Organizacija uprave i državni službenici u Republici Srbiji - Seminarski Diplomski Radovi\nDatum i vreme: 18-09-2021, 05:25 AM Dobro došli, Gost! (Prijava — Registracija)\nGotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski / Obrazovanje / Prirodne nauke / Prava / Organizacija uprave i državni službenici u Republici Srbiji\nOrganizacija uprave i državni službenici u Republici Srbiji\nPrema Ustavu Srbije, zakonom se utvrdjuju uslovi i način obavljanja delatnosti, odnosno poslova za koje se obrazuju javne službe, s tim što Republika uređuje i obezbeđuje sistem javnih službi .\nU Srbiji su radni odnosi zaposlenih u organima uprave bili regulisani posebnim Zakonom o radnim odnosima zaposlenih u državnim organima (1991) koji se odnosio na zaposlene u svim državnim organima. U tom smislu, danas, Zakonom o državnim službenicima načelno drugačije se reguliše status zaposlenih u državim organima od statusa koji je regulisan Zakonom o radnim odnosima u nedržavnim organizacijama (npr. preduzećima).\nPrema Zakonu o javnim službama Srbije (1991) pod javnom službom u smislu ovog zakona smatraju se: ustanove, preduzeća, i drugi oblici organizovanja koji su utvrđeni zakonom, koji obavljaju delatnost, odnosno poslove kojima se :\n•\tobezbeđuje ostvarivanje prava građana\n•\tzadovoljavaju potrebe građana i organizacija,\n•\tobezbeđuje ostvarivanje drugog zakonom utvrđenog interesa u određenim oblastima.\n1.2\tZakon o javnim službama\t10\nIzbori i izborni sistem u Republici Srbiji derrick 0 1,839 21-09-2013 01:25 AM\nKako postati pravnik u Srbiji - pravno obrazovanje u Srbiji derrick 0 1,226 21-09-2013 01:21 AM\nKritički osvrt na pravni položaj vodoprivrednih organizacija u našem pravu derrick 0 1,738 24-01-2013 07:14 PM


Tema: Novi virus H1N1\n26.04.2009., 03:22 #1\nOpaka bolest zahvatila Mexico!!!???(mnogo mrtvih).\nZaraženih ima i u USA, (nema mrtvih). Da li je na pomolu PANDEMIJA ili nešta drugo?\nSve je pod velom tajni!!??? Ili možda ...\n26.04.2009., 03:25 #2\n26.04.2009., 03:31 #3\nOriginal postavio Glava glavi\nSiguran sam da je pandemija na pomolu.\nKada su onomad mediji dizali frku oko onog ptičijeg gripa, bez razloga, doktori su uporno ponavljali da ptičiji girp, sam po sebi, nije naročito opasan - i to zato što se prenosi isključivo sa zaraženih ptica na ljude. To je značilo da samo mali broj ljudi ima šansu da se razboli.\nOno što je doktore tada brinulo, a to se dobro sećam, je bila mogućnost da ptičiji grip pređe na svinje. Govorili su da je svinja jedna od retkih domaćih životinja koja se razboljeva i od ljudskog gripa.\nUkrštanjem ova dva virusa u svinjama dobio bi se smrtonosan virus, koji bi ubijao ljude, ali bi se i prenosio sa čoveka na čoveka direktno, bez ptica kao posrednika.\nNiko još ne spominje ptičiji grip, ali ja sam siguran da je ovo upravo taj, mutirani, virus.\nMislim da će biti veoma gadno. Sprema nam se 1918 opet\n26.04.2009., 03:32 #4\nŠta će LINK, vijest bruji na svim svetskim medijskim agencijama... Pođi na CCN, SKY NEVS ... BBC... EURONEVS...\n26.04.2009., 03:37 #5\nMa opako i gadno, nego da li je virus pod nečijom kontrolom....\n26.04.2009., 03:38 #6\nPa nesto mora da reducira brojnost ljudi na Zemlji kad vec nema ratova...\nPrenamnozili smo se...\nBilo bi idealno da ostane nesto manje od milijarde ljudi.\nNA TOME SE RADI\n26.04.2009., 03:41 #7\nIli je CILJNO plasiran!!!???\n26.04.2009., 03:42 #8\nJa se slažem sa tobom, nego šta dalje...\n26.04.2009., 03:46 #9\nJEDITE PILEĆE MESO!!!!!\n26.04.2009., 03:47 #10\nSvinje ne gaje ( ne jedu) moslimani i JEVREJI.....\n26.04.2009., 03:48 #11\nA Ptičiji grip koji je izvor.... svega\n26.04.2009., 03:49 #12\nPa, lepo rekoh da je ptičiji girp bezopasan. Opasan je svinjski ....\n26.04.2009., 03:55 #13\nPtičiji grip je smrtonosan, a svinjski još gori.... Gde kravlje ludilo......\n26.04.2009., 03:59 #14\nPoslednji put ažurirao/la Titus. : 26.04.2009. u 04:01\n26.04.2009., 04:00 #15\n26.04.2009., 04:03 #16\nHvala! Spasio si temu....!\n26.04.2009., 04:06 #17\nA to Jevreji sve smislili.... ahaaaa....\nNešto mi govori da će uskoro i masoni da se umešaju, pa onda komunisti.....pa kad navale.....\nPa, onda, Čeda i LDP.\nŠta znaju doktori otkud virus, kad specijalisti na Krstaji znaju pre njih..\n26.04.2009., 04:08 #18\nNemoj da me MOSAD ....hapsi!\nIli možda "onaj preplanuli", želi da makne tenzije.... iz svoje kuće (bele)\n26.04.2009., 04:10 #19\nNe, Ne, ostavi postrani domaće.... Ne volim nikog od njih ... ne radi se onjima nego o NAMA\n26.04.2009., 04:11 #20\nAko je to zato, mislim da ce trebati uskoro da se prikazu i vanzemaljci u Novom Meksiku.....\nI da CNN prenos svaki njihov korak....\n26.04.2009., 04:15 #21\nЧула сам ту вест данас на РТС.\nРекоше да има преко 60 мртвих у Мексику.\nМеђутим, чудно ми би да су ОДМАХ имали информацију како\nза Србију нема никакве опасности зато што не увози месо из\nЈужне Америке .....\n....а шта ћемо са путницима који иду тамо и овамо?\n(пошто је вирус смртоносан за људе)\n26.04.2009., 04:30 #22\nGde li će oni ....\n26.04.2009., 04:42 #23\nu drzavi N.Y. pa i u Kaliforniji, kao ima vozovni vagoni od duzine do 30 milja (preko 45 kilometara) od FEMA, samo sede i nemrdaju. Kazu da su bakcili od svinjske bolesti,rekla mi bivsa riba\n26.04.2009., 11:11 #24\nMolim, ali bi ipak hteo da dodam da su svo sedmoro Amerikanaca zarazenih ovim virusom, uspesno oporavljeni, sto znaci da virus, iako je, dakako, opasan mutant, ipak nije sa 100% smrtnim ishodom kako su neki mediji prenosili, vec se smrtnost krece oko 7%, te nema mesta za toliku paniku jer i kod drugih virusa influence postoji odredjeni procenat smrtnosti. Stvar je ipak veoma ozbiljna, radi se o mutiranoj formi virusa koji se prenosi sa svinje na coveka ( ne jedenjem svinjskog mesa kako neki ovde misle ), za razliku od pticjeg gripa, gde se bolest prenosila samo sa ptice na pticu. Ako se ne povede racuna i maksimalno radi na prevenciji, zaista preti pandemija.\n26.04.2009., 11:12 #25\nSZO zabrinuta zbog novih vrsta gripa u SAD i Meksiku\nZdravlje - Zanimljivo | Tanjug | 24 april 2009\nSvetska zdravstvena organizacija (SZO) izrazila je danas zabrinutost povodom potvrdjenog izbijanja nove forme svinjskog gripa u SAD i više od 800 slučajeva, "koji liče na grip" u Meksiku.\nSZO je saopštila kako je aktivirala Strateški centar za zdravstvene operacije (SHOC), koji je njen komandno-kontrolni centar za slučajeve akutne opasnosti po javno zdravlje, ali se još ne zna da li to podrazumeva i pružanje saavetodavne pomoći na terenu.\nAmerički zvaničnici sa sektora javnog zdravlja saopštili su u četvrtak da je kod sedmoro ljudi u Kaliforniji i Teksasu dijagnostikovana nova vrsta svinjskog gripa, dok će zdravstvene vlasti u Meksiku saopštiti rezultate testiranja obolelih kasnije danas.\nAgencija Rojters je prenela da milioni dece u Meksiku danas nisu otišli u školu jer je poslednjih nedelja zabeleženo 20 žrtava misteriozne respiratorne infekcije "nalik na grip".\nMeksički ministar zdravlja Hose Anhel Kordoba je izjavio da će škole i univerziteti u Meksko Sitiju i okolnim oblastima biti privremeno zatvoreni i posavetovao ljude koji imaju simptome gripa da ostanu kod kuće.\n"Imamo posla sa novim virusom gripa koji izaziva respiratornu epidemiju, koju za sada kontrolišemo", rekao je Kordoba.\nSezona gripa u Meksiku normalno se završava u februaru ili martu, ali je ove godine produžena, saopštila je vlada. "Preporučujemo izbegavanje mesta ili dogadjaja gde ima puno ljudi ukoliko to nije neophodno", rekao je Kordoba. Oko 80 osoba nalazi se na lekarskoj nezi zbog gripa u Meksiku i broj obolelih nije rastao poslednjih dana, dodao je ministar zdravlja.\nU SAD grip je dijagonosticiran kod sedam osoba u Kaliforniji i Teksasu. Svi su se oporavili od virusa, ali reč je o mešavini virusa tipičnih za svinje, ptice i čoveka, saopštio je američki Centar za kontrolu i prevenciju bolesti.\nŠirom sveta sezonski grip usmrti izmedju 250.000 i 500.000 ljudi svake godine.\nAutor Luna-M u forumu Sigurnost i zaštita\nPoslednja poruka: 07.06.2006., 10:11\nPoslednja poruka: 19.05.2006., 14:12\nAutor ShadowRider u forumu Sigurnost i zaštita\nPoslednja poruka: 30.03.2005., 12:11\nnovi virus navodno ???!!!\nPoslednja poruka: 07.12.2004., 18:15\ncia boljke za glupe sojke, glupost spasava :), gotovi smo!, kolega ivan je zaržen, kukuuuuuuuuuu, luk, luk je resenje, luk? amateri, naebali smo ki žuti, osim luka i rakija, rakija i vunene čarape:-), tegla pijavica za lek, torente pomagaj brate, torrente spasi nas!


