mě počet lidí dojíždějících do práce do Brna nebo dokonce do Prahy To jsou pouze zvrácené pohledy Stejně jako že vybudováním S43 se tam natáhne veškerý evropský tranzit sever-jih\nJinak ohledně té historie jsem psal v té souvislosti, že to, že někdo před 80 lety namaloval čáru z Prahy do Košic neznamená, že takhle musí ta dálnice vést. Ne, že je nesmysl ji stavět\nA ten tvůj pohled na 3-pruh stále nechápu .. sám píšeš, že tam budou intenzity vysoké a tudíž by mohlo být předjíždění na 2-pruhu problém, a když chystají 3-pruh, tak je to podle tebe špatně. Nechápu Pokud je komunikace na rychlost 80 km/h, tak věřím, že 2 pruhy ve stoupání budou a po rovině ti i kamion jede 90 km/h, takže nemáš moc potřebu předjíždět. A pokud tam pojede traktor nebo něco, tak máš naopak jistotu, že do 20 km ho předjedeš, protože se střídá předjížděcí pruh, nevím co lepšího se dá ještě vymyslet\nJako napsat, že 2-pruh je na pohodlí jízdy nebo na předjíždění lepší než 3-pruh, to snad nemůžeš myslet vážně\nI já mám dotaz na znalé, jak vypadá kategorie S12,5/80? Podle nové revize ČSN 73 6101 tato kategorie neexistuje (je nenormová). Nebližší kategorií je S13,5, u které je na straně jednoho pruhu a=3,5m a c=0,75m. Kategorie je sice se středním dělícím pruhem = 1m, ale dělící prvek se neosazuje, aby v případě nouze mohlo projet druhé auto po krajnici.\nCo řešíš normy, S 13,5 je moc drahé, takže se bude stavět S 12,5, logicky ne ? My dodržujeme normy, jen když se to hodí, sis ještě nevšiml ?\nProč by se měla upřednostňovat I/35 před D49? Vždyť za prvé se tam nic neplánuje a navíc se podívej, jak jsou za Frenštátem ty Dolní, Prostřední a Horní Bečvy rozlezlé až do strání, tam postavit dálnici je úplně nereálné, to jsou fakt lepší podmínky tady u D49 a ten terén je minimálně stejně problematický.\nPak že proč tahat vše na Brno - no právě že až se dostaví D35 do Mohelnice, tak vše z Prahy do Olomouce pojede vrchem a určitě i hodně dopravy na Ostravu a i Polsko. Tak pak snad s tou kapacitou směrem na Slovensko nebude problém, ne? Představa, že z Brna pojedou lidi do Tater vrchem si nemyslím, že je správná - resp. někdo by jel, ale D49 je jednoznačně kratší a lepší cesta.\nS tím dojížděním za prací - ježiš tak snad je jasné, že ze Slovenska a Ukrajiny do Prahy nemyslím jakože někdo dojíždí denně Ale ty lidi jezdí domů a pendlují tam a zpět. A není jich málo.\nS tou historii - určitě takhle vést nemusí a dokonce ani nevede - původně měla být přes Chřiby. Ale může a dokonce by i podle mého názoru měla a dokonce se tak i plánuje, náhoda Akorát, že ve špatných parametrech.\nS tím třípruhem: Jako já už nevím, jak víc ilustrovat, co mě na něm štve. Sám píšeš - pojedu 20 km za traktorem a pak ho v klidu předjedu? Jet 20 km za traktorem, tak si za tim volantem asi ublizim, nehlede na to, že při vysoké intenzitě se za tim traktorem vytvoří celkem solidní kolona a na rozšíření ho ani všichni nepředjedou Ale tak víme, že střídavý třípruh nemá naštěstí 20 km úseky (doufám), ale i pár km jet za traktorem nebo šnekem je prostě děs. Nehledě na to, že to nemá s plynulou dopravou nic společného. Hlavně já neříkám, že dvoupruh je lepší než třípruh. Já tvrdím, že třípruh je na nic a že ve chvíli kdy je dvoupruh málo, tak se má stavět na dálkových tazích 4 pruh. Což je i odpověď na to, že co lepšího se dá ještě vymyslet - kupodivu dá: jeden by neřekl ale je to čtyřpruh.\nProstě se tu podle mě šetří na úplně špatném místě. Třeba Poláci táhnou na Trutnov čtyřpruh a to tam staví 2,3 km dlouhý tunel. Tady na celém úseku je v součtu 1040 metrů tunelů.\nA tady bych ještě zmínil, že v roce 2016 byla intenzita na přechodu Královec/Lubawka 1239 aut a na přechodu Střelná/Lysá pod Makytkou 1665. A přesto se tam staví 4 pruh (my sice jako hlupáci zase osekaný o odstavný pruh) a Poláci dokonce 2,3 km tunel. Proč asi? Protože ta intenzita té okresky nemá s tou dálnicí nic společného (stejně jako u D49) A to pominu fakt, že ten směr té dálnice je prostě divný. Z Prahy vyrazím na východ a pokud pojedu pořád "rovně", tak nakonec skončím ve Štětíně A cesta na Wroclaw má úplně podivnou fajfku k Legnici - no naštěstí to Polákům došlo a už plánujou "přeponu" směrem na Wroclaw. Každopádně si myslím, že se ještě budeme divit, až ty intenzity tady budou nižší, než na D49.\nJakých 20 km, ty 2 pruhy se střídají po 2-3 km proboha Ale jde o to, že i nové jedničky na 80 km/h prostě kamiony valí naplno pořád, takže není až tak potřeba je předjíždět. Proto tudíž ten 3-pruh trochu postrádá smysl, když by tam byla 110, tak bych předjel kamion a mohl valit o něco rychleji. Ale každopádně rozdíl mezi S 12,5 a S 15,5 oproti 2-pruhu není až tak velký, to je jasné.\nNavíc teda traktor byl ode mě nadsázka, ty tam určitě nebudou moct\nPokud by byla D49, tak by samozřejmě nejezdil nikdo vrchem, ale když by byla dálniční I/35 tak by to tama jelo a nejelo to po I/50 jako dnes, takhle jsem to myslel.\nAle každopádně vidím, že uvažuješ o tom 3-pruhu přesně naopak, než jak je myšlen. Tady není 3-pruh, protože by to bylo na 2-pruh moc, ale protože to je na 4-pruh málo .. proto se staví 3-pruh, aby to nebyl obyč 2-pruh. 3-pruh je lepší forma 2-pruhu, kapacitně není o nic výše než 2-pruh, ne slabší variantou 4-pruhu, jak ty se domníváš\nNa D11 se nejspíš očekává přesun dopravy v úplně jiných číslech než tady, takže proto. A taky tam vymýšlí nesmysly v podobě nestavění odstavných. Ale neřešme zde D11.\nKromě D2 mají přechody SK-ČR 2-pruhy a podle mě dostačují, některé jsou postaveny s rezervou na plný profil a to by se zde mělo asi změnit. Buď poloviční profil s vyznačeným 3-pruhem nebo poctivý 3-pruh směrově rozdělený. Když by totiž naši "normisté" nevymysleli, že pro betonové svodidlo musí ta komunikace být široká neuvěřitelných 15,5 metru, tak by už byl hned ekonomicky lépe projednatelný. Každopádně se bude jednat o cca polovinu nákladů oproti dálnici. Proto se tam neplánuje stavět. Pro tvoje info, dle mých rychlých odhadů podle sčítání 2016 by bylo na přeshraniční části D49 cca 5000 vozidel když hodně, to mě na dálnici prostě nepřijde.\nDalší věc ale je co Slováci, pokud budou plánovat dálnici, tak jsem určitě za dálnici v plném profilu hned, tohle se samozřejmě musí domluvit.\n[quote="Aram96"]Jakých 20 km, ty 2 pruhy se střídají po 2-3 km proboha Ale jde o to, že i nové jedničky na 80 km/h prostě kamiony valí naplno pořád, takže není až tak potřeba je předjíždět. Proto tudíž ten 3-pruh trochu postrádá smysl, když by tam byla 110, tak bych předjel kamion a mohl valit o něco rychleji. Ale každopádně rozdíl mezi S 12,5 a S 15,5 oproti 2-pruhu není až tak velký, to je jasné.\nJá vím, že se to střídá po cca 2 km, ale těch 20 km si tam napsal ty (jasně, že to je asi překlep, proto jsem tam udělal smajlíka a napsal, že "oba víme, že tak dlouhé úseky to nastestí nejsou). A ze tam nebudou moct traktory je mi taky jasný.\nKaždopádně já si nemyslím, že třípruh je horší dálnice, já to právě naopak vnímam jen a pouze jako "bezpečnější dvoupruh", protože kapacita oproti dvoupruhu je stejná.\nAle asi takhle, já si prostě myslím, že základní dálniční síť relativně bohaté země uprostřed Evropy by měla vypadat tak, že bude vést od hranic k hranicím v dálničních parametrech. Zkrátka podle mě to není jen o intenzitách, ale taky o nějaké prestiži a úrovni té země. A o rychlosti dopravy, bezpečnosti a průjezdnosti.\nNavíc kdybychom neměli tak impotentní legislativu, tak už ta věc mohla klidně stát a byla by z 85% financovaná evropskými penězi, ale to je na jinou diskuzi\nZajímavá diskuze... vytisknout svázat a předat na MD Každopádně, je ta S12,5 definitivní? Nebo něco vyplyne z EIA? A následně třeba půjde změnit?\nK tvému předchozímu příspěvku: právě o tom píšu, že dříve se neplánovalo podle intenzit, ale podle spojení východ-západ. To je dneska vesměs přežitek, dnes se plánují dálnice tak, aby vedly okolo velkých měst a byly využité. Naše D1, kdyby se plánovala dnes, tak rozhodně nevede takhle napřímo, ale pobere třeba Benešov atd. Zatím nevím v ČR o jediné tranzitní dálnici, což je myslím si, dobře. Resp. je potřeba ty "tranzitnější" dálnice stavět tak, aby napojovaly alespoň nějaká města.\nArame96, ty Vaše příspěvky jsou nejenom tady čím dál výživnější a nemají občas hlavu a patu, nebo jako byste nevěděl, co chcete. Ještě, že o tom nerozhodujete jenom Vy a neberte to zle ale jako příspěvek do diskuze.\nDálnice D49 bude tranzitní dálnice a napojovat přece bude mimojiné Zlín. A ta Vaše neustále prosazovaná D19 nebude tranzitní dálnice? A Benešov je přece napojen kapacitním přivaděčem podobně jako bude právě ten Zlín. A co třeba D5, ta není od Plzně tranzitní? Když jedu tisíce kilometrů v relaci západ - východ tak je mi jedno, že třeba nejedu úplně přímo, ale že jedu pořád po dálnici. Pouze pokud mám nějaký bližší příhraniční cíl, tak už třeba volím I/6 nebo I/26 (rozuměj D2, I/50, I/35, I/11) ale jinak jedu radši po souvislém tahu. U Německa se alespoň dostanu na jiné dálnice ale na Slovensku dojedu stejně jenom na D1 a pak jsem rychle kdekoliv v Pováží i když si kilometrově zajedu a jiný kapacitní tah než R6 z Púchova se ani neplánuje natožpak připravuje. A R6 má aspoň šanci, že když se rozhoupeme my, tak se rozhoupou i Slováci. Tady je potenciál spousty dopravy, co jede kdovíodkud z Německa a dál na Slovensko a dál na Ukrajinu. Co průmyslová zóna u Holešova a u Žiliny?\nS tím traktorem to byl opravdu výkřik do tmy, to se řeší dopravním značením, když je bokem novostavby stará silnice.\nNic proti potřebné úpravě a dostavbě I/35 a I/50, ale když jsem to samé navrhoval u D19 na diverzifikaci dopravy na několik jedniček pro lepší obsluhu území a sídel a lepší průchodnost přes proces přípravy, tak jste nesouhlasil.\nZa mě buď plný profil 2+2 a nebo něco, co půjde lehce rozšířit, tj. s dimenzovanými nadjezdy, MÚK a tunely rovnou ve 2 tubusech.\nA když tedy MD nechce dělený třípruh, tak bych to stavěl rovnou jako S11,5 a přídatné pruhy pro stoupání / klesání (btw. kolik jich asi bude?) bych řešil dle potřeby. To už pak kategorie 13,5 nebo nějaký paskvil 12,5 nedává vůbec smysl.\nNo, ve vší úctě, myslím, že by sis mé příspěvky měl přečíst ještě jednou.\nD19 bude svým způsobem tranzitní, ale jsem právě pro vedení kolem Tábora a Písku, aby nebyla čistě tranzitní a nevedla daleko od měst\nU I/19 NE dvěma silnicím první třídy, protože vedou velmi blízko u sebe, nechápu, že nevidíš ten rozdíl.\nPřesně tak, když jedu daleko, nevadí trochu si zajet, tohle jsem naopak nikdy nerozporoval.\nCelkově jsem si pouze zapolemizoval, jestli by nebylo vhodnější vedení ve stopě I/35 místo D49, ale to nebylo na diskusi, trasa je x let vybrána, není co řešit. Opravdu nebudu bojovat za jiné vedení plánované dálnice. U D19 je to něco jiného, ta se kreslí/bude kreslit teprve v nejbližších letech.\nNa I/50 by se měly dodělat obchvaty všech obcí, protože ta bude vytížená ať bude nějaká D49 nebo nebude, D49 dopravě z Hradiště, Brodu do Brna stejně nepomůže.\nČetl jsi vůbec nějaký můj příspěvek ? Jsem pro úplně stejné řešení jako ty, že pokud ne 2+2 ani směrově dělený 3-pruh pro 110, jakožto konečné řešení (myšleno na více než 20 let) tak poloviční profil nachystaný na zkapacitnění. (tak aby ten S 12,5 šel využít jako dálnice, to však při návrhové rychlosti 80 km/h půjde těžko)\nTraktor nebyl žádný výkřik do tmy, ale nadsázka pro vysvětlení 3-pruhu Cawezovi.\nVíce číst příště\nDovolil bych si zde citovat odpověď Ing. Šenkýře - vedoucího plánovaní staveb na ŘSD Zlín:\nCo se týče normy je situace jednoduchá, pro navrhování je použita ČSN 736101. Tato norma ovšem prošla celkem zásadní revizí (revize vstoupila v platnost někdy v druhé polovině 2018), kdy došlo mimo jiné k úpravám návrhových kategorií komunikací. Například původní S12,5/80 se v normě po revizi již nevyskytuje a je nahrazena S 13,5/90.....\nKe konkrétní odpovědi tedy komunikace v úseku od Vizovic dále bude v uspořádání 2+1, ať ji norma nazve jakkoliv (aktuálně S13,5/90).\nProblémem plnohodnotné dálnice v průchodu Vizovickými vrchy je i ekonomika. Varianta dálnice "nestíhá" stoupat a kopírovat stávající terén a zakopává se, jsou nutné tunely a mosty, stoupací pruhy, což stavbu značně prodražuje. Zároveň představa, že vzhledem k terénu bude maximální povolená rychlost na dálnici 130, je nepravděpodobná (bohužel) - tím jsou redukovány přínosy dálnice...\nZajímalo by mě porovnání S 13,5/90 (max. stoupání v horském území 7,5 %) např. s S 21,5/110 (6 %). Docela rád bych viděl podélný řez úseků s překryvem obou variant