► Mugabe, koji ima 93 godine, rekao da još ne umire\n"Priča se da predsednik odlazi. Ne idem nigde. Priča se da predsednik umire. Ja ne umirem", rekao je Mugabe na skupu svojih pristalica.\nPrva dama Zimbabvea Grejs Mugabe prvi put je pre dva dana javno pozvala svog 93-godišnjeg supruga Roberta Mugabea da imenuje naslednika.\nMugabe, koji je danas govorio više od sat vremena, teže hoda i ponekad zadrema na sastancima.\nUprkos glasinama o lošem zdravlju i odlasku na, kako kaže rutinske lekarske kontrole u Aziji, Mugabe je rekao da ne razmišlja o penziji. U nekoliko navrata je rekao da planira da vlada do 100. godine.\nPredsednik Zimbavea, koji je rođen 21. februara 1924. godine, bio je predsednik vlade od 1980. do 1987. a od 1987. godine je šef države.\nViše od 40 osoba je poginulo, a najmanje 20 je povređeno u Zimbabveu kada je vatra zahvatila putnički autobus, saopštila je policija.\nMnangagva pobedio u prvom krugu, opozicija odbacuje rezultate\nPredsednik Zimbabvea Emerson Mnangagva, nekada desna ruka Roberta Mugabea, proglašen je danas za pobednika predsedničkih izbora u prvom krugu, što je opozicija odmah odbacila, izazivajući tako...\nZimbabve: Izborna komisija saopštila da vodi predsednik Mnangagva\nAktuelni predsednik Zimbabvea Emerson Mnangagva vodi na predsedničkim izborima prema rezultatima iz devet od deset provincija, saopštila je danas Izborna komisija te zemlje.Izborna komisija je...


Poslao: 09 Apr 2011 16:31\nThe Trooper ::@Petar Pan\nPa nove uniforme\nPoslao: 09 Apr 2011 17:44\nPoslao: 09 Apr 2011 17:57\nPa ako dolazi od Petar Pana onda je to prilično verodostojna informacija.... makar za mene.\nPoslao: 09 Apr 2011 18:22\nAko tako kazete meni je to dovoljno\nPoslao: 09 Apr 2011 23:48\nPetar Pan ::Rip-stop u dve varijante gramature (zimska i letnja)!\nPromace mi ova poruka. Petre, pretpostavljam da se ovo odnosi samo na pantalone i bluzu. Da li znas, hoce li onda u jednom kompletu biti i zimske i letnje stvari ili ce to biti odvojeni kompleti?\nPoslao: 10 Apr 2011 20:16\nKoliko ja vidim ona livada ipak nije tirkizna?\nNazad na temu - da popunimo vakuum dok ne stignu nove informacije. Do sad najblize uslikano, ovo je vec poodavno okacio barjaktar1987 u 'kopnenoj vojsci', pre nego sto ju je razduzio.. i pre nego sto sam ja to primetio.\nPoslao: 11 Apr 2011 08:55\nIz ovog se da primetiti da je šara radjena u photoshopu i to na dosta prost način...Osnovni oblici su razbijeni kvadratnom četkom, ručno, kockicu po kockicu...\nPoslao: 11 Apr 2011 09:26\nDicus ::Iz ovog se da primetiti da je šara radjena u photoshopu i to na dosta prost način...Osnovni oblici su razbijeni kvadratnom četkom, ručno, kockicu po kockicu...\nPoslao: 11 Apr 2011 10:27\nCitat:Iz ovog se da primetiti da je šara radjena u photoshopu i to na dosta prost način...Osnovni oblici su razbijeni kvadratnom četkom, ručno, kockicu po kockicu...\nDa li je prava sara M03? Ona dakle koja je ''pikselizovana''?\nPoslao: 11 Apr 2011 10:34\nNeverovatno. I meni je to gledajuci u neke od shara palo na pamet, ali sam - verovatno i zato sto dobar deo shara izgleda previse "random" i profi - pomislio da nikako ne mogu da budu toliki imbecili. Ako su hteli da je pikselizuju (osim sto su generalno malo rasparcali stari hrastov list) mogli su to da urade kao sto sam ja uradio u ACD photo editoru za dva minuta sa shift filterom po dve-tri ose.\nOvaj topic je pregledan 2072717 puta\nUkupno su 390 korisnika na forumu :: 11 registrovanih, 0 sakrivenih i 379 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: bojank, BSD, dragoljub11987, havoc995, miljannis, miodrag2, Miskohd, moonshine, Srki94, YU-UKI, zlaya011


Koje su to dobre bakterije i kako mogu da nam pomognu? - Biram Zdravlje\nKoje su to dobre bakterije i kako mogu da nam pomognu?\nAko su oduvek s nama, verovatno su dobre – zar ne?\nReč „bakterija” u našim vokabularima uvek ima negativno značenje. Prvo što nam pada na pamet pri samoj pomisli na bakterije jesu antibiotici. Strašno. Ali nije sve tako crno!\nU ovom blogu ćemo joj dati pozitivno značenje i opisaćemo vam koje su to bakterije koje čuvaju naš organizam i jačaju naš imunitet!\nProbiotici su bakterije koje su s nama od rođenja. Oni su naši starosedeoci. Nalazimo ih u ustima, crevima i vagini. Nisu uvek baš najaktivniji i u najboljem stanju, ako zdravlje celokupnog organizma nije odlično. Ako ih nema dovoljno, treba im pojačanje – u obliku hrane.\nUkoliko ih unesemo putem hrane, obavljaju isti zadatak poput naših prirodnih stanovnika! U našim organizmima se stalno odvija borba „dobra” i „zla” – baš kao i u svetu oko nas. Zamislite probiotike kao dobre vojnike koji uspostavljaju ravnotežu u vašem organizmu, koja je narušena bolešću, stresom, antibioticima ili drugim lekovima.\nBorci protiv prehlade i gripa\nNe treba intervenisati samo kad smo bolesni, kad nam je „nešto”. Odlično je uzimati probiotike u umerenim količinama i kad ste savršeno zdravi, jer deluju preventivno.\nDokazano je kako svakodnevno unošenje probiotika u zimskom periodu može smanjiti pojavu tipičnih simptoma prehlade, kao što su zapušen nos, povišena temperatura i kašalj.\nTakođe, imaju povoljno dejstvo kod sistema za varenje, kašlja, alergija, karcinoma, infekcija mokraćnog sistema i drugih stanja i bolesti.\nA gde se nalaze te dobre bakterijice?\nNalazimo ih i u fermentisanim mlečnim proizvodima, kao i u ukiseljenom povrću. Zlatni rudnici dobrih bakterija koriste se u tradicionalnoj pripremi jogurta, kefira, sira, kobasica i kiselog kupusa!\nDetinjstvo je najvažnije doba u čovekovom životu iz mnogo razloga, a jedan od njih je i pravilan razvoj i razvitak.\nUravnotežena ishrana kod dece\nMi vam donosimo pregled najvažnijih svojstava ove dragocene namirnice uz poneki savet za njegovu primenu.\nMaslinovo ulje- zlatna kapljica zdravlja\nSabina Topolovec, 24. novembra 2015, Zdravlje duha\nU loncu punom začina zrna koja menjaju život


Lošinjanke ekipno srebrne\nU Ljubljani je održan međunarodni turnir koji je okupio 480 natjecatelja iz Mađarske, Italije, Austrije, Češke , Hrvatske i Slovenije. Mihaela Petrović, Dajana Drča, Mihaela Kobale i Tereza Sorić predstavljale su KK Lošinj sa trenericom Martinom Mihailović.\nOdličan rezultat i nastup u finalu ekipno ostvarile su kadetkinje kluba u sastavu Drča, Kobale i Sorić.One su kao aktualne državne prvakinje dokazale i na ovom turniru da se od njih mogu očekivati sve bolji i bolji rezultati.\nU pojedinačnoj konkurenciji najbolji rezultat osvajanjem 5 mjesta ostvarila je Dajana Drča koja je izgubila borbu za 3 mjesto. Ostale cure imale su zapažene nastupe ali nisu uspjele na putu do medalja.