Čtenářské setkání v Choceradech – Základní škola Háj ve Slezsku\nČtenářské setkání v Choceradech\n22.3.2019 Titulní stránka\nNaše zapojení v projektu Čtenářsé školy, který funguje pod společností Pomáháme školám k úspěchu, nás přivedlo na další celostátní čtenářské setkání, které se tentokrát koná ve středočeských Choceradech. Čtvrteční veřer jsme věnovali prezentaci hájecké školy, do čtenářského stromu jsme zpracovávali oblasti, které ve škole rozvíjíme, na kterých pracujeme, a zaměřovali jsme se také na to, co se díky zapojení v tomto projektu učí naši žáci i samotní učitelé. V rámci „moravskoslezské buňky“, tedy pěti základních škol z MS kraje, se kterými průběžně během školního roku spolupracujeme a které navštěvujeme, jsme sdíleli a plánovali naše potřeby v projektu do jeho další fáze.\nPátek je věnován tématu „kultura školy“. Mapujeme porozumění tomu, co pro nás znamená kultura školy bezpečná pro učení, hledáme a pojmenováváme projevy, které ji posilují a které ji blokují. Porovnáváme zkušenosti, inspirujeme se od škol, které jsou „dál“. Odpoledne se budeme věnovat i tomu, jak my sami můžeme kulturu bezpečnou pro učení v naší škole posilovat. Sdílení a reflektování je zasazeno do teoretického bloku a nedá nám vydechnout ani ve večerních hodinách.\nV sobotu budeme sdílet lekce, které jsme odučili a přivezli s sebou. Zamýšlíme se nad formulací cílů a zadání pro děti, na důkazy o jejich učení, pojmenovávání kvality jednotliých výstupů a všechny tyto činnosti promítáme do badatelského cyklu profesního učení, v jehož rámci se snažíme od srpnové letní školy pracovat.\nČasu na odpočinek moc není, věříme ale, že zkušenosti a nápady, které tu získáme, za tu pracovní únavu stojí. Pozdravy z Chocerad posílají\nPavlína Loňková, Sylva Ludvíková, Šárka Prokšová a Hana Volná


Výstava o zaniklých tradicích venkova - Aktuálně.cz\nVýstava o zaniklých tradicích venkova\nJindřichův Hradec - Koncem týdne začíná v jindřichohradeckém Národním muzeu fotografie výstava Miroslava Pokorného o zaniklých tradicích venkova.\nFotografie z vystaveného cyklu Venkov | Foto: Miroslav Pokorný\nFotografie z Novohradska vznikaly v průběhu let 1973 až 1988 a zachycují život obyvatel Bukové a okolních obcí. Osmdesát černobílých snímků zachycuje Novohradsko jako uzavřený mikrosvět na česko-rakouském pomezí, tématem fotografií jsou převážně venkovské zábavy.\nFotografie zachycují i proměny konkrétních osob v průběhu patnáctiletého období, během kterého vznikly. Při práci na tomto fotografickém souboru bylo využito časosběrné metody a fotografie se tak stávají svědkem ubíhajícího času v éře normalizace, kdy dávné krajové tradice postupně ztrácely svůj původní smysl.\nCyklus Venkov je dílem fotografa Miroslava Pokorného, který je absolventem FAMU. Celá kolekce už byla vystavena loni ve Vídni. V Jindřichově Hradci bude zahájena v sobotu v 17 hodin za přítomnosti autora a potrvá až do 8. ledna.\numění kultura Magazín.Aktuálně.cz venkov fotografie výstava


chris avellone sestřeluje možnost znovu pracovat s obsidiánem - Průmysl Videoher\nchris avellone shoots down possibility working with obsidian again\n'Já bych nepracoval s vrcholovým managementem'\nV nedávném rozhovoru s VG 24/7 Chris Avellone (spoluzakladatel a bývalý tvůrčí ředitel Obsidian) docela upřímně prohlásil, že „nemluvím s vrcholovým vedením“, když mluvím o Obsidianovi. Od té doby, co odešel ze společnosti v roce 2015, Avellone byl docela hlasitý o otázkách, které se zabýval ve studiu. Těmto problémům bylo věnováno trochu větší jasnosti, když se Avellone zeptal, jak se cítí o směřování společnosti na konferenci Reboot Develop tento víkend.\nvytvoření dvojnásobně propojeného seznamu v Javě\n'Myslím, že nejdůležitější věcí je jen komunikace na všech úrovních,' vysvětlil Avellone. 'Mohli by existovat dva vlastníci, kteří by skutečně věděli, co se děje s určitým projektem, s určitým problémem, a ostatní by mohli být ve tmě.' A to by se stalo na všech úrovních. “ Příklad, který uvádí, je, že umělecký ředitel není informován o změně umění, což vytváří situaci, kdy se u nohou lidí stupňuje. Někdo by radikálně změnil umělecké dílo, ale umělecký ředitel měl na mysli konkrétní cíl, který je pak zničen.\njak otestovat skriptování mezi weby\nNepotismus je něco, o čem Avellone také nemyslí. „I když je váš přítel nebo člen vaší rodiny nejlepší ve své práci, přivedení někoho takového způsobuje problémy. Ostatní lidé je uvidí jinak, “řekl Avellone. 'Není to jen o vnímání.' Lidé jsou vadný druh a my si ne vždy uvědomujeme naši zaujatost, takže existuje šance, že bychom mohli podvědomě zacházet s členem rodiny jinak než s běžnými zaměstnanci. “\nAvellone pak podrobně popsal scénář, ve kterém by během propouštění lidé s napojením na generální ředitele často zůstávali na zaměstnancích. 'Často, když došlo k propouštění - pro Sega, pro.' Obrněná válka 'Ať už se to stalo cokoli - vždycky budou někteří lidé, kteří byli vždy udržováni, a ti by obvykle byli v kruzích nepotismu', uvedl. 'Možná by jste dokonce měli dobrý důvod, proč si toho člověka necháte, ale toto spojení je tím zaměstnaneckým zvýhodněním, takže je nejlepší to úplně odstranit z rovnice.'\nPo odchodu z Obsidianu se Avellone stal spisovatelem pro různé projekty (včetně Kořist , Star Wars Jedi: Fallen Order , a Upír: Maškaráda - Bloodlines 2 ), takže měl svobodu vybrat, se kterými vydavateli a vývojáři pracuje. Když se ptal na Obsidiana, Avellone odpověděl: „Nemám jim žádnou špatnou vůli, jen si nemyslím, že jejich styl řízení je zdravý. Avšak vývojáři, kteří opustili Obsidian, stále s nimi pracuji, a ti, kteří tam jsou, určitě budou znovu pracovat, protože jsou pracovití parta “.\nKdyž byl Avellone omezen na všechno, byl požádán o jeho pocit Vnější světy a rozhodnutí jeho vydavatele uvolnit výhradně v obchodě Epic Games Store pro PC. 'Vím o skutečnosti, že ti vývojáři pokračovali.' Vnější světy milujte tu hru ... Když vyšly epické zprávy, jedná se o problém s řízením, který nyní ničí vnímání produktu, který byl jinak skvělý. Takže to jen naštve “. Nemohu říci, že s tím nesouhlasím.\n„V Obsidianu už nikdy nebudu pracovat s vrcholovým vedením,“ říká Chris Avellone (VG 24/7)\njaký je bezpečnostní klíč na bezdrátovém routeru\njaká je nejlepší aplikace pro stahování hudby zdarma\nsql vs nosql výhody a nevýhody\nThread.Sleep () - Metoda Thread Sleep () v Javě s příklady\nNefér! Japonská virtuální konzole získává Lovec pokladů G\nNikdo neočekává Inkvizitora, dalšího válečníka, který se připojí k DNF Duel\nRecenze: Toukiden: Age of Demons\nNintendo ke stažení: Kingdom Hearts Integrum Masterpiece\nTilted Towers je zpět ve Fortnite\nRecenze: Metal Wolf Chaos XD\nVampire: The Masquerade – Swansong odloženo na květen 2022