Popustore.rs | Uživajte u Budimpešti, kraljici Dunava! Vaučerom od 200 din ostvarujete popust na jednu noć, dva dana sa doručkom i prevozom...\nUživajte u Budimpešti, kraljici Dunava! Vaučerom od 200 din ostvarujete popust na jednu noć, dva dana sa doručkom i prevozom...\nUkupno prodato vaučera: 355\nPonuda obuhvata: vaučer u vrednosti od 200 din kojim ostvarujete popust na putovanje u Budimpeštu\nSmeštaj u hotelu Polussa 3 zvezdice (ili u hotelu iste ili više kategorizacije) u 1/2 TWC ili 1/2 plus 1 TWC sobama na bazi 1 noćenja sa doručkom (kontinentani švedski sto) u Budimpešti\nKupljene vaučere možete iskoristiti od 02.11. do 21.12.


Stuf klizaljke i1000 42: Klizaljke: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nStuf klizaljke i1000 42\nKarakteristike proizvoda: Stuf klizaljke i1000 42\nOpis proizvoda: Stuf klizaljke i1000 42\nKvalitetne klizaljke, sa termoizolovanim cipelama veličine 42. Obezbeđuju dobru potporu i odličnu stabilnost za zglob. Veoma su udobne i stabilne.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 32183\nSifra 32183, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 32183, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Službenik obezbeđenja | G4S Secure Solutions d.o.o. | Novi Pazar, Novi Sad, Smederevo, Mladenovac, Kragujevac, Inđija, Stara Pazova, Subotica, Ada, Čoka, Kanjiža, Bačka Topola, Senta | Poslovi Infostud\nUpoznaj poslodavca G4S Secure Solutions d.o.o.\nPostanite deo tima najveće svetske kompanije za pružanje usluga obezbeđenja! G4S posluje u preko 95 zemalja, širom sveta zapošljava preko 585.000 a u Srbiji preko 4.000 ljudi. Svi imamo zajednički cilj – da klijentima pružimo najbolju uslugu.


Sjednica kotorskog parlamenta zakazana za četvrtak | Analitika - Informativni Portal\nSa jednom tačkom dnevnog reda\nSjednica kotorskog parlamenta zakazana za četvrtak\nNa danas održanom sastanku klubova odbornika DPS, SD, LP, HGI i odbornice Brune Lončarević, koji čine parlamentarnu većinu u Skupštini opštine Kotor, donešena je odluka o sazivanju XXI sjednice za 27.06.2019. godine, sa početkom u 10 časova s jednom tačkom dnevnog reda - razrješenje predsjednice Skupštine opštine Kotor.\nObjavljeno: 24. 06. 2019 - 21:56 Promjenite veličinu teksta: A A A\nGospođa Perović u kontinuitetu zloupotrebljava svoj položaj kršeći Zakon o lokalnoj samoupravi i Statut opštine Kotor na način da sjednice prekida i odlaže u nedogled, ne održava kolegijume sa predstavnicima Klubova odbornika, ne zakazuje sjednice Skupštine, te odbornicima ne dozvoljava da vrše svoja ovlašćenja koja su im povjerena od strane građana, saopšteno je iz DPS-a.\nZbog gore navedenih činjenica, većina odbornika SO Kotor je još 5. juna 2019. godine podnijela zahtjev za njeno razrješenje, o koje se ona očigledno oglušila u smislu da nije ispoštovala rok predviđen Zakonom o lokalnoj samoupravi i Statutom opštine Kotor, dodaju iz DPS-a.\nDosadašnje zloupotrebe funkcije aktuelne predsjednice SO Kotor i ne čude s obzirom na činjenicu da je danas većina kotorskog parlamenta, 17 odbornika, zateklo zaključana i zapečaćena vrata službenih prostorija SO Kotor, u vrijeme kada je zakazan nastavak XIX sjednice sa jednom tačkom dnevnog reda – rzrješenje predsjednika opštine Kotor.\n- Danas je postupkom predsjednika Opštine i predsjednice Skupštine opštine, u Kotoru zarobljena demokratija, zavezana lancima sumanutih ideja, zarad održavanja njihovih pozicija. Pečate loše vođene politike u prethodne 3 godine Kotorani će dobro pamtiti. Pored svega onog što je izašlo na vidjelo, najupadljivije je gaženje volje birača i neutoljena želja za čuvanjem fotelja. Kotorske ulice su danas bile zasute crvenom bojom stida iz razloga što ovakvi “demokratski iskoraci” nijesu zabilježeni u istoriji Kotora, niti bilo gdje u svijetu. U Kotoru je politička situacija jasna: postoji nesporna većina, kojoj je neophodno obezbijediti nesmetano funkcionisanje - zaključuju iz DPS-a.\nTagovi: Sjednica kotorskog parlamenta Perović DPS\n25. 06. 2019 - 10:52\nOdavno Perovicka zloupotrebljava svoju funkciju! Vrijeme je da bude smijenjena.\n25. 06. 2019 - 11:05\nKotor je dotakao samo politicko dno, a sve zbog loseg rukovodstva od strane vladajuce partije u Kotoru. Treba stati na putu samovolji Jokica i Perovic.\n25. 06. 2019 - 11:11\nDako ovu konacno smijene vrijeme je vise\n25. 06. 2019 - 11:12\nOva zena od početka zloupotrebljava svoj polozaj i trebalo je odavno smijeniti ne znam sta se do sad cekalo.\n25. 06. 2019 - 11:13\nJokic i ona su od početka gledali samo svoj interes i ovo nema smisla vise da ih jos drze da budu na celu opštine koju iz dan u dan samo uništavaju.\nNjena nesposobnost kao i Jokiceva je ocigledna.\nOno sto je ona uradila sa Jokicem je sramota. To samo moze pasti na pamet ovakvim umovima\n25. 06. 2019 - 11:17\nJokicu i njoj su najvažnije fotelje za sve ostalo ih briga.Rade sve da bi sacuvali svoja mjesta\n25. 06. 2019 - 11:18\nSamo me zanima sta ce smisliti na sledećoj sjednici da bi sprijecili njeno održavanje\n25. 06. 2019 - 12:06\nE da se oce ovo pitanje rijesiti presrecan bih bio,demokrate su pokazale svoje pravo lice\nSamo da ih izvrnete iz fotelja pa kako god to da uraditedobro je\n25. 06. 2019 - 12:08\nSamo cekam naslov ,,perovicka upucal odbornika jer je probao da udje u skupstinu opstine"\n25. 06. 2019 - 14:24\nPeroviceva radi sta je njoj volja mimo svakog reda i zakona nego kako ona zeli!\n25. 06. 2019 - 14:25\nNajvise su demokratiju pogazili oni kojima su usta pune nje! Tipican primjer Demokrate.\nNiko nema pravo da zatvara vrata opstine kako se kome oce i da salje radnike kuci i daje im slobodan dan, samo da se ne bi sjednica sazvala!\n25. 06. 2019 - 14:57\nKonacno da se smijeni Perovicka jer je samo kocila rad Opstine!\n25. 06. 2019 - 15:07\nVise je red da se pokrene i ta tacka dnevnog reda jer je dosta Perovicka ugrozila svojim polozajem rad SO a onda i prolongirala da se izglasa novi predsjednik opstine i da se krene sa rjesavanjem problema.