TEST MOZZARELLY: Chutný sýr nebo jen bílá hmota bez chuti? | TN.cz\nTEST MOZZARELLY: Chutný sýr nebo jen bílá hmota bez chuti?\n6. 4. 2016, 05:45\nMnoho Čechů vnímá mozzarellu jen jako jakousi bílou hmotu bez chuti. My jsme se rozhodli zjistit, zdali je tento jejich názor oprávněný a balené mozzarelly ze supermarketu jsme předložili k důkladnému otestování našemu kulináři Petru Stupkovi.\nOriginální mozzarella se vyrábí z bůvolího mléka. Na to ale můžete v balených mozzarellách ze supermarketu zapomenout, uvnitř najdete maximálně mléko kravské. To ale neznamená, že nejsou tyto sýry dobré.\nPetr Stupka nejprve každou mozzarellu ohmatával, natrhával a zkoumal konzistenci sýru uvnitř. Následně jednotlivé vzorky postupně ochutnával a dlouze spekuloval, který sýr je lepší a který horší. A nebylo to tentokrát vůbec jednoduché!\nNáš odborník Petr Stupka měl ale nakonec z testu radost. Žádná z testovaných mozzarell ho totiž nezklamala. I struktura uvnitř jednotlivých sýrů vypadala podle Stupky tak, jak u správné mozzarelly vypadat má. A proto předem zdůrazňoval, že hodnocení je tentokrát částečně subjektivní. Jinými slovy žádný propadák se tentokrát nekoná!\nNa posledním místě se nakonec umístila mozzarella Tesco. Ne proto, že by nebyla dobrá, ale protože je z celého testu nejtužší. Správná mozzarella by měla být měkčí, ale třeba na pizzu může být vhodná právě tato. Na děleném 9. až 11. místě pak skončily podobně tuhé mozzarelly, a to konkrétně mozzarella Basic z Alberta, Zottarella od Zotta a mozzarella značky Italy. "To jsou vzorky dobré a kvalitní, ale přece jen trošku tužší a díky tomu, že ta mozzarella je tužší, tak není ve výsledku její chuť tak výrazná, je spíše až mizivá. A to je znamení, že ta mozzarella je poměrně čerstvá a příliš dlouho nezrála," vysvětluje kulinář.\nO něco vyzrálejší, a tedy i nakyslejší, jsou další sýry v pořadí. Na sdíleném 5. až 8. místě našeho testu se umístila mozzarella Korrekt z Globusu, mozzarella Lovilio, mozzarella Billa a mozzarella Galbani. "Jsou to výborné mozzarelly, ale nejsou tak jemné a tak vyzrálé jako ty, které se umístily před nimi," popisuje Stupka.\nNa druhém až čtvrtém místě se umístily mozzarelly dle Stupkových představ. Tedy ty měkké, vláknité a šťavnaté. Jedná se o mozzarellu značky San Fabio, mozzarellu Clever a mozzarellu od značky Jäger. Úplným vítězem testu se pak stala mozzarella, která se anonymně skrývala pod číslem 1, tedy mozzarella od značky Goldsteig, kterou jsme koupili v Globusu. "Má nejsmetanovější chuť a je v ní cítit ještě trochu nakyslého mléka," chválí vítěze Petr Stupka.


Na jižní Moravě pokračuje letos růst výroby vepřového | Zemědělec\n6. 11. 2019 / 15:03\ncena masa, Český statistický úřad, jižní Morava, prasata, výroba vepřového masa\nV Jihomoravském kraji letos za devět měsíců porazili 231 961 prasat, což je nárůst zhruba o 4300. Vepřové zůstává dlouhodobě dominantním druhem vyráběného masa.\nHovězího se letos do konce září na jižní Moravě vyprodukovalo 2310 tun, což je o 68 tun meziročně více. Výroba hovězího roste v kraji již několik let. Na rozdíl od vepřového se chov jatečného skotu vyplácí delší dobu. Produkce skopového a kozího masa za devět měsíců vzrostla z loňských tří na čtyři tuny.\nVelikost chovů skotu, prasat i ovcí a koz se v posledních dvou až třech letech v kraji poměrně stabilizovala, zásluhu na tom mají také dotace z Evropské unie, které vyžadují udržitelnost chovů. Chovy prasat už se dále nezmenšovaly, protože zůstaly takové, u nichž sedláci věřili, že se nepříznivá situace nakonec otočí a nechtěli chovy dále rušit či redukovat.*


„Neposlušné“ španělské regiony platí tržní úroky na úrovni Portugalska, mohou lokální volby ohrozit vládu? - Patria.cz\nPodmínky, za které si půjčuje část lokálních vlád ve Španělsku na trhu, odpovídají rostoucím úrovním sousedního Portugalska spíše, než částečnému uklidnění na úrovni výnosů z dluhopisů a pokladničních poukázek centrální vlády zejména při delších splatnostech, kterého jsme svědky od počátku letošního roku. Důvod? Trh vyššími požadovanými úroky trestá ty zadlužené regiony, které odmítají plnit cíle vedoucí k rozumnému vývoji veřejných financí a jdou proti snahám centrální vlády v tomto směru. Nelibost investoři, avšak s podstatným přispěním obav z restrukturalizace řeckého dluhu, dali najevo také v dnešní aukci centrálních poukázek, ve které požadovali 1,371% úrok u tříměsíční splatnosti a 1,867% u půlroční splatnosti (z 0,899 % a 1,361 % v březnu), což vedlo k nevyužití plánovaného nejvyššího úpisu v objemu až 2,5 miliardy eur a upsáno bylo 1,97 mld. eur.\nAnalýza fiskálních dat španělské vlády ukazuje, že pro některé regiony kontrola hospodaření a jeho schodku zůstává něčím neznámým, konstatovala ratingová agentura Moody´s již v březnu, pouhý den předtím, než po španělském ratingu srazila hodnocení Katalánska, Valencie, Kastilie či Murcie. Nyní Katalánsko sklízí plody svého odporu k nápravě veřejných financí v podobě úroku, který u emise dvouletých dluhopisů dosahuje 5,5 procenta. Před rokem to bylo 5 procent, ale za dluh s desetiletou splatností. Valencie v dubnu za dvouletou splatnost svého vydávaného dluhu v objemu 400 milionů eur také zaplatila 5,5% úrok. Výnos obou emisí překračuje 5,45 procenta, které za dvouletou splatnost naposledy zaplatilo Portugalsko a jde proti vývoji dluhu Španělska, kde spread vůči německým bundům klesá.\n„Lokální emise dluhopisů se nedokáží přiblížit příznivému vývoji španělského centrálního dluhu od počátku roku. Rostou obavy, zda regiony zvládnou dostát svým závazkům,“ řekl Leef Dierks, analytik Morgan Stanley. Španělská vláda, po Irsku, Řecku a nově Velké Británii v popředí nejvyšších rozpočtových schodků v rámci eurozóny, chce jeho úroveň srazit z loňských 9,2 procenta HDP na 6 procent v roce letošním. To s sebou nese rozsáhlé úspory veřejných výdajů, které jsou požadovány i na úrovni lokální. U Katalánska v podobě omezení celkových výdajů o 10 procent při schodku lokálního rozpočtu loni na úrovni 3,9 procenta. Šéf regionálních financí Andreu Mas-Collel uvedl, že Katalánsko se k vládnímu požadavku na schodek nejvýše 1,3 procenta rozpočtu nepřipojí.\nV opozici k vládním úsporným opatřením není samo, což je právě zdroje růstu nervozity na finančním trhu před lokálními španělskými volbami, které proběhnou 22. května. Zatímco ještě v únoru opozice v podobě lidové strany na Zapaterovy socialisty držela náskok 1,5 procenta, nyní již překračuje 10 procent. A na trhu rostou obavy, že Španělskem otřese politická nestabilita, hrozící pádem vlády kvůli rozpočtových a fiskálním úsporám podobně, jako stála post premiéra Portugalska Socratese a jeho vládu. To by mohlo otevřít cestu útoku trhů na závazky země (dluhopisy) a směřování k nucené záchraně země.\nŠpanělská vláda počítá letos s růstem ekonomiky o 1,3 procenta po nejhorší recesi za posledních šest desítek let, která vedla k celonárodní nezaměstnanosti na 20,5 procenta v únoru. Ceny na trhu nemovitostí, které prošly bublinou nezadávající si se Spojenými státy, pokračují v 1Q11 v poklesu o meziročních bezmála 5 procent, ukazujíce na pokračující recesi na trhu a také na odvolávání sázek na dokončení obchodů s nemovitostmi a jejich nákupů před zvýšením tržních sazeb.\nPohled na rizikovost španělského vládního dluhu na centrální úrovni kolísá (přesto celkově klesá), vyjádřen například poklesem spreadů vůči německým bundům na 170 bazických bodů, čtyřměsíční minimum v polovině dubna a opětovným růstem k aktuálním úrovním nad 220 bps.


Před třiceti lety komunisté zrušili Haně Zagorové koncert v Krnově - Karvinský a havířovský deník\nPřed třiceti lety komunisté zrušili Haně Zagorové koncert v Krnově\nZpěvačka Hana Zagorová společně s Petrem Rezkem včera zpívala v krnovském divadle své nestárnoucí hity. Nezanevřela na Krnov, přestože právě zde před třiceti lety její koncert nekompromisně zrušili.\nV červnu 1989 Hana Zagorová podepsala petici Několik vět, aby podpořila požadavky na propuštění politických vězňů a na svobodu slova. V té době už visely po Krnově plakáty s pozvánkou na její koncert a probíhal předprodej vstupenek.\nVzápětí se československá společnost z projevu generálního tajemníka Komunistické strany Československa KSČ Milouše Jakeše dozvěděla, že paní Zagorová je milá holka, ale už tři roky po sobě bere 600 tisíc každý rok. Zatímco běžní občané se Jakešovými kydy bavili, pro komunisty a pořadatele kulturních akcí to byl jednoznačný vzkaz, že pěvecká kariéra Hany Zagorové právě skončila.\nJaké akce pořádají Krnované k výročí 17. listopadu 1989?\nNavzdory perestrojce a glasnosti pro komunisty v okrese Bruntál byl podpis Několika vět dostatečným zdůvodněním, že teď už si „Zagorka“ před publikem nezazpívá. Okamžitě organizátorům nařídili krnovský koncert zrušit. Plakáty vylepené po Krnově byly alibisticky doplněny nápisem „koncert zrušen z technických důvodů“.\nV Krnově sice Hana Zagorová v roce 1989 nevystoupila, ale o pár měsíců později už při Sametové revoluci zpívala hymnu společně s Jaroslavem Hutkou a Martou Kubišovou na Václavském náměstí i na Letné. V Krnově vystoupila nejen včera, ale také v letech 2007, 2012 a 2015.


Názory k článku Deset instantních let - Lupa.cz\nLupa.cz » Deset instantních let » Všechny názory\nNázory k článku Deset instantních let\n4. 8. 2009 9:58\nnimral (neregistrovaný) ---.u-turn.cz\nA co teprve GUI od HTTP nebo FTP, to jsou teprve hnusy...\n4. 8. 2009 7:24\noriginální klient pro MSN se nedá použít z důvodu ošklivého GUI a když budu tuto síť používat přes multiprotokolové klienty, tak stejně tam budu mít MSN "jen, aby se neřeklo" protože v Čechách tento protokol používá jen Hulán a pár lidí z Živě a já potřebuji komunikovat s kolegy v práci a kamarády...\n4. 8. 2009 19:47\nZklidni, taky nepisu o Tvych dusevnich schopnostech, kdyz nejsi schopen precist diskusi. Zkus se zamyslet na co jsem reagoval. Pokud Ti to jeste nedoslo, tak si zkus precist prvni prispevek vlakna...\n4. 8. 2009 12:25\nRozdil je v tom, ze linuxaci nebrani "svym" vecem rozsirit se i na wokna. MS v tom svym vecem aktivne brani.\n4. 8. 2009 13:20\nfujka (neregistrovaný) ---.ecommerce.cz\n"snižuje schopnost porozumění čteného textu" Tady je ale spíš problém mezi klávesnicí a židlí. Problém s chápáním psaného textu opravdu není chyba programu. A pokud ti nějací obrázkoví smajlíci vadí, co ti brání je jednoduše vypnout, pane "xD"? Dokonce i změna fontu a jeho barvy je možná. Použitím Mirandy či jiné alternativy degraduješ funkcionalitu na pouhý přenos textu. Pokud jsi však počítačový dinosaurus z minulého tisíciletí, tak to docela chápu. Mě osobně by hodně vadila absence přenosu souborů, ale především vzdálená plochy. Co se obrázkových smajlíků týká, tak ti, pokud je člověk umí vhodně použít, čitelnost textu naopak znatelně zpřehlední. A pokud si i někdo nakreslí vlastního, tak ten je vždy přenesen na druhou stranu tak, jak ho odesilatel poslal. Narozdíl od Mirandy, kde má každý svůj "smile-pack" a každý vidí jiné obrázky, jestli vůbec nějaké.\n5. 8. 2009 0:00\nDMX (neregistrovaný) ---.tomassladek.cz\n5. 8. 2009 1:03 smazal Martin Vyleťal, důvod: spam\n5. 8. 2009 1:04 smazal Martin Vyleťal, důvod: spam\n5. 8. 2009 8:54\nLadislav Prokeš (neregistrovaný) ---.perfect-privacy.com\nDěkujeme za skrytou, neplacenou reklamu od vlastníka domény (a zřejmě i tvůrce softwaru), pana Roberta Varga. Tedy, snižovat se k takovým zoufalým způsobům propagace, to je opravdu smutné.\n5. 8. 2009 14:29\nDegraduješ Mirandu. Nevím o které verzi hovoříš, ale nejméně dva roky umí přenos souborů (ikdyž s NATem u příjemce je pořád problém). Se smajlíky souhlasím ,ale ale vzhledem k tomu že se většinou používají ty naimportované z QIPu...\nPoužití IM klienta na správu vzdálené plochy beru jako vtip, pobavil jsi mě :D\nPřenášení vlastních smajlíků (hlavně tedy příjem) na druhou stranu bych okamžitě zakázal, jen co bych ten přepínač objevil. Dnes není problém nacpat do jpg, png, gif,... trojana a ve smajlíkovi ho bude hledat opravdu málokdo :) Předpokládejme dále že vykreslování zpráv probíhá na MSIE jádře a je na problém zaděláno...\n5. 8. 2009 15:42\nOk, opravuji, slusny standard sice je, ale ma problem se slusne rozsirit ;-)\n6. 8. 2009 15:43\nPod stabilitou platformy si představuji jistotu, že s každou verzí OS nebudu muset přepisovat (rekompilovat) své programy.\nUniverzálnost mají zajištěnou (asi) tak, že jsou schopni svou věc zkompilovat přímo do strojového kódu, nebo použijí Javu.\nTo jak (pod jakou licencí) bude kdokoli šířit svůj sw je pouze jeho věc a nikomu jinému do toho nic není.\n6. 8. 2009 16:20\nA to myslis, ze MS sve veci nekompiluje do strojoveho kodu?\nMS by sve aplikace mohl nabidnout i pro jine platformy, ale z obchodnich duvodu to nedela (prosazuje WIN, coz je pochopitelne) a divi se, ze jeho formaty nekteri nechcou pouzivat (coz pochopitelné neni - tedy to diveni)\n4. 8. 2009 10:04\nOsobně by mě docela zajímalo, jak vypadá GUI protokolu MSN :-) Zkus někdy nainstalovat nějakého klienta pro tento protokol. Doporučuju Windows Live Messenger 2009. Osobně se mi líbí nejvíc ze všech klientů, které jsem zkoušel nebo viděl u kamarádů. Kam se na něj hrabe nějaké ICQ nebo Skype.\n4. 8. 2009 11:10\nNení snad normální že MS podporuje svou věc stejně jako to dělají linuxáci?\n4. 8. 2009 13:34\nRobert Varga (neregistrovaný) 193.179.128.---\nVelmi zajímavý komunikační nástroj je i týden starý Friendsea Presenter. Spustíte program, zmáčknete tlačítko START. Program vám vygeneruje URL a tu pošlete kamarádům. Ti pak vidí ve svém prohlížeči online vše, co děláte na svém PC - vaši plochu.\nZkoušet můžete na http://www.friendsea.com .\nDobré je to podle mně zejména na workshopy. Tím, že jsou přes prohlížeč vidět vlastně jen jpg snímky vaší plochy, je zajištěna hodně slušná bezpečnost.\n4. 8. 2009 16:29\nA proto máme MSO pro mac...\nHlavní potíž je v tom, že na *nixu je milion pět různých nekompatibilních jader, kdežto MS i Apple mají archtekturu prakticky stejnou deset+ let.\nA k otevření zdrojových kódů aby si to každý zkompiloval nedojde, neboť by se v tom mohl hrabat každý...a to MS rozhodně nechce.\n4. 8. 2009 21:21\nicu (neregistrovaný) 220.67.70.---\n"MS i Apple mají archtekturu prakticky stejnou deset+ let."\nNo, pokud mě paměť neklame, před nějakými 15 lety Apple přešel z architektury 68030 na PowerPC, před čtyřmi pak na Intel. 1984-1994-2005... Jinak řečeno, deset let je tak na horní hranici toho, co Applu jedna architektura vydrží...\n5. 8. 2009 22:50\nkoukám že jsi tím používáním kreslených smajlíků tak deformovám, že pouvažuješ smajlíka tvořeného písmeny za podpis\nobrázkoví smajlíci jsou ZLO\n6. 8. 2009 5:47\nJde o to, co si pod takovou stabilitou představujete.\nŽe se dají programy a ovladače šířit pro Linux v binární formě pro mnoho různých distribucí najednou, dokazují nVidia, Skype nebo Opera - proměnlivost a rozmanitost Linuxu jim zjevně nevadí.\nJiná věc je, že se takto šířené programy setkávají u "skalních" jen s odporem a pohrdáním, ale BFU s nimi problém nemají.\nPochopitelně, je jen na vůli každé firmy, jak své produkty bude šířit - tedy do chvíle, než taková firma začne zneužívat své dominantní postavení na trhu.\n5. 8. 2009 14:20\nNo dobrá, ale i tak je to pořád řádově stabilnější platforma něž věčně proměnlivý linux.\n4. 8. 2009 10:24\nIM se melo stat nastupcem e-mailu. Bohuzel Microsoft to klasicky zabil a tlaci jen to svoje reseni. Pokud jednotlive IM site nejsou schopny komunikovat mezi sebou, tak nemuzou nahradit univerzalni e-mail.\n4. 8. 2009 10:35\nnejvetsi hnus je UDP :)\n4. 8. 2009 11:44\n"originální klient pro MSN se nedá použít z důvodu ošklivého GUI" jasně tady píšu, že se to týká originálního klienta, tedy tebou doporučovaného a šíleně kýčovitého Windows Live Messenger 2009\nklienta pro tento protokol mám naisntalovaný, jmenuje se Miranda a už LWM si nenaistaluji z toho důvodu, že snižuje schopnost porozumění čteného textu (obrázkoví smajlíci, jsou holt obrázkoví smajlíci)čehož jsi ty zářným příkladem xD\n4. 8. 2009 12:52\nICMP ma moc osklive gui:(\n4. 8. 2009 19:38\nTy jsi hlupak :)\nLinuxari dovoluji svym vecem se sirit dal, protoze jim take nic jineho nezbyva, 1% podil na desktopu je katastrofa. A ze MS sve produkty nesiri jinam? PROC BY TO PROBOHA DELAL? Vzdyt je to komercni firma.\n4. 8. 2009 12:28\nTedy.. opravuji se: MS brani svym vecem sirit se z woken kamkoli jinam.\n5. 8. 2009 15:27\nPetr Menšík 41\nDomnívám se, že XMPP je poměrně slušný multiplatformní standard pro IM. Ono ovšem dost záleží na tom, co všechno do IM řadíte a co by standard měl obsahovat. Dovolím si tvrdit, že sdílení složky, plochy, nebo videotelefon nutně ke standardu IM nepatří. Navíc se nechci hádat o kvalitách IM klientů pro Jabber, některé jsou dobré, jiné horší, žádný neumí všechno to, co WLM, některé umí zase jiné věci. Ono to není tak trochu jenom stadardem, ale záleží i kdo poskytuje službu, jaké dodatečné služby nabízí. Každopádně XMPP jako standard je relativně úspěšné, těžko najdete něco srovnatelně otevřeného a propracovaného, pokud se nechcete hádat o jednotlivých hejblátkách v konkrétní implementaci programu.\n4. 8. 2009 7:49\nTo ja kdyz se podivam na GUI Jabbera a podobnych, chce se mi zvracet. Zlaty MSN.\n4. 8. 2009 17:35\no MSO pro mac uz jsem neco slysel. A moc lichotive to nebylo (sam jsem je nevidel)\nS tou nekompatibilitou bych rekl, ze to neni zas tak hrozne. XServer je standard, jader je mozna milion pet, ale se standardizovanym rozhranim. Podle mne dokud se aplikace bude starat o to o co ma a nebude se vrtat v systemu, jak produkty MS maji ve zvyku, nemel by byt velky problem. Je zajimave, ze je spousta firem, kterym onech milion jader problemy nedela. Ale to jsme se dostali zas nekam uplne jinam. Co mne se nelibi je to, ze MS standardy zabiji, misto aby je prosazoval. Je mnoho standardu vytvorenych prave kvuli tomu aby spolu mohli koexistovat ruzzne systemy. MS pak pro wokna navrhne a diky rozsireni woken protlaci nejake sve reseni, ktere se standardem nema nic spolecneho a je prakticky nemozne jej implementovat na jinych systemech. A i proto neni slusny multiplatformni standard pro IM. E-mail nastesti byl standardizovan uz v dobe, kdy MS-DOS jeste nevedel co je to sit.\nNotino mělo loni tržby skoro za deset miliard\nNotino, elektronický obchod s kosmetikou, který patří mezi 10 největších českých e-shopů, hlásí za loňský rok nárůst tržeb o 1,4 miliardy…\nNBC a Sky spojí síly, v létě spustí společný zpravodajský kanál NBC Sky World News\nV létě začne vysílat nová mezinárodní zpravodajská stanice, která má konkurovat CNN nebo BBC. Společně ji připravují týmy NBC News a Sky News…\nTechnik IT Help desk