Trka za 2.031 indeks, prijemni 1. septembra | Palelive.com\nPočetna Novosti Univerzitet Trka za 2.031 indeks, prijemni 1. septembra\nPrijem dokumenata u drugom upisnom roku za fakultete Univerziteta u Banjaluci i Istočnom Sarajevu ove godine počinje istovremeno u ponedeljak 24. avgusta i trajaće do 28. avgusta. Budući brucoši će prijemne ispite polagati 1. septembra, a rezultati će biti objavljeni 3. septembra do 14 časova. Oni koji se nađu na spiskovima onih koji su položili, na željeni fakultet mogu da se upišu od 7. do 12. septembra. Mada zvanično još nije najavljen, treći upisni rok na oba univerziteta vrlo je izvestan. Na univerzitetima u Srpskoj ostalo je slobodno 2.301 mjesto, a na prvu godinu studija do sada je primljen 4.051 brucoš.\nNa 16 fakulteta u Banjaluci nakon prvog upinog roka ostalo je slobodno još 1.564 mjesta, a na Univerzitetu u Istočnom Sarajevu ostala su slobodna još 737 mjesta.\nRezultati prvog upisnog roka na banjalučkom Univerzitetu kao i prethodnih godina, pokazali su veće interesovanje za Ekonomski, Pravni, Arhitektonsko-građevinski i Šumarski fakultet, na kojima nije ostalo slobodnih mesta. S druge strane, najviše slobodnih mesta ostalo na Mašinskom – 264, Elektrotehničkom -262 i na Prirodno-matematičkom fakultetu – 207.\nNa fakultete u Istočnom Sarajevu na prvu godinu studija primljeno je ukupno 2.010 budućih studenata, a najviše slobodnih mesta na ostalo je na Filozofskom fakultetu i to 184, ali i na Pravoslavnom Bogoslovskom fakultetu 113, a i ove godine na Mašinskom fakultetu ostalo je slobodno još 78 mesta.\nU prvom upisnom roku sva mesta popunjena su na Pedagoškom fakultetu, Pravnom fakultetu i Saobraćajno- tehničkom fakultetu, kao i Filozofskom na studijskim programima novinarstva, razredne nastave i geografije. Rektor ovog Univerziteta Mitar Novaković kaže da ove godine izuzetno veliko interesovanje za ekonomiju i pravo, pa se nadaju da će se na ovim studijskim programima otvoriti dodatna mesta za treći upisni rok.\nU Ministarstvu prosvete i kulture RS kažu da je na sastanku Saveta za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta održanog 15. jula ove godine dogovoreno da se zahtevi univerziteta za proširenjem upisnih kvota dostave Ministarstvu nakon završenog drugog upisnog roka.\n„Očekujemo da univerziteti dostave svoj predlog po završetku drugog upisnog roka, koji će Ministarstvo s pažnjom razmotriti i odlučiti u najboljem interesu studenata“, kaže načelnica Odeljenja za visoko obrazovanje u ovom ministarstvu Biljana Vojvodić.\nFakultet, budžet, samofinansirajući\nAkademija likovnih umetnosti – 7\nElektrotehnički fakultet 45 –\nEkonomski fakultet-Istočno Sarajevo – 14\nEkonomski fakultet -Brčko – 75\nMašinski fakultet 78 –\nMedicinski fakultet 18 27\nMuzička akademija 8 30\nPoljoprivredni fakultet 13 25\nPravoslavni Bogoslovski fakultet 53 60\nTehnološki fakultet 27 30\nFakultet za proizvodnju i menadžment – 10\nFilozofski fakultet 84 100\nFakultet spoljne trgovine Bijeljina – 18\nAkademija umetnosti 5 38\nElektrotehnički fakultet 262 –\nMašinski fakultet 264 –\nMedicinski fakultet – 20\nPoljoprivredni fakultet 5 25\nPrirodno-matematički fakultet 136 71\nRudarski fakultet 18 20\nTehnološki fakultet 56 30\nFakultet političkih nauka – 15\nFakultet fizičkog vaspitanja i sporta – 32\nFilozofski fakultet 24 28\nFilološki fakultet 4 43\nPrethodni članakKrsna slava opštine Pale (program)\nNaredni članakOŠ Srbija kreće sa radom 7. septembra


Festival veština i zanata SHIELD • Seoski turizam • Portal seoskiturizam.eu\nPočetna»Manifestacije»Festival veština i zanata SHIELD\nFestival Shield Gračanica\nDrugi Međunarodni festival srednjovekovnih veština i zanata SHIELD održaće se u Gračanici od 23. do 25. juna 2017. godine u dvorištu OŠ Kralj Milutin. Festival organizuju Turistička organizacija opštine Gračanica i udruženja za očuvanje srednjovekovnih veština i zanata „Red Zmaja“ iz Gračanice i „Beli Orlovi“ iz Beograda. Održavanje festivala su podržali: Opština Gračanica, Mađarska ambasada u Prištini i Hotel „Gračanica“. Pomoć u organizaciji festivala pružaju i Dom kulture Gračanica i OŠ „Kralj Milutin“.\nProgram „SHIELD“ festivala:\n17:00 Defile vitezova od manastira Gračanica do OŠ Kralj Milutin\n20:00 Svečano otvaranje SHIELD festivala\n11:00 – 19:00 Radionice (kovačka, streličarska, livenja srednjovekovnog novca, izložba oklopa, kožarska – ručno šivenje, grnčarska)\n11:00 – 12:00 Prijava za takmičenja u bacanju koplja i rvanju\n12:00 Takmičenja u bacanju koplja i rvanju\n16:00 Dečiji program: mala škola mačevanja i srednjovekovnih društvenih igara\n17:00 Viteški turnir (pojedinačne borbe)\n20:00 Viteški turnir (timske borbe)\n21:00 Koncert srednjovekovne muzike\n11:00 Dečiji program: mala škola mačevanja\n11:00 – 12:00 Prijava za takmičenje u bacanju kamena s ramena\n12:00 Takmičenja u bacanju kamena s ramena\n13:00 Škola srednjovekovnog streličarstva\n14:00 Svečano zatvaranje SHIELD festivala i dodela nagrada\nIzvor: Izvor: Turistička organizacija Srbije\n« Javorski sabor dvojničara i starih instrumenata Srbije\nFutoška kupusijada »


ŠTRAHE kreće u biznis SA NEKRETNINAMA! - Informer\nBivši austrijski vicekancelar Hajnc Kristijan Šrahe, koji je zbog afere "Ibica" bio prinuđen da podnese ostavku na sve političke funkcije, od septembra će imati novi posao\nIz politike Štrahe će preći u posao sa nekretninama. On je, u izjavi "Oe24" kazao da će od septembra biti u radnom odnosu, ne želeći da iznosi detalje, izuzev da će to biti za jednu firmu.\nPrema "Oe24" Štrahe će biti zaposlen u firmi "K.Y.A.T.T." iz Badena, koja je u vlasništvu bivšeg generalnog sekretara Slobodarske partije Austrije (FPO) Zigmunda Kalbahera, koji je, prema pisanju medija, pre par godina počeo da kupuje i sanira hotele u Austriji.\nŠtrahe, koji je bio i lider FPO, od stranke, od podnošenja ostavke 22. maja, nije primao nikakva primanja.\nOn je, inače, planirao da se vrati u politiku, kako je najavljivao posle rasvetljavanja afere "Ibica".\nMeđutim u stranci, kako na saveznom nivou, tako i nedavno i u Beču, sve je glasnije protivljenje njegovom povratku iz straha zbog novih afera, koje bi mogle naneti dalju štetu FPO.\nHajnc kristijan Štrahe nekretnine Posao politika\nGosn. Strahe. Vi ste najbolji primer austrijskog karaktera. Niste se povinovali trenutnom rejtingu, jer imate dalekovide ciljeve. Potpuno Vas razumem. Vi ste veliki evropski revolucionar. Mi Srbi smo uz Vas, jer nam je istorijska zabluda zaustavila prirodni razvoj sa svojim iskrenim prijateljima Germanima. Zelim Vam brz politicki oporavak i da svoju arijevsku bracu konacno primite u svoju agendu odrzavanja bozije populacije na evropskom tlu.


BiH Archives - Page 4 of 23 - Semberske\nBijeljinac uhapšen nakon paljenja vozila kojim je izvršeno ubistvo!\nKćerka Milića Vukašinovića sinoć oko ponoći izvršila samoubistvo!\nUhapšene četiri osobe, pronađen crni Range Rover spominjan kao jedno od vozila koje je korišteno prilikom ubistva policajaca\nU BIH ZANIMLJIVIJA SEOSKA OD PREMIJER Navijač usred utakmice pucao iz oružja, igrači bježali s terena\nDa može uvijek gore kada je u pitanju Bosna i Hercegovina dokazuje i današnji slučaj iz Lukavca. Naime, ...\nDa može uvijek gore kada je u pitanju Bosna i Hercegovina dokazuje i današnji slučaj iz Lukavca. Naime, utakmica Druge lige TK između domaće Turije i Stjepan Polja je prekinuta, u 35. minuti pri vods ...\nJedan pripadnik Granične policije Bosne i Hercegovine propisno je osramotio i sebe i tu agenciju kada je ...\nJedan pripadnik Granične policije Bosne i Hercegovine propisno je osramotio i sebe i tu agenciju kada je poslan u inostranstvo kako bi doveo jednog državljanina BiH, koji je po potjernici ove zemlje u ...\nNa putevima BiH u nedjelju u saobraćajnim nesrećama život su izgubile tri osobe - Banjalučani Mikajlo Gat ...\nNa putevima BiH u nedjelju u saobraćajnim nesrećama život su izgubile tri osobe - Banjalučani Mikajlo Gatarić (55) i Radan Mijatović (58), te Sadet Numanović (28) iz Ilijaša. Mijatović je poginuo u Jo ...\nBivši radnik Deutsche Posta (Njemačka pošta), koji od kraja prošle godine nije bio zaposlen u kompaniji, ...\nBivši radnik Deutsche Posta (Njemačka pošta), koji od kraja prošle godine nije bio zaposlen u kompaniji, uhvaćen je prošlog četvrtka jer je neovlašteno ušao u bazu za dostavu u Neuperlachu. Nakon što ...\nSedmomjesečnoj Ajdini Osmanović juče su djeca i zaposleni iz sarajevskog Doma za djecu bez roditeljskog s ...\nSedmomjesečnoj Ajdini Osmanović juče su djeca i zaposleni iz sarajevskog Doma za djecu bez roditeljskog staranja “Bjelave” odali posljednju počast objavivši čitulju u novinama. No, ni 13 dana od njene ...\nPenzionere tupim predmetom ubila dva maloljetnika\nU velikokladuškom naselju Šumatac pronađene su mrtve dvije starije osobe. Na lice mjesta upućeni su polic ...\nU velikokladuškom naselju Šumatac pronađene su mrtve dvije starije osobe. Na lice mjesta upućeni su policijske patrole te kriminalistički inspektori, dežurni tužilac i mrtvozornik. Prema prvim informa ...\nEPIDEMIJA MORBILA U BIH?! Beba preminula zbog morbila\nU Kantonu Sarajevo je registrovana prva žrtva morbila, a riječ je o sedmomjesečnoj bebi koja je jutros ok ...\nU Kantonu Sarajevo je registrovana prva žrtva morbila, a riječ je o sedmomjesečnoj bebi koja je jutros oko 10 sati preminula na Pedijastrijskoj klinici u Sarajevu, potvrdio je federalnim medijima dire ...


Posao:Pozicija Merkura, već početkom perioda, upozorava da bi trebalo da izbegavate konflikte sa kolegama. Ukoliko se bavite nekim kreativnim zanimanjem, medicinom ili naučnim radom, bićete uspešni. Naglašeno deveto polje sa poslednjom Mesečevom četvrti, 9. marta, najavljuje nove poslove sa strancima, kao i uvećanje prihoda preko kontakata sa poslovnim partnerima iz prekooekanskih zemalja.\nLjubav: Mnoštvo planeta u Strelcu, sredinom perioda, donosi vam zaradu preko saradnje sa strancima, ako se bavite naučnim radom ili nekim kreativnim zanimanjem. U vreme poslednje Mesečeve četvrti u astrološkoj kući kreativnosti i ljubavi, 9. marta, može da vas zaintrigira osoba koju ćete upoznati preko poslovnih kontakata.\nZdravlje: Konzumirajte namirnice bogate vitaminima.\nPosao: Posle 9. marta. Jupiter kreće retrogradnim hodom, zbog čega možete da očekujete prolongiranje nekih poslova sa strancima.\nLjubav: Početkom perioda, pazite se skandala, ako ste zbog posla prisutni u javnosti. Merkur u vatrenom Ovnu, upozorava vas da pokušate da izbegnete ljubomorne scene i svađe sa partnerom.\nPosao: Pozicija vašeg vladaoca Merkura, posle 6. marta, može loše da utiče na vaše rasuđivanje u poslovnoj komunikaciji. Ako imate zakazano ročište na sudu u vezi s nekom nekretninom, trebalo bi da pažljivije proučite odredbe ugovora ili dokumentaciju. Krajem perioda, izbegavajte nepotrebne troškove i rizične finansijske transakcije.\nLjubav: Zbog naglašenog znaka Ovna u koji "pada" vaša šesta astrološka kuća, na nekom poslovnom skupu, početkom perioda, možete da upoznate zanimljivu osobu koja radi u turizmu, marketingu ili medijima. Ako ste avgustovska Devica, vašu pažnju na nekom kraćem putu može da privuče jedna Riba.\nZdravlje: Provodite više vremena u društvu prijatelja.


Vučić sa Makronom i Putinom pre sednice kriznih štabova | Novosti.RS\nčetvrtak, 02. 04. 2020. u 11:44\nGlavne teme razgovora biće borba protiv virusa korona, nastavak saradnje sa Evropskom unijom i potvrda najbližih prijateljskih odnosa sa Rusijom.\nVučić će telefonom razgovarati sa Emanuelom Makronom i Vladimirom Putinom pre sednica kriznih štabova zakazanih za danas u 18 sati.\nNakon sednice sa članovima Kriznog štaba za suzbijanje zarazne bolesti COVID-19 i Kriznog štaba za otklanjanje nastalih i sprečavanje mogućih štetnih posledica zarazne bolesti COVID-19 po privredu, Vučić će se obratiti javnosti.