Rudolfov: nejvyšší čtvrť leží na úpatí Jizerských hor - Liberecký deník\nLiberec - /ANKETA/ Rudolfov je nejvýše položená obec liberecké aglomerace. Leží na Černé Nise ve výšce 625 metrů nad mořem. Do Jizerských hor je to odtud coby kamenem dohodil. Se čtvrtí také sousedí třeba turisticky oblíbený Bedřichov.\nTURISTICKÁ RESTAURACE Česká chalupa je velice oblíbeným místem nejen místních, ale i obyvatelů Liberce. | Foto: Deník/ Martin Bláha\nČeská chalupa nebo elektrárna\nRudolfov má typicky horskou zástavbu, umístěnou podle terénních možností podél cesty vedoucí do Liberce. Ačkoliv se osada se svou zalidněností řadí k těm menším libereckých čtvrtím, mezi Liberečany je velice oblíbena. „Do Rudolfova často jezdím na výlet. Vyjedu autobusem na konečnou zastávku, posedím u České chalupy, nadýchám se čerstvého vzduchu a poté jedu zase zpět," prozradila turistka z libereckých Rochlic Blanka Sedláčková. Penzion a restaurace Česká chalupa patří mezi významné turistické cíle Rudolfova. Nachází se na rozcestí přímo u konečné zastávky MHD a vede od ní nespočet turistických, cyklistických i běžeckých tras.\nV Rudolfově se také nachází řada památek a architektonických skvostů, například Památník obětem první světové války, který stojí jen několik metrů od rudolfovského hřbitova. Dále zde můžeme nalézt několik zajímavých křížů Boží muka z roku 1876, Centrální kříž na hřbitově nebo Křížek, který se tyčí při cestě k hájence.\nZnámá je také rudolfovská elektrárna a přehrada. Přehrada je vyhlášená technická památka, vybudována byla v letech 1924 až 1927.\nRudolfovští obyvatelé si svoji čtvrť pochvalují a v průběhu roku pořádají řadu kulturních a zábavních akcí. Oblíbené jsou třeba Novoroční výstup na Žulový vrch, tradiční Rudolfovský masopust nebo pálení čarodějnic.\nZ historie libereckého Rudolfova. Uprostřed hlubokých lesů Jizerských hor vznikla počátkem 17. století malá osada nazývaná Buschdorf. Původní obyvatelé byli dělníci a později i skláři. Za třicetileté války došlo v osadě k vylidnění. V roce 1657 zde ovšem byla založena nová obec, pojmenovaná na počest Rudolfa Gallase Rudolfov. První osadníci sem byli vrchností násilím přivedeni v poutech a řetězech. Později se k nim však přidali i další lidé a obec se začala postupně rozrůstat. Vzhledem k odloučenosti obce byla v Rudolfově v roce 1869 postavena škola. Největší rozkvět nastal v roce 1900. Za první republiky sloužil Rudolfov hlavně jako rekreační oblast pro obyvatele Liberce. To podnítilo i vznik Jizerské chaty. V roce 1926 tu vybudovali legendární vodní elektrárnu.\nZdroj: Liberec minulosti a současnosti S. Technik, V. Ruda\nAnketa: Co se vám na Rudolfově líbí a co naopak ne?\nLukáš Černý, 39 let, finanční manažer\nLíbí se mi, že je v Rudolfově komunitní život. Žije tu dost mladých lidí, ale zároveň je tu klid jako na vesnici. A také je to jen kousek do Liberce. Horší mi přijde dopravní obslužnost, ale to je tím, že jsme v blízkosti velkého města.\nEllen Kneplová, 65 let, důchodkyně\nV Rudolfově se mi líbí. Je tu krásný klid a moc hezká krajina a okolí. Chodím si tu po výletech. Naopak se mi moc nelíbí, že je tu slabý a někde žádný mobilní signál. Nemohu si odtud tím pádem zavolat třeba do Liberce.\nVladimír Pech, důchodce\nVelká výhoda je, že leží blízko přírody, však kousek odtud jsou Jizerské hory. Nevýhodou je, že kdyby se odpojila elektrika, tak má Rudolfov síťovou vybavenost asi jako ve středověku není tu přivedená voda, plyn ani kanalizace.\nDana Matěchová, 77let, důchodkyně\nDo Rudolfova jsem si udělala výlet z Turnova. Líbí se mi tady, je tu slunečno. Naopak se mi nelíbí zdejší MHD, běžela jsem na autobus, pan řidič mě viděl, ale stejně mi ujel, musela jsem tu hodinu čekat na další spoj.\nLiberec – Obchodní centrum Nisa nebo Makro, oba obří obchody sídlí ve čtvrti zvané Doubí. Nisa…


Jak jsem neměla na zaplacení a co si myslím o psychosomatice… | Monika Winklerová\nDlouhodobé plánování mě dělá trošku problém, a tak až když vidím, že úplně dochází benzín, jedu na pumpu. Ale nenabírám plnou nádrž, dlouho to trvá a vždycky, když jsem to udělala, auto se potom porouchalo 😀 A tak jsem včera měla naspěch a zjistila, že není benzín, a musela jsem na benzínku. Vůbec by mě nenapadlo, že nebudu mít na zaplacení 😀\nNerada žiju v desítkové soustavě, takže budík nikdy nedávám na celou nebo půl, a stejně tak benzín nabírám za cenu, která mě napadne. A tak jsem si včera vymyslela 777,70 Kč. Beru peněženku a hned ten záblesk, jak jsem den předtím vytáhla z peněženky všechny platební karty. (…prý se nemají brát do hospody…) Přišlo mi to vtipné, bydlím nedaleko, tak jsem si říkala, že paní nechám nějakou zástavu a peníze hned přivezu. Paní to teda tak vtipné nepřišlo, moc mi nevěřila, ale neměla moc na výběr, že 😀 Do půl hoďky jsem byla zpět, benzín zaplatila a paní mi ještě dala dárek. Takže doporučuju všem 😀\nPobavilo mě to hlavně proto, že včerejšek jsem trávila na přednáškách Marka Ščotky o psychosomatice a úvodní slova byla právě o tom, jak chodíme neustále nakupovat za tisíce, když máme v kapse jenom stovku 😀 Samozřejmě myšleno přeneseně, ve vztahu k tělu a našim emocem. A tak jsem si to hned o přestávce zajela vyzkoušet doslovně 😀\nZajímavých věcí jsem se včera dozvěděla spoustu, až tolik, že jsem zvědavá, kolik toho zpracuju a poberu. Nemoci jako své učitele a ukazatele jsem začala chápat asi před šesti, sedmi lety. A byl to jeden z nejzlomovějších okamžiků v životě. Protože pak už máte zodpovědnost sami za sebe, není koho nebo co vinit (počasí, bacily a rodinu). Všechny nemoci pochází zevnitř a stojí za to pátrat po jejich kořenech. Zdravá strava, pohyb, byliny, cokoli dalšího jsou jen berličky, náplasti, pomocníci. Ale cesta do vlastních hlubin, to je teprve něco 😀\nA pokud jsou vám podobná témata blízká, určitě si Marka najděte, bylo to hodně výživné 🙂


Odborníci vítají snížení sociálních dávek\nSestavování státního rozpočtu na příští rok se koalici příliš nedaří zejména proto, že každý z ministrů se snaží pro svůj resort získat co nejvíce peněz. Jenže peněz je málo a schodek rozpočtu je tak velký, že se nelíbí nám, občanům, a v Bruselu se taky líbit nebude.\nJe třeba šetřit. Tak velí zdravý rozum i jednoduché kupecké počty. Ministr Škromach chce začít šetřit na dávkách sociální péče a přinutit tak lidi bez práce, aby se aktivně zajímali o získání zaměstnání a nespoléhali se pouze na vyplácení sociálních podpor. Odborníci tvrdí, že je to krok správným směrem. Nelze než souhlasit, že obrovské sumy určené na sociální podpory scházejí v jiných oblastech a bylo by velice dobře, kdyby si většina nezaměstnaných našla práci. Na druhé straně bude snížení sociálních dávek podle představy ministra Škromacha pro sociálně slabé rodiny velmi citelné. Situaci na trhu práce se v dohledné době zlepšit nepodaří. Jistě, vláda nemůže zřizovat pracovní místa, ale musí vytvářet dobré podnikatelské prostředí. To je hlavní úkol, který si vytýčila ve svém programu Aktivní politiky zaměstnanosti. Skutečnost, že míra nezaměstnanosti se pohybuje ve vysokých číslech znamená, že se vládě tento úkol plnit nedaří.\nVzhledem k tomu, že návrh opatření je radikální a dotkne se velkého počtu sociálně slabých, bylo by vhodné vypracovat doprovodné programy, které by tvrdost opatření zmírnily. Asistenční služby, poradenství, vyjednávání v rámci tripartity, zlepšení podmínek pro podnikání, to vše by mohlo pozitivně ovlivnit trh práce. Z praxe ale víme, že tyto věci prostě správně nefungují. Půl milionu nezaměstnaných není jen proto, že se jim nechce pracovat. Problém desetiprocentní nezaměstnanosti je mnohem složitější a jsou v něm obsaženy příčiny ekonomické i politické.\nOtázka zneužívání sociálních dávek je velice diskutabilní pokud nejsou k dispozici konkrétní údaje o tom, kterých nezaměstnaných se to týká. Obecné konstatování vytváří dojem, že sociální systém zneužívají všichni, kdo se ocitli v sociální nouzi a závislosti na sociální pomoci státu. Používání tohoto argumentu pak vyznívá populisticky a nevěrohodně. Naopak se zdá, že vláda není schopná řešit sociální záležitosti systémovým a koncepčním způsobem, proto přistupuje k jednoduchým a radikálním opatřením, která však mohou ve svém konečném důsledku více uškodit než prospět.