Iran | SerbianForum\nTeheran, moć bazara\nPomogli su obaranju šaha, a sada su moćni teheranski trgovci u prilici da ponovo odrede sudbinu zemlje\nPhoto: kamshots / Flickr\nZatrpan brdom farmerki problematičnog kvaliteta, dućan Ali Hosein Zadeha ne deluje kao jedno od mesta na kome se kroje sudbine careva i predsednika, ali budućnost Irana često se odlučivala u natkrivenom lavirintu 10 kilometara uličica i zatamnjenih prolaza koje čine teheranski bazar.\nPoznati kao „bazari”, trgovci su 1979. stali na stranu ajatolaha Homeinija, svojim štrajkom potpuno paralisali privredu, zadali fatalni udarac šahu i imperijalnom režimu i značajno doprineli islamskoj revoluciji.\nProšle jeseni, potvrđujući svoj gotovo mitski status i moć, ponovo su štrajkovali kada su vlasti pokušale da uvedu PDV od tri procenta. Kako nijedna vlast s njima ne želi nevolje, poreski predlog je povučen.\nZa koga će se „bazari” opredeliti na predsedničkim izborima u junu, prvim posle mnogo godina na kojima će Iranci ostaviti po strani geopolitiku. Konzervativci i reformisti najviše će se sukobljavati oko ekonomskih problema Irana izazvanih padom prihoda od nafte, nezapamćenom inflacijom od 30 odsto i rastućom nezaposlenošću.\n„Poslovi jedva idu. Narod nema para”, žali se Ali Hosein odbijajući da ga fotografišem. „Da li je to zbog svetske krize ili, možda, zbog ove vlade koja ništa nije učinila za običan svet.”\nIstekao je petogodišnji period stalnog skoka cene nafte, pa Iranci sve otvorenije ispoljavaju nezadovoljstvo ekonomskom politikom predsednika Mahmuda Ahmadinežada. Iako on traži drugi mandat, kritike stižu i od konzervativnog islamskog klera čiji je miljenik zbog drugih stvari.\nNezadovoljstvo se sve otvorenije širi pod svodovima ove levijatanske mreže koja kontroliše trećinu iranske trgovine i distribucije. Zahvaljujući vezama sa klerikalcima na vlasti, neki bazari monopolišu uvoz važnih proizvoda poput šećera, gvožđa ili tkanina za „čadore” kojima su Iranke prekrivene.\nVeliki teheranski bazar je fenomen mnogo složeniji od prodaje i kupovine persijskih tepiha uz crni čaj, po čemu bazar pamte retki turisti.\n„Predsednik mnogo govori o pomoći siromašnima, ali kako da im pomognete kada vlada ne veruje privatnom sektoru koji može da stvori nove poslove”, kaže Hamid nadgledajući kako iz pikapa istovaruju pošiljku tepiha iz Tabriza. Dok pojedini eksperti Ahmadinežadovu populističku ekonomsku politiku opisuju kao anarhičnu, Hamid ima svoju definiciju: „Predsednik nam daje lekove, ali ne leči bolesti”.\nAhmadinežad insistira na nekontrolisanoj potrošnji. Banke je naterao da daju jeftine kredite siromašnima. Kada su mu se suprotstavili, poput dva guvernera, otpustio ih je. Nedavno je u Medžlisu, parlamentu, izjavio da želi tako kratak budžet da može da stane u džep.Rezultat je visoka inflacija, dok su banke suočene sa sve sumnjivijim dugovima što ih tera da uskraćuju kredite biznisu. Uz očekivanu cenu nafte od oko 40 dolara po barelu, teško da će Iran uspeti da otvori najmanje milion radnih mesta godišnje.\nSve teže prolaze objašnjenja da je situacija loša zbog ekonomskih sankcija koje je Zapad zaveo Iranu strahujući da njegov nuklearni program ima za cilj pravljenje atomske bombe, što Teheran demantuje.Sankcije, posebno američki pritisak na međunarodne banke da ne posluju sa Iranom, jesu rasterale strane investitore i podigle troškove trgovine za 10 procenata, ali to nije pošteda Ahmadinežadu i njegovoj neortodoksnoj ekonomskoj politici.\nIran je na nafti od 2005. zaradio 270 milijardi dolara, pa samo na izgled neupućeni „bazari” pitaju šta je sa tim novcem.\n„Zašto mi to ne osećamo, zašto mladima nisu otvoreni poslovi”, kaže Mehrdad, nalakćen iznad tezge sa čuvenim iranskim pistaćima. „Moji su iz Rašda, a tamo je cena pirinča za godinu dana udvostručena. Kako da živimo?”\nNapredovanje islamske revolucije propraćeno osmogodišnjim ratom sa Irakom, i ubrzana industrijalizacija privrede umanjila je komercijalnu težinu bazara, a politička previranja uglavnom su povezana za univerzitete.Sadašnji problemi nagoveštavaju, međutim, da će glas „ekonomije bazara” ponovo biti i te kako važan.\nPhoto: Boško Jakšić\nČovek koji se nada da će kapitalisati na rastućim socijalnim razlikama je Mohamad Hatami koji je kao predsednik od 1997. do 2005. predvodio reformski pokret i ostao upamćen po nemoći da probije blokade konzervativnih krugova na čijem su čelu Vrhovni vođa, ajatolah Ali Hamnei i Savet čuvara revolucije.Uticajni „bazari” tradicionalno su konzervativni a njihove veze sa islamskim vrhovima i dalje su jake, ali oni očekuju promene.\n„Ako su izgubili moć da paralizuju zemlju do tačke revolucije, ne znači da sada ponovo ne mogu ozbiljno da utiču na iransku budućnost”, smatra profesor ekonomije Ali Rašidi.\nKakve su onda Ahmadinežadove šanse? Ima podršku tvrdokornih organizacija kao što su „basidži”, višemilionsko krilo elitne Revolucionarne garde. Kontroliše medije.\nNajviše, ipak, zavisi da li će ponovo dobiti podršku ajatolaha Hamneija. Ukoliko Vrhovni vođa revolucije bude osluškivao šta imaju da kažu „bazari”, Ahmadinežadove akcije gube na vrednosti. Što ne znači da Hatamijeve automatski rastu jer su mnoge njegove ranije pristalice razočarane neispunjenim reformskim obećanjima.\n„Voleo bih da se na izborima kandiduje Rafsandžani”, kaže trgovac tekstilom Mansur podrazumevajući veoma uticajnog bivšeg predsednika Hašemija Rafsandžanija koji je prihvatljiv mnogima i iz konzervativnog i iz reformskog tabora. „Glasao bih za njega, to je dobro za biznis.”\nIranska politika ume da podseti na ovaj galimatijas ljudi, kolica i svekolike robe. Iran je, baš kao i ovaj bazar na jugu Teherana, zemlja iznenađenja.\nTeheran: ogroman, bučan i haotičan\nNajveća metropola na Bliskom istoku, Teheran je sa skoro 15 miliona stanovnika savremen grad sa nezaustavljivom ekspanzijom, velikom industrijom, ali i kosmopolitskim duhom, i pored jake kontrole od strane vlasti.\nIako ne može da se podiči tradicijom koju imaju gradovi Esfahan ili Persepolis, Teheran je nezaobilazna stavka za svakoga ko putuje kroz Iran – ogroman, bučan i haotičan, ali i pun restorana, kafana, i prijateljski raspoloženih ljudi.\nGradska saobraćajna infrastruktura je u mnogo čemu za primer velikim gradovima u okruženju: metro sistem ima 5 linija, izuzetno je brz i efikasan.\nTeheran je jedan od rekordera po broju vozila na svojim ulicama, što je s jedne strane uslovilo izgradnju spleta od preko 100 km obilaznica i autoputeva oko grada, ali i žestoko zagađenje i krkljance za vreme popodnevnog špica.\nTeheran se nalazi u podnožju planine Alborz, najviše u Iranu (5.670m), tako da nadomak grada ima nekoliko ski centara. Blizina tako visoke planine uzrokovala je da Teheran tokom leta ima prijatniju klimu nego gradovi u okruženju. Leti je temperatura oko 32˚C, večeri su skoro uvek sveže, a vazduh suv.\nPhoto: N_Creatures / Flickr\nGolestan je palata u kojoj su živeli pripadnici vladajuće dinastije Kađar, najstariji istorijski spomenik i jedno od najposećenijih mesta u Teheranu. Njena izgradnja je započeta u 16. veku, a kasnije je u nekoliko navrata dograđivana i rekonstruisana.\nNacionalna riznica dragog kamenja ima neke od najspektakularnijih dragulja na svetu, kao što su najveći nebrušeni rubin na svetu, najveći ružičasti dijamant (Morska svetlost), i zlatni globus težak 34 kg, optočen sa 50.000 komada dragog kamenja. Ulaz je oko 4 €.\nMauzolej Ajatolaha Homeinija je gigantska građevina u kojoj se pored grobnice lidera Islamske revolucije 1979, nalaze i tržni centar, fakultet za islamske studije, kulturni centar, kongresni centar i parking za 20.000 automobila. Prema pisanju New York Times-a, iranska vlada je za ovaj projekat ukupno izdvojila 2 milijarde dolara.\nToranj Milad visok je 435 metara i jedna je od najviših građevina na svetu. Glava tornja se nalazi na oko 300 metara visine, ima 12 spratova, i tu su smešteni restoran, hotel sa pet zvezdica i trgovinski centar. Toranj se vidi maltene iz svakog dela grada.\nBazar se nalazi u južnom, siromašnijem delu grada, ima 10 km natkrivenih uličica i mračnih prolaza, načičkanih tezgama i malim dućanima. Osim što je turistička atrakcija i izvor svakojake robe, Bazar je i mesto gde se realizuju konzervativne odluke vladajuće elite. Islamska revolucija 1979. dobila je veliku podršku kad su trgovci zdušno stali na stranu Ajatolaha Homeinija i organizovali generalni štrajk koji je paralisao privredu. Pred predsedničke izbore u Iranu 2009, oči javnog mnjenja bile su u dobroj meri uperene u to kako će glasati trgovci. Na bazaru se prodaju najraznovrsnije stvari, od tehničke robe do garderobe, a ako se odlučite da zađete u zabačene sokake bazara, budite sigurni da ćete naći gotovo sve što vam treba, i to po ekstremno niskoj ceni.\nTržni centri su, kao i u ostalim velikim gradovima islamskih zemalja, sveprisutni. Dve glavne lokacije na kojima su skoncentrisani su ulica Valiasr i Trg Tadžriš.\nKEŠ I KARTICE\nATM – Bankomati se nalaze na svakom koraku u Teheranu, ali ne prihvataju strane kartice. Ponesite keš ili traveller's čekove, jer u suprotnom nećete moći da poginete novac sa računa.\nU Teheranu bukvalno na svakom koraku ima kioska brze hrane gde se falafel može kupiti za oko 50 centi, a u tradicionalnim restoranima\nIZLET NA PLANINU TOKAL – 4.000 m\nTokal je planina u neposrednoj blizini Teherana, i do gondole koja vozi na 4.000 metara može se doći gradskim prevozom.\nNa Tokalu postoje ski staze, ali je on u poređenju sa ostalim ski centrima dosta slab. Tokal je bolje koristiti za dnevni beg iz Teherana tokom toplih letnjih meseci – temperatura gore je značajno niža, pogled puca na metropolu, a postoje dobre staze za hajking.\nDva najpoznatija skijališta su Dizin i Šemšak, udaljeni su samo oko 60 km od Teherana, a staze su na visini od 2.500 do 3.000 metara.\nVeći problem su loši putevi, udarne rupe, stari automobili, i ćelave gume koje kao da su standard u Iranu. Osim toga, nagla promena nadmorske visine utiče na to da se ljudi, pa samim time i vozači, na tim deonicama ponašaju relativno egzaltirano.\nNa skijalištima postoji nekoliko staza koje su sasvim OK za evropske standarde. Skijaši su u proseku malo neveštiji i prave se gužve na žičarama, ali se ženama od pre neku godinu toleriše da nose ski odela u zapadnom stilu i atmosfera je u principu vrlo opuštena.\nVoz Trans-Asia Express polazi iz Istanbula svake srede oko 11 uveče i stiže u Teheran tri dana kasnije, u subotu oko 7 uveče. Voz polazi sa istanbulske stanice Haydarpaşa na azijskoj strani grada i vozi do jezera Van sledećeg dana u podne, gde se prelazi na feribot, a zatim preseda na iranski voz koji nastavlja za Teheran. Cela maršruta ima oko 3.000 km, a vozovi su bezbedni, moderni i udobni, klimatizovani, sa vagon restoranom, ali su kašnjenja česta. Karta u jednom pravcu sa ležajem u kušet kolima je oko 50 €.\nAvion je relativno skupa varijanta, a kompanija Iran Air leti iz Amsterdama i Istanbula.\nAutom je moguće doći iz Turske, mada su putevi u Iranu u lošem stanju, saobraćaj je često opasan, a gužve su česte.\nJedinstveni Perezepolis odvest će vas u povijest, a gdje god dođete dočekat će vas s toplinom i iznimno gostoljubivo\nPutovanje u Iran savršena je prilika za uklanjanje svih možebitnih pogrešnih pretpostavki o toj zanimljivoj zemlji. Iza stereotipa i predrasuda skriva se zemlja koja gotovo vapi za pažnjom i željom da ju se doživi onakvom kakva uistinu jest. Na vama je samo osmjeliti se na jedno zaista posebno putovanje.\nGrad ljubavi, vrtova i ruža\nZemlja koja skriva tajne starog Perzepolisa u sitnim pješčanim zrncima također je i zemlja u kojoj se nalazi i dinamični, uvijek ubrzani Teheran. Prometne gužve, moderni klubovi, dobri restorani i galerije u Teheranu čine se miljama daleko od pješčanih dina ili od planina u središnjem Iranu. To nije sve - stanovnici Irana dočekuju svoje goste toplinom i gostoljubivošću, a kultura koja je stvarana kroz stoljeća dala im je izražajnu notu profinjenosti. Mjesta poput Yazda, Shiraza ili Isfahana u potpunosti će dočarati najbolje od Irana.\nShiraz je grad koji u potpunosti ocrtava profinjenost koja se u srcu perzijske kulture snažno veliča već tisućljećima. Poznat kao “grad ruža”, “grad ljubavi” i “grad vrtova”, tijekom povijesti bio je jedan od najvažnijih gradova srednjovjekovnog islamskog svijeta i iranski glavni grad tijekom vladavine dinastije Zand, tijekom koje je sagrađena većina prekrasnih zgrada. Ujedno, Shiraz je mjesto hodočašća velikog broja stanovnika, koji ujedno vole pohoditi ovaj grad zbog iznimno gostoljubivih domaćina.\nOstaci snažnog carstva\nČarobni Perzepolis utjelovljenje je druge značajne dinastije, odnosno carstva Ahemenida. Monumentalna stubišta, filigranski precizni reljefi i impozantni ulazi u grad jasno daju do znanja kako je ovaj grad nekoć bio veličanstven, i kako je bila snažna dominacija carstva tijekom kojeg je nastalo. Nakon šetnje poviješću povratak u uvijek užurbani Teheran predstavlja ujedno i povratak u sadašnjost, u moderno doba kojem Teheran još uvijek pomalo odolijeva.\nIako je režim nakon nedavnih izbora uspostavio još oštriju kontrolu u Teheranu postoji čitava mreža modnih dizajnera, fotografa i modela koji u tajnosti rade\n"Te večeri u Teheranu 275 žena počinilo je zločin" - tjednik ¨Newsweek¨ slikovito opisuje u svom poslednjem broju kako su se pripadnice ljepšeg pola ¨gurale¨u jednom kompleksu apartmana i uživale u modnoj reviji – organiziranoj u ilegali.\nNa zapadu bi bili prisutni i predstavnici medija, zvanice...\nU Teheranu cijeli događaj morao je biti u tajnosti. Prvobitno je planirano da se ova modna revija održi još u šestom mjesecu ali je sve odloženo radi nasilja i hapšenja nakon objave izbornih rezultata.\nStroga pravila odijevanja žena u Iranu zabranjuju da se bilo koji dio tijela javno pokazuje, kosa je obavezno pokrivena. Te noći mogla su se vidjeti gola ramena, duge noge, bljeskanje obnaženih leđa... a ponekad sve to zajedno...\nTe noći manekenke i posjetioci kršili su islamske državne zakone.\nIako je režim nakon nedavnih izbora uspostavio još oštriju kontrolu u Teheranu postoji čitava mreža modnih dizajnera, fotografa i modela koji u tajnosti rade i organiziraju modne revije. Oni to smatraju otporom režimu. Jedan od učesnika, Hassan Rezain, koji je reporteru ¨Newsweek¨-a dao lažno ime, iz sigurnosnih razloga, kaže da oni u stvari i ne protestiraju protiv režima, jedino žele da rade ono što im se dopada.\nNepristojno obučeni neprijatelji\nZa vrijeme svog prvog mandata Mahmoud Ahmadinedjad je dao nalog da se uhapse stotine žena koje su po mišljenju specijalne policije nosile prekratke haljine. Hapšene su čak i one čije je odijevanje sadržavalo previše boja.\n¨Oni koji se nepristojno oblače – izjavio je predsjednik Irana – su poslati od strane neprijatelja!¨\nI pored svega odjeća zapadnog stila se sasvim dobro prodaje. Mlada generacija odrasla sa satelitskim TV kanalima i Internetom, sve više želi farmerke, kratke suknje i sve ono što država zabranjuje.\nKako režim ne može zaustaviti ulazak zapadne robe na ulice Teherana i drugih gradova policija se koncentrirala na lokalne modne dizajnere kojima nije preostalo ništa drugo – nego ilegala.\nIlegalna nabavka odjeće\nRoya Parsa, jedna od organizatorica pomenute modne revije, kaže da voli eksperimentirati mješavinom zapadne i iranske kulture te tvrdi da svoje modele prodaje po cijeni izmedju 2000-6000 dolara.\nTo je, naravno, suma koju sebi mogu dozvoliti samo dobrostojeće dame, iz visokog društva. Odjeća se naručuje preko povjerljivih ljudi, prijateljevih prijatelja, tajnih kataloga koji su su cenzurirani iz sigurnosnih razloga.\nTeheranski dizajneri ponavljaju da ne žele nikakvu revoluciju u zemlji već žele promjene korak po korak.\nJedan od tih koraka je rušenje pravila oblačenja, smatraju da njihovo vrijemje tek dolazi i da je proces slobodnog oblačenja nemoguće zaustaviti. Već se uočava kako vlasti gunđajući toleriraju nešto slobodnije oblačenje u onim oblastima koje se ne definiraju kao tvrđave islamskog konzervativizma. Moda se promijenila čak i u vrlo konzervativnom gradu Qum, gdje vlasti toleriraju boje duge na odjeći.\nFrustrirani modni dizajneri to smatraju uspjehom jer je tek prije koju godinu nošenje obične bijele majice smatrano – protivzakonitim.\nIsfahan je glavni grad istoimene provincije, nalazi se na 1500 m nadmorske visine. Persijanci ga nazivaju Nesf-e-Jahan, u prevodu Polovina sveta, jer je nekada kao moćan grad, na jednom mestu objedinjavao ogromno bogatstvo arhitekture i kulture. Videti Isfahan značilo je videti polovinu sveta. Grad je ovekovečen na naličju novčanice od 20.000 iranskih riala.\nIsfahan neguje persijsku arhitekturu čija je karakteristika da 8 pojedinačnih tradicionalnih elemenata kao što su vrt, trg, predvorje, kapija, kupola, natkrivena kupola i minaret, stvaraju jednu celinu.\nMeidan Enam je glavni trg u Isfahanu i jedan od najvećih u svetu, sa dve impozantne džamije: na zapadnoj strani Masjid-i-Sjah i na istočnoj Masjid-i-Sjeik-Lutfullah. Masjid-i-Sjah je jednim delom ukrašena zanimljivim mozaicima, dok ostatak džamije krase sedmobojne sjajne arabeskne pločice. Masjid-i-Sjeik-Lutfullah je prepoznatljiva po plavoj kupoli sa cvetnim motivima. Središte trga dekorišu fontane.\nNa jednoj strani trga nalazi se kraljevska palata Ali Qapa čiji je interijer do najsitnijih detalja dekorisan motivima iz prirode (ptice, cveće, drveće). Palata je visoka 33 m i ima 7 spratova. Sa glavne verande pruža se odličan pogled na trg. Na spratu iznad, nalazi se muzička sala na čijim su zidovima ostavljene udubine, što zbog bolje akustike, što zbog neobičnijeg optičkog doživljaja.\nNa ovom trgu se nalazi i poznati bazar: 2 km dugački natkriveni hodnici sa zbijenim radnjama i dućanima nude unikatnu robu. Rukotvorine i suveniri, među kojima dominira pedantno i precizno minijaturno slikarstvo, ispunjavaju svaku radnju.\nHasht Behesht ili palata 8 rajeva predstavljala je ulaz u jedan od prelepih vrtova. Iako muslimani veruju u 7 rajeva, u narodu je nastala priča da je ovde stvoren osmi, pa otuda i ime palate. Palata je bila u službi čistog hedonizma i svaki ugao bio je namenjen nekom uživanju: hrani, plesu, odmoru, ljubavi.\nMasjed-e Jomeh je džamija građena 500 godina i predstavlja još jedan dobar primer islamske arhitekture. Najveća je u Iranu, zauzima površinu od 30.000 m2. Za vreme rata sa Irakom, pretrpela je oštećenja usled bombardovanja, ali je uspešno restauirana.\nPetak je slobodan dan (kao i kod svih muslimana), tako da lokalci petkom ujutro odlaze na neki od trgova kako bi uživali u pikniku. Piknik je takoreći 'nacionalni sport' Irana.