15.01.14 Nafukovací vířivé bazény - Eshop-bazeny.cz | Bazény a příslušenství\n15.01.14 Nafukovací vířivé bazény\nDo nabídky jsme nově přidali další modely nafukovacích vířivých bazénů. Nabízíme modely nafukovacích vířivých van pro 2 až 6 osob v různém stupni masážního vybavení a v různůch provedeních úpravy povrchů.\nZde jsou nejčastější dotazy k nafukovacím vířivým vanám.\nMobilní neboli nafukovací vířivá vana poměrně novinkou v ČR, ale získává stále na větší oblibě. Označení „mobilní“ znamená, že nafukovací vířivku můžete kamkoli jednoduše přemístit, a to díky její nízké hmotnosti (32 kg bez vody).\nZ jakého materiálu je nafukovací bazén Camaro vyroben?\nMá mobilní vířivka vlastní filtraci vody?\nAno, mobilní vířivý bazén má zabudovaný filtrační systém, který se skládá z cirkulačního čerpadla a kartušových filtrů. Tato technologie je plně integrována uvnitř vany, nepotřebujete tedy další prostor k umístění technologie mimo vířivku.\nJe součástí nafukovací vířivé vany ohřev vody?\nAno, samozřejmě. Součástí vířivky je integrované topení s výkonem 1,5 kW, které vyhřívá vodu až na 42 ?C.\nMají vířivky masážní trysky?\nMobilní vířivé vany jsou vybaveny vzduchovými masážními tryskami. Nejedná se tedy o produvou vodní masáž a perličkovou vzduchovou masáž. Model Camaro B-130 jich má 115 a model Super Camaro B-150 dokonce 135.\nKolik osob se vejde do mobilní vířivky ?\nMobilní vířivé vany se vyrábí pro 2 až 6 osob. Model Camaro B-130 je určen až pro 4 osoby a model Super Camaro B-150 je až pro 6 osob.\nJaký má vířivka objem vody?\nJe možné ve vířivce používat chemii?\nAno, stejně jako u ostatních vířivých van se pro zachování čisté vody doporučuje používat chemii určenou pro vířivé vany zejména na bázi kyslíku nebo chloru.\nMohu nafukovací vířivý bazén používat v bytě?\nAno, tato vířivá vana je určena jak do exteriéru, tak i do interiéru. Díky svému rozměru a modernímu designu je mobilní vířivka hezkým doplňkem Vašeho bytu.\nAno, balení vířivého bazénu obsahuje ochranný kryt se zipem, nafukovací ochranný kryt (izolace), 2 x kartušový filtr, manometr (pro měření tlaku vzduchu), termopodložku a číselný zámek.\nJe nutné dávat pod vířivku podložku?\nKompletní přehled nafukovacích vířivých van naleznete zde.


Restaurace Telnice | Eurobydleni.cz\nAktuální nabídka restaurace Telnice denně zásobovaná stovkami realitních kanceláří. Vyberte si restaurace Telnice než Vás někdo předběhne.\nKategorie restaurace Telnice se neobjevuje v nabídce tak často. Hledáte-li pro sebe, rodinu či přátele restaurace Telnice neváhejte ani chvilku a pokud Vás některá z nemovitostí osloví je dobré kontaktovat prodejce či makléře. Většinou je restaurace Telnice právě druhem nemovitosti, který je obvykle hledaný a díky menší četnosti v nabídce je hojně poptávaný.\nLevné restaurace Telnice\nPrávě hledáte své nové bydlení či jiný druh nemovitosti v kategorii restaurace Telnice, pokud v této kategorii nemůžete nalézt vhodnou nemovitosti zkuste i kategorii následující restaurace Telnice, a to restaurace na prodej Telnice, pronájem restaurace pronájmy restaurací Telnice, Restaurace, bar Telnice na dražba.\nPokud nalezené nemovitosti v kategorii restaurace Telnice nesplňují Vaše představy, rozšiřte své hledání na nemovitosti v následujících kategoriích komerční nemovitosti Telnice, komerční nemovitosti k prodeji Telnice, komerční nemovitosti k pronájmu Telnice, Komerční nemovitosti Telnice na dražba.\nDalší lokality v okolí restaurace Telnice\nPro ještě lepší výsledek ve Vašem hledání v kategorii restaurace Telnice, si můžete upřesnit lokalitu pro Váš současný výběr restaurace Telnice. Určitě lépe naleznete restaurace Telnice, který hledáte.


Aktuální zpráva: Kaddáfi vybojoval zpět klíčová města - 9/11 a NWO\nAktuální zpráva: Kaddáfi vybojoval zpět klíčová města\nZdroje v Libyi tvrdí, že Kaddáfi poráží rebely, zahraniční novináři tvrdí, že rebelové obklíčili Kaddáfiho.\nKaddáfi prohrává? V rozporu propagandě CNN zdroje v Libyi oznámily, že Kaddáfiho vojáci znovu získali klíčová města.\nV překvapivém oznámení, zdroje v Libyi říkají, že větši část Misraty byla dnes a včera večer vybojována zpět Libyjskými vojáky. V rámci procesu Kaddáfiho vojáci osvobodili přes 1250 válečných vězňů. Podle vůdců kmenů teď Libyjské jednotky ovládají přístavní město.\nVůdci kmenů také řekli, že Zawia, Garyan, Sorman a Sabratha jsou bezpečné, to je v rozporu s tvrzeními zahraničních reportérů, že Tripoli a Djerba (Tunisko) byli převzíti rebely. V těchto oblastech je spousta rebelů, ale jsou izolováni a obklopeni Libyjskou armádou. Kmenové rodiny bojují s Kaddáfiho armádou, aby porazili rebely.\nZatímco Kaddáfi pobízel ke zpomalení bojů během Ramadánu, jeho vojáci pořád bojují v plné síle. Libyjská armáda je plně motivována a zdroje v Tripoli říkají, že je zde "elektronická armáda mladých lidí, kteří jsou počítačovými experty." Hledají stopy komunikace Rebelů a jejich pozice, jsou podobné těm high tech technologiím za mořem.\nZdroje v Tripoli zpochybnily zběhnutí Nassra al-Mabrouka, zástupce ministra zahraničí, který se objevil živý a zdravý v Libyjské televizi. Nejpíš jel do Egypta na nějakou operaci. V rozhovoru potvrdil svou oddanost Kaddáfimu. Tvrzení o jeho útěku jsou provnávány s falešnými tvrzeními USA/NATO, kteří minulý týden mluvili o zabití Kaddáfiho syna.\nHodně se povídá, že byl Khalifa Hefter zajat Libyjskými vojáky. Tohle by byla velká rána rebelů a TNC hned po smrti Younise (šéfa rebelů a velitele). Khalifa Hefter pracoval jako agent CIA asi 20 let ve Virginii, než začala válka, USA ho poslaly do Libye, aby pomohl vést TNC žoldáky na zemi.\nTvrzení CNN jsou opakem, zdroje v Libyi trvají na tom, že NATO nevyhrává a ani nevyhraje. Říkají, že Libyjci ukázali velkou solidaritu, ironicky spuštěnou NATO.


Trávení Eva 10.9.2015\nDobrý den, již delší dobu mám problémy. Objevil se u mě hemoroid. Nemám žádné bolesti, nekrvácí, ani se, myslím, nezvětšuje, v podstatě jediný problém je nepříjemné svědění. Používala jsem Hemostop gel, ale bez úspěchu. Je nutné navštívit lékaře, nebo bych zvládla léčbu sama? A jakým způsobem to lze léčit? Díky předem za odpověď.\nDobrý den, existují ještě jiný výrobci léků uklidňující hemoroidy, poptejte se ve Vaší lékárně. Důležité předcházet zácpě (vláknina, dostatek tekutin), po každé stolici omýt a osušit oblast konečníku. Pokud by to trápilo nadále možno navštívit chirurgickou nebo proktologickou ambulanci, kde hemoroid odstraní.


Pro Ukrajince už není práce v Česku tak atraktivní. Brzy se jim otevře Německo, upozorňuje Shokalo — ČT24 — Česká televize\nPro Ukrajince už není práce v Česku tak atraktivní. Brzy se jim otevře Německo, upozorňuje Shokalo\nProti návrhu ministryně práce Jany Maláčové (ČSSD) zvýhodnit mzdy Ukrajinců vůči mzdám českých pracovníků se vyslovil v pořadu Devadesátka ČT24 prezident Konfederace zaměstnavatelských a podnikatelských svazů ČR Jan Wiesner. Podobný názor měli i místopředseda hospodářského výboru sněmovny Pavel Juříček (ANO) a místopředseda poslaneckého klubu a člen hospodářského výboru sněmovny Jan Bauer (ODS).\nJan Wiesner v Devadesátce ČT24 o Ukrajincích na českém pracovním trhu\nMinistryně navrhla, že by si měli Ukrajinci vydělat buď alespoň medián své profese, nebo 1,2násobek zaručené mzdy. Předák Českomoravské konfederace odborových svazů (ČMKOS) Josef Středula toto kritérium obhajuje s tím, že má zabránit mzdovému zneužívání ukrajinských pracovníků.\nWiesner se vyslovil za to, aby mzdy byly stejné jako u českých pracovníků a je proti zvýhodňování Ukrajinců. Zmínil, že zaměstnavatelé musí podepsat, že mzdy Ukrajinců budou úměrné ke mzdám českých pracovníků. Tato povinnost navíc podléhá kontrolám ze strany ministerstva práce. Za svou konfederaci proto nepředpokládá, že by tam docházelo k pozdějším změnám ve smlouvách a ke zneužívání ukrajinských pracovníků.\nVyšší platy pro Ukrajince než pro Čechy? Hospodářská komora návrh odmítá\nWiesner zdůraznil, že zaměstnavatelé potřebují pracovní sílu kvalitní a výkonnou. Pokud by mohli, dali by přednost Čechům, protože zaměstnávat cizince je složitější. To však není za současné situace na pracovním trhu možné.\nPokud někde dochází ke mzdovému zneužívání, je to podle Wiesnera spíše u těch pracovníků, kteří jsou v zemi na krátkodobý úvazek, na tři měsíce. Rozhodně se to netýká těch, kteří do Česka přicházejí podle vládního Režimu Ukrajina (viz box).\nKonfederace také udělala rychlou dotazníkovou akci, co by se stalo při přijetí návrhu Maláčové. Minimu firem, kde jsou výdělky podstatně vyšší, by to nevadilo. Zástupci řady podniků, zejména malých a středních, a to v různých oborech, však uvedli, že tyto „zdražené“ pracovníky by nebrali.\nFakta Co je to Režim Ukrajina\nRežim Ukrajina byl schválen českou vládou v druhé polovině roku 2016. Zaměřen je na kvalifikované zaměstnance z Ukrajiny. Kvóta tehdy činila 9600 uchazečů za rok.\nDo Režimu je možné zařadit kvalifikované zaměstnance z Ukrajiny s tím, že pracovní pozice, kterou budou v České republice ukrajinští pracovníci vykonávat, je dle platného znění aktualizované Klasifikace zaměstnání CZ–ISCO zařazena do hlavních tříd 4–8 v oblasti výroby, služeb nebo ve veřejném sektoru. Režim je určený primárně pro technické profese.\nV lednu 2018 vláda schválila navýšení programu o 10 tisíc uchazečů na 19 600 za rok.\nV lednu 2019 navrhlo ministerstvo zahraničí rozšířit program na 40 tisíc Ukrajinců.\nV roce 2016 byl zároveň spuštěn pilotní projekt pro vysoce kvalifikované zaměstnance z Ukrajiny (a Indie). Počítal s jednodušším vstupem pro až 500 specialistů z Ukrajiny (a Indie).\nExistuje také kvóta pro Ukrajince pracující v českém zemědělství. V únoru 2017 vláda rozhodla o zvýšení kvóty na 800 pracovníků. V červnu stejného roku předložil tehdejší ministr zemědělství Marian Jurečka (KDU-ČSL) návrh na zvýšení kvóty o 1500 Ukrajinců.\nWiesner podotkl, že firmy mají problém spíše s tím, aby Ukrajinci u vybraného podniku zůstali. „V mnoha případech se nám stává, že najednou odejdou, neřeknou vůbec nic a jsou pryč“. To by měli podle něho české orgány postihovat. Myslí si, že když Ukrajinci pracují lépe než český pracovník, tak si i víc vydělají.\nV roce 2017 podle odborných odhadů mělo v Česku zaměstnání přes 472 tisíc cizinců. Ukrajinců zde legálně pracuje sto tisíc. Statistický úřad nedávno uvedl, že ze skupin zahraničních pracovníků lidé z Ukrajiny vydělávají v ČR nejméně. Mají sice různorodé vzdělání, v ČR ho ale neuplatňují. Muži pracují hlavně v průmyslu a stavebnictví, ženy v obchodě, zdravotnictví a pohostinství.\n👨🏽🔧 10,7 % zaměstnanosti v Česku tvoří lidé s cizím státním občanstvím. Mezi zaměstnanci jich nejvíce pracuje ve zpracovatelském průmyslu, často mají zaměstnání prostřednictvím agentur práce 👉🏼https://t.co/fKacG0XGuW pic.twitter.com/OACRhCZacG\n— ČSÚ (@statistickyurad) January 10, 2019\nŘeditel Odboru statistiky trhu práce a rovných příležitostí Českého statistického úřadu Dalibor Holý v pořadu uvedl, že cizinci zaplňují hlavně nekvalifikovaná pracovní místa. Zmínil zejména obsluhů strojů, práce montérské či uklízečské, kde mzda není vysoká. U Ukrajinců bývá medián nižší než u ostatních cizinců. Nízké mzdy jsou zejména u agenturních zaměstnanců.\nMístopředseda hospodářského výboru sněmovny Pavel Juříček pak uvedl, že návrh Maláčové vychází z neznalosti reálného života a toho, jak nábor Ukrajinců a jejich zařazení funguje. Dodal, že Ukrajinci jsou dražší než čeští zaměstnanci, protože se musí postupovat přes úřad práce a ministerstvo, udělat nábor u nich trvá déle a musí se pro ně zajistit ubytování i jazykové kurzy.\nDalší host pořadu, poslanec Jan Bauer z hospodářského výboru sněmovny řekl, že situace na pracovním trhu v Česku je natolik kritická, že si každý zaměstnavatel váží každého zaměstnance, který chce pracovat, bez ohledu na to, odkud je. Domnívá se, že k žádné diskriminaci nedochází. Naopak poukázal na to, že sebevědomí ukrajinských pracovníků roste a začínají si říkat o vyšší mzdy či odcházejí na zahraniční trhy.\nTo potvrdil i Oles Shokalo z Ukrajinské iniciativy v ČR, podle něhož pro Ukrajince už není tak atraktivní pracovat v Česku jako dříve. Navíc se pro ně zlepšují i podmínky doma, aspoň pokud jde o západní a centrální Ukrajinu. Podmínky pro zaměstnávání Ukrajinců se navíc brzy uvolní i v Německu. Ukrajinci jsou tak v Česku ve výrazně jiné situaci, než před deseti, patnácti lety. Dokážou se rychle zorientovat a najít si místo ve vystudovaném oboru, domnívá se Shokalo.\nNejvíce českých firem loni koupili Ukrajinci\nV roce 2018 vyměnilo českého vlastníka za zahraničního 3483 firem. Nejvíc jich koupili Ukrajinci (776) a Slováci (674), za nimi s odstupem následovali Rumuni (194), Rusové a Maďaři (shodně 183) a Poláci (179). V předchozích letech bylo nejvíc českých firem prodáno vždy na Slovensko. Statistiku zveřejnila v lednu společnost Bisnode.\nPoslanec Bauer přitom hodnotí Režim Ukrajina jako kvalitní. Je však podle něj složitý a neumožňuje okamžitě dodávat pracovníky na český trh.\nPodobný program by se měl podle něho uplaňovat i vůči jiným státům, které jsou nám kulturně blízko, tedy Bělorusku, Černé Hoře, Srbsku či Kyrgystánu. Zároveň by měl existovat postup, abychom se v případě příchodu recese „dokázali s těmito lidmi vypořádat“, myslí si Bauer.\nZahraničních pracovníků je v Česku nyní výrazně více než před začátkem finanční krize. Při jejím ostrém vypuknutí v roce 2009, platilo tehdy ministerstvo vnitra Vietnamcům, Mongolům i další cizincům za to, aby Česko opustili.\nZe zahraničí přitom přichází stále více zpráv o zpomalení hospodářského růstu vyspělého světa. Německo, coby největší obchodní partner Česka, je dokonce na hraně recese.\nFakta Nejčastěji v Česku nelegálně pobývají Ukrajinci\nNejčastěji v Česku nelegálně pobývají Ukrajinci\nCizinecká policie loni v Česku odhalila nelegální pobyt 4992 lidí, což bylo o 254 více než v roce 2017. Nejčastěji to byli Ukrajinci, Moldavané a Vietnamci, kteří překročili povolenou dobu pobytu. Vyplývá to z informací, které agentuře ČTK poskytla v lednu 2019 mluvčí cizinecké policie Kateřina Rendlová.\nVydaných správních rozhodnutí kvůli nelegální práci přibylo o 384 na 3495. Dohromady všech rozhodnutí bylo 5713, z toho 3889 vůči Ukrajincům a 900 vůči Moldavanům. „Moldavané nejvíce zneužívají bezvízového styku s Českou republikou a u občanů Ukrajiny stále převládá nelegální práce na polská pracovní víza,“ uvedla mluvčí.\nPočet lidí s padělanými či pozměněnými doklady v loňském roce klesl o 193 na 1122, někteří z nich měli dokumentů víc. Předložených neregulérních dokladů tak bylo 1383. Dlouhodobě jsou nejčastěji zneužívány doklady vydané Rumunskem, Českou republikou, Bulharskem, Litvou, Maďarskem, Itálií a Slovenskem. Prokázali se jimi hlavně lidé z Ukrajiny, Moldavska, České republiky, Albánie, Srbska, Vietnamu, Turecka a Sýrie.\nVydáno pod Ekonomika90' ČT24\nČesko se otevírá ukrajinským pracovníkům čím dál víc. Nově bude moct ročně přijít až 40 tisíc lidí\nZ Ukrajiny přichází přes vládní program stále více lidí. Podnikatelé ale pořád nejsou spokojeni


Hrádečtí vybrali návrh znaku a praporu obce - Klatovský deník\nHrádečtí vybrali návrh znaku a praporu obce\nHrádek – Obyvatelé Hrádku hlasovali o návrzích v anketě, vítězný odhlasovali zastupitelé.\nVítězný návrh znaku a praporu, který odhlasovali zastupitelé Hrádku na čtvrtečním zasedání. Byl jedním ze dvou, které získaly nejvíce hlasů v anketě obyvatel. | Foto: DENÍK/Jana Pavlasová\nHrádečtí obyvatelé i zastupitelé vybrali společně vítězný návrh, podle kterého vznikne nový znak a prapor obce.\nS devíti návrhy, které vytvořil Zdeněk Papeš, se zastupitelé i občané seznámili v červnu. Lidé mohli hlasovat prostřednictvím ankety na webových stránkách obce i osobně na obecním úřadu. Některé znaky vycházely z historických pramenů, na dalších byly symboly, které jsou pro Hrádek charakteristické.\n„Návrh jsme nechali zpracovat Zdeňkem Papešem, který je synem autora publikace o Hrádku. Nechtěli jsme, aby nám návrh znaku dělala komerčně nějaká firma. Naším cílem bylo, aby návrh vytvořil někdo, kdo má k historii obce vztah. S Papešovými spolupracujeme už delší dobu, mají k obci osobní vztah,“ zdůvodnil výběr výtvarníka hrádecký starosta Josef Kutil.\n„Myslím, že každá obec by měla mít svůj znak. Zvolený návrh se mi líbí,“ sdělil svůj názor Bohumír Bucifal z Hrádku. „V anketě jsem nehlasoval, ale vítězný návrh se mi líbí. Oceňuji, že je na něm motiv hrádeckého zámku,“ uvedl Karel Kovařík z Hrádku.\n„Zastupitelé i občané měli čas návrhy promýšlet do září. Ke každému návrhu byl popis atributů, aby byli seznámeni s tím, co znamenají,“ sdělil Kutil. Hlasovalo celkem 80 občanů, z toho 69 občanů prostřednictvím internetu. Nejvíce hlasů získaly dva znaky s 28 hlasy. Oba jsou s vyobrazením hradu, který připomíná hrádecký zámek. První byl také se symbolem sv. Jana Nepomuckého, jehož atributem je pět hvězd. Jan Nepomucký, který je patronem ochrany obce před povodněmi, na návrhu označuje, že Hrádkem protéká řeka i je místem bezpečného přechodu přes ni. Druhý znak, který se stal i vítězným, je doplněn o symboly patronů. Rošt připomíná sv. Vavřince, kterému je zasvěcen kostel na Zdouni. V dolní části se nachází konvička, která je atributem sv. Valpurgy, které je zasvěcena hrádecká zámecká kaple.\n„Zastupitelé respektovali názor občanů a ve finále se rozhodovali mezi dvěma vítěznými návrhy. Po diskuzi odhlasovali vítězným druhý znak. Mezi připomínkami k prvnímu znaku bylo i to, že hvězdy na modrém podkladu mimo jiné odkazují k vlajce Evropské unie,“ informoval Kutil.\nZastupitelstvo návrh odsouhlasilo, cesta k novému znaku a praporu je ovšem ještě dlouhá. „Nyní se dotvoří korektury a zpracují připomínky a znak se připraví k projednání heraldickou komisí krajské úřadu v Plzni. Po projednání v komisi budou podklady předloženy heraldické komisi Parlamentu České republiky ke schválení. Poté bude následovat vytvoření znaku a praporu a jejich slavnostní vysvěcení,“ popsal další postup Kutil.