\nIsfahan je prepoznatljiv i po mostovima na reci Zajadneh (njih 11). 2000. godine reka je potpuno presušila, pa je žalosna slika mostova koji štrče iznad praznog rečnog korita, stvorila veliku brigu kod stanovnika Isfahana. Nakon godinu dana usledile su kiše i sve je vraćeno u normalu.\nTo parče oko reke, predstavlja epicentar društvenog života, idealno mesto za lagane šetnje i čaj u jednoj od mnogobrojnih kuća čaja ispod mosta.\nMost Khaju je jedan od najlepših, dugačak je 130 m i širok 12 m, izgrađen u 15. veku kao brana. Prostor između stubova zatvara se po potrebi, a zaustavljena voda se koristi za navodnjavanje.\nIsfahan je poznat po kvalitetnim kitnjastim persijskim tepisima. Tepih se izrađuje od vune na finoj svilenoj podlozi. Uglavnom se predstavljaju verske, tradicionalni motivi. Cene variraju. Najpoznatija majstorska kuća u Isfahanu je Seirafian.\nKuhinja Irana: stara, raznovrsna, i kosmopolitska\nSmatra se da prvi pisani recept za pripremu iranskih jela potiče od pre 4.000 godina i da je bio isklesan na glinenim pločicama. Vremenom, iranska kuhinja je podlegla mnogim internacionalnim uticajima, najviše grčkim.\nOsnovu svakog jela čine zeleni delovi biljke kao što su peršun, celer i mirođija. Kupuju se u velikim količinama – na kilo, a ne na vezu. Kao obavezan dodatak jelu, servira se pirinač.\nFesenjan je jelo u čijoj su osnovi sos od nara i mleveni orasi, u kombinaciji sa piletinom ili pačetinom i pirinčem kao nezaobilaznim dodatkom.\nKhoresht-e-mast je jelo koje se služi kao desert, pravi se od jogurta, jagnjetine/piletine, šafrana, šećera i kore od pomorandže koja je prethodno danima bila potopljena u vodi ili kratko prokuvana u vreloj vodi, kako bi izgubila gorkasti ukus.\nGaz je persijski nugat koji se pravi od soka biljke angebin, koja raste isključivo u Isfahanu. Kombinuje se sa ružinim sokom, komadićima pistaća i bademima.\nSohan-e-Asali je karamel kalorijska bomba od meda i putera, začinjena kardamomom, delovima pistaća i badema.\nNacionalno piće predstavlja miks kiselog mleka, kisele vode, nane i latice ruže.\nIsfahan je dobro povezan sa gotovo svim delovima zemlje.Sa aerodroma Esfahan Shahid Beheshti organizuju se svakodnevni letovi za Teheran i Ma šhad (drugi po veličini grad u Iranu).\nAutobusi od Teherana do Isfahana, i obratno, idu na svakih 15 minuta. Voz je druga opcija ukoliko biste do prestonice ili nekih većih gradova.\nAmir Kabir Hostel je jedna od najpovoljnijih varijanti. Kupatila su spratna, a najjeftiniji kreveti (oko 2-3 € po osobi) su u grupnim spavaonicama.\nDibai House, cene prenoćišta po osobi od 40 €. Adresa: 1 Masjed Ali Alley, Harunie.\nGrad star 3 milenijuma, sa najbrojnijom zajednicom zoroasterijanaca, uklješten između dve pustinje, neguje religiju, trgovinu i virtuoznost korišćenja energije. S obzirom da peska ima u izobilju, pustinja poprima vertikalnu formu.\nPhoto: martijnmunneke / Flickr\nJazd, jedan od najstarijih gradova Irana, pregrmeo je i adaptirao se teškim uslovima koje diktira pustinja. Uprkos svemu Jazdom vlada atmosfera tolerancije mešavini religija, razvija se trgovina i Jazd uporno opstaje kao zaseban univerzum. To je svojevremeno i Marko Polo zapazio.\nNajslikovitije parče grada je stari grad satkan od manjih uskih ulica gotovo sasvim prekrivenih i jedva osvetljenih, i prometne ulice Imama Homeinija, kojom je delimično presečen. Samo ime ukazuje na značaj ove strogo prave ulice bez ikakvih vijuganja, kojom svaki dan nervozno špartaju automobili, autobusi i motocikli.\nAko krenete ulicom doći ćete do jedne od najvažnijih građevina grada: Amir Chakhmagh kompleks, izgrađen u 19. veku u čast mučeništva trećeg šiitskog imama. Zahvaljujući relativno mladoj istoriji građevine, ništa još uvek ne ukazuje da se u zavučenim ulicama sa strane krije grad star 3 milenijuma.\nPre oko 3 hiljade godina grad su uzdigli Međani, indoevropski narod. Do tog vremena postojao je grad izgrađen od materijala koji predstavlja kombinaciju gline, vode, slame i peska.\nVelika prednost ove vrste gradnje bila je termička masa koja je preko dana usisavala toplotu, zadržavala je i na taj način zagrevala zidine. I na taj način dnevna i noćna temperatura bile su na vrlo jednostavan način izbalansirane. Bar je peska bilo na pretek.\nPhoto: Ivan Mlinaric / Flickr\nZidovi zdanja izgledaju kao vertikalne pustinje. Preko dana u oči pada kontrast između mrkih čadora kojima su obavijene žene i blještavih boja usijanog peska. Noću važi slično kontrastno pravilo – ulične svetiljke bacaju svetlost na zlatkasto žute zidove.\nReđajući ove vertikalne pustinje jednu do druge, korak po korak, iznikao je grad. Da bi zidovi stajali uspravno, ponekad je bilo neophodno da budu podupreti ili natkriveni. Pored toga, preko potrebni bili su kanali za navodnjavanje i hvatači vetra.\nKanali poznati i pod nazivom kanati bili su prokopani pod gradom i služili za dovod vode iz mesta udaljenih po nekoliko kilometara. Temperatura vode mogla je da bude toliko niska da su stari Persijanci i preko leta imali led u sred pustinje.\nTehnika se pokazala jako uspešnom. Počela je da se širi po svetu. Španski kolonisti su ih upotrebljavali u južnoj Americi, dok su ih Rimljani gradili u istočnom delu svog carstva.\nOvaj izum nalazio se pod zemljom, a inovacija iznad zemlje bili su hvatači vetra - strukture nalik dimnjacima koje grabe i najmanji dašak vetra, sprovode ga u kuće i cisterne za čuvanje vode i održavaju na konstantnoj temperaturi i u vreme paklene letnje žege.\nU sedmom veku Persija se okrenula islamu. Pre dolaska islama, izvorna drevna religija bila je zoroastrizam – dualistička religija zasnovana na učenjima svetog proroka Zaratustre. Dolaskom Arapa i islama sa zapada stanovnici Jazda okreću se islamskoj veri.\nPhoto: elishka / Flickr\nSvako ko je hteo da bude sledbenik zoroastrizma morao je dodatno da plati. S obzirom da u okolnim mestima čak ni to nije bilo dozvoljeno, Jazd je počeo da privlači sve više izbeglica.\nSve do danas Jazd poseduje pozamašnu grupu pristalica ove vere, najveću u čitavom Iranu (oko 5 hiljada). Taj dominantan broj muslimani su na kraju prihvatili i život je pretežno harmoničan, bez verskih trvenja.\nZajedno sa Isfahanom, Jazd predstavlja nezaobilaznu destinaciju na putu kroz Iran. Džamije Bogheh-ye Sayyed Roknaddin i Jameh nisu ništa manje zanemarljive od svojih ekvivalenata u Isfahanu.\nIstorijski najbitniji je hram Ateshkadeh (hram vatre) u kojem je još 470. upaljen plamen koji i dan-danas gori. Pristalice zoroastrizma iz celog sveta okupljaju se na ovom mestu, a stalni plamen održavaju sveštenici koristeći suvo drvo badema ili kajsije. Vatra ili oganj za njih predstavlja simbol boga Ahura Mazda.\nPoštovanje 4 osnovna elemenata (vatre, vode, zemlje i vazduha) bilo je jedno od ključnih karakteristika zoroastrizma što nimalo nije začuđujuće za stanovnike čiji se život i sredina u kojoj žive zasniva isključivo na ovim elementima.\nKako ne bi narušili čistotu zemlje, tela umrlih nisu sahranjivali. Polagali su ih na vrhu dva kolosalna nadrealna tornja, u takozvane kule tišine, Zoroastrian's Dakhmeh, i ostavljali na gozbu lešinarima koje su smatrali svetim pticama-čistačima.\nSveštenik bi čekao pored tela koje je bilo u sedećem položaju kako bi video koje će oko prvo iskljucati lešinar. Desno oko - dobar znak za dušu, dok je levo oko predskazivalo mračnu budućnost. Ovakav običaj vladao je sve do 60-ih godina prošlog veka.\nJazd je daleko poznat po veštini obrade tekstila, prvenstveno tepiha. Venecijanski trgovac Marko Polo u svojim čuvenim putopisima između ostalog kaže i to da je Jazd lep aristokratski grad sa dosta dobrom trgovinom.\nVeć u 4 ujutro dok ceo grad čvrsto spava, kršni krupan Iranac sa debelim zlatnim lancem meša kutlačom lonac pun ovčijih glava i priprema svoj restoran za ranoranioce.\nSvako malo u Iranu se servira čaj (chây) koji se sa tacne prinosi ustima i ispija preko kocke šećera uklještene među zubima.\nNa ulicama variraju zakuske počev od tradicionalne pite (samosa) sa nadevom od krompira i lepljivih kifli sa falafelom do uvek svežih sokova, milkšejkova i blago posoljenog i hladnom vodom razređenog jogurta ayrandoog).\nPersijska kuhinja se nepovratno ugnezdila i uglavila između indijske i turske. Odlikuje se raznovrsnošću, pa je sasvim normalno da u različitim delova zemlje naletite na svojstvene lokalne varijacije jednog istog jela.\nAkcenat je na pirinču, hlebu ali i na voću i povrću.\nIako je bacaju u isti koš sa ostalim kuhinjama Bliskog istoka, persijska kuhinja je ipak u stanju da se izbori za svoju posebnost i reputaciju. To se prilično vidi u suptilnoj kombinaciji kontrastnih ukusa: slatko-kiselo ili blago-začinjeno.\nUkoliko želite da se osetite kao pravi Iranac, jutro započnite kuvanim ovčijim glavama, a po podne se prepustite jagnjetini u moru začina, pirinču, i jogurtu sa mentom.\nKaleh pache (kuvane ovčije glave i papci)\nVeć u 5 ujutro dok ceo grad čvrsto spava, pozamašni Iranac sa debelom zlatnom kajlom uleglom u dlakave grudi meša kutlačom lonac pun ovčijih glava i priprema svoj restoran za ranoranioce.\nŽivotinjski raskomadava glavu, odstranjuje jestive delove, sve dok mu u ruci ne ostane gola lobanja. Oči, jezik i mozak su ono što vredi! Dakle, kuvane ovčije glave - najbolji doručak za dobro jutro.\nProkuvane ovčije oči Iranci sole i prelivaju kapljicama limuna, guraju u krišku hleba i slasno jedu