Starkl borůvky – Zahrada a terasy\nPosted on December 26, 2016 by Jakub\nBorůvky potřebují kyselou půdu a dostatek živin. Nejlépe porostou, zasadíme-li je do směsi zahradní zeminy s rašelinou, kompostem a pískem. Tato borůvka byla vyšlechtěna ze známé, velmi dobré odrůdy Berkeley a vyznačuje se obřími plody, vysokými výnosy a výrazně silným. Doba zrání je dle podnebních podmínek od července do srpna.\nBorůvka Heidi Vaccinium corymbosum ´Heidi´ borůvky vyžadují polostinná, ne příliš teplá stanoviště a kyselejší půdy borůvky je třeba vysazovat ve vzdálenosti.\nStarkl a jejich zásilkovým obchodem? Kanadské borůvky – pěstování viz minulé diskuse. Obří borůvka Heidi ZDARMA ke každé nové objednávce ! Tmavě modré plody mají šťavnatou aromatickou chuť s vysokým obsahem . Nabízíme dodávky stromů, ovocných stromků,. Student FF ZČU Plzeň oboru MV-VES, cyklista, běžec, pisálek.\nVráta nakoupil v obchodě STARKL zahradník před lety.\nPopis rostliny: Tento opadavý keř dorůstá výšky m. Brabant), popínavky (clematis), ovocné stromky, kanadské borůvky , trvalky, . Libi sem i, ze zraje tak brzy v te dobe na zahrade. Měla by prý dorůst asi do metru,ale ta naše má stále jen asi 5 . Vzdyt je to samostatnw odruda, ne? Nebo to prodavaji pod timto . Tyto borůvky byly speciálně vyšlechtěny pro pěstování na balkonech a terasách tak, aby poskytovaly bohatou sklizeň při pěstování v květináčích. Vážený zákazníku, borůvky je třeba vysazovat ve vzdálenosti asi 1x1m do veliké jámy.\nMoc paní od starkla děkuji za seriózní jednání. Takže jsem se odvázala a objednala borůvky (ks za 1Kč), maliny. Rostliny dorazily silne a vsechny se mi chytly. Doporučujeme: článek o pěstování balkonových borůvek uvedený na portále.\nVynikajúce plody už v máji! Bohatá úroda, rastie v každej pôde! Zimolez je podobný borůvce ,chutná jako borůvka ,není to ale borůvka !\nZvláště citrusy je třeba nakupovat u . Navíc děda je přesvědčen, že je to nějaká borůvka a o slově muchovník. Ale brala jsem i růže a borůvky na chatu a dobrý.\nKde koupit borůvky\nPlíseň na růžích\nDarovanský dvůr antické lázně


Pečujete správně o čočky?\nJen v Česku se počet pravidelných uživatelů kontaktních čoček odhaduje na 150 000. Mnozí z nich ale zapomínají na správnou hygienu, zanedbávají preventivní prohlídky nebo překračují bezpečnou dobu jejich nošení, a zbytečně si tím ničí zrak.\nZdravotní potíže s očima trápí více než 60 % uživatelů kontaktních čoček, jak vyplynulo z rozsáhlého internetového průzkumu očních klinik DuoVize a NeoVize, do kterého se zapojilo 745 respondentů. Více než 80 % z nich dokonce nechodí na pravidelné oční prohlídky, které by měli absolvovat každý půlrok. „Při nošení kontaktních čoček může docházet k vaskularizaci rohovky nebo se na povrchu rohovky může vytvořit nová vrstva buněk, která pak čočky z oka doslova vytlačuje, aniž by si toho pacient všiml. Vyšetření na štěrbinové lampě zabere 10 minut, lidé by je měli pro své zdraví obětovat,“ vysvětluje MUDr. Radan Zugar, primář Očního centra Praha.\nSvět zná čočky díky Čechům\nMyšlenkou kontaktních čoček se zabýval již Leonardo da Vinci, poprvé se ale objevily až v roce 1887 a byly vyráběny ze skla či plexiskla. Svět kontaktních čoček se obrátil vzhůru nohama v roce 1955, kdy tým profesora Otto Wichterleho vyvinul první měkký polymer pro jejich výrobu. Tento materiál se několik následujících desetiletí vylepšoval, převážně co do propustnosti kyslíku, až nakonec došlo k další revoluci v roce 1999. Světlo světa tehdy spatřil silikon-hydrogel, nový materiál pro výrobu měkkých kontaktních čoček poskytujících mnohem větší komfort. Díky tomuto objevu vznikly první čočky pro kontinuální nošení.\nI pod čočkami je živo\nAčkoliv se oči mohou zdát čočkami chráněny, není tomu tak. Výsledky laboratorních stěrů ukázaly, že mezi mikroorganismy nahromaděnými pod čočkami se nejčastěji vyskytují stafylokoky, streptokoky a pseudomonáda. Právě tyto bakterie podle odborníků vážně ohrožují zrak. Mezi nejčastější příčiny množení bakterií pod kontaktními čočkami patří zanedbávání preventivních kontrol u lékaře, překračování doby doporučeného nošení a nedůsledná hygiena při aplikaci.\nProšlé kontaktní čočky přitom podle výsledků průzkumu používá až 71 % lidí. „Čočky mohou být v neotevřeném pouzdře maximálně 30 dnů. Navíc po otevření blistru začíná běžet doba jejich životnosti. To znamená, že například čtrnáctidenní čočky můžete nosit pouze 14 dnů od otevření, nikoli čtrnáct dnů v součtu, jak se lidé mylně domnívají,“ říká MUDr. Lucie Valešová, primářka oční kliniky DuoVize Praha.\nZuby, čočky a až potom spát\nTéměř 80 % dotázaných také přiznalo, že v čočkách někdy usnulo. „Je to opravdu nebezpečné. Výzkumy ukázaly, že i když spíte v kontaktních čočkách méně než jednou týdně, je riziko infekce 6,5x vyšší,“ varuje docentka Šárka Skorkovská, primářka brněnské kliniky NeoVize. Téměř 45 % dotázaných uvedlo, že se dostali do situace, kdy si před nasazením či vyjmutím čoček z očí neměli možnost umýt ruce. Až 13 % respondentů přiznalo, že někdy uskladnilo čočky v obyčejné vodě, a 21 % čočky vodou někdy omylo. „Samotná voda čočky ničí, protože v ní mohou nabobtnat. A izotonický roztok je živná půda pro jakékoli bakterie, pokud neobsahuje desinfekční prostředek,“ dodává docentka Skorkovská.\nOperace se není třeba bát\nLíhní nebezpečných bakterií je také kontejner na čočky. Podle odborníků by se měl měnit alespoň jednou za měsíc, vždy s každým novým zakoupeným roztokem. To však dodržuje pouze 36 % dotázaných. Na cestách, zejména v přírodě, bývá komplikované dodržovat patřičnou hygienu, mít dostatečnou zásobu čoček, a navíc ještě pouzdro i roztok při sobě. Všechna tato omezení se dají jednoduše vyřešit laserovou operací.\nPodle zahraničních studií přestala kontaktní čočky používat až polovina jejich nositelů kvůli nepohodlí při jejich nošení. Mnohdy navíc není zbytí a čočky je zapotřebí kombinovat s dioptrickými brýlemi. Vyhnout se nošení obojího lze jen operačním zákrokem. „Lidé často ve snaze uspořit riskují své zdraví. Přitom se mohou zbavit dioptrií jednou provždy. Vysoce kvalitní laserová refrakční operace včetně předoperační i pooperační péče a doživotní záruky se dá pořídit za čtyřicet tisíc korun za obě oči,“ říká MUDr. Valešová. Za čočky přitom jejich uživatel během deseti let zaplatí zhruba 60 000 korun. Při laserové operaci se nepoužívají skalpely ani šití. Zákrok je ambulantní, pacient stráví na operačním sále asi dvacet minut a prakticky ihned se vrací do normálního života.


Za co si koupit chatu? – Eles solar\nZa co si koupit chatu? |\nLetošní způsob léta se stejně jako ten loňský dá charakterizovat slovy klasika jako poněkud nešťastný. Co si budeme, povídat, že? Dnes stejně jako před rokem nejednou nemůžeme cestovat do ciziny, a pokud snad ano, provází to tak dlouhá řada restrikcí, omezení a povinností, že se k tomu prostě leckdo z nás neodhodlá. A tak je tu čas dovolených, které si mnozí z nás prostě nemohou náležitě užít. Sedí doma mezi čtyřmi stěnami a nemají pomalu kam jít a co tam zažít.\nAle určitá část naší společnosti je na tom přece jenom lépe. Jsou mezi námi i šťastlivci, kteří si mohou léto (a nejen léto) dokonale užít, kterým navzdory všem problémům nehrozí, že by to nestálo za nic. A k těmto patří nesporně majitelé vlastních rekreačních objektů.\nKdo má chatu, chalupu nebo podobný rekreační objekt, může bez problémů vyrazit aspoň tam. A náležitě si to tam užije.\nA co ti, kteří by takovou rekreační nemovitost také rádi měli, ale prostě ji nemají? Ti si ji přece mohou také postavit nebo koupit. A že na to tito nemají peníze? Rovněž žádný problém. Ti si přece mohou na pořízení něčeho takového půjčit. Existuje totiž třeba hypotéka na rekreační objekt, a díky té už si něco podobného pořídili mnozí z nás.\nJak je u hypoték všeobecně známo, stačí tu vlastně jenom mít na splácení a zaručit se za toto splácení zástavou nějaké nemovitosti, a pak už není problém peníze získat. Za výhodných podmínek, co se úroků, délky splácení a výše splátek týká. Člověku tu půjčí třeba až sedmdesát procent odhadní ceny zastavené nemovitosti na třicet let splácení, a to by bylo, aby se za takové peníze nesehnal nějaký ten ideální rekreační objekt! Něco, kde si bude moci člověk oddechnout bez ohledu na rozmary naší politické reprezentace, koronaviru či jiných okolností.\nA mít takový rekreační objekt je skvělé. Protože je tu tento pro svého majitele kdykoliv a poskytne mu vítanou změnu v šedi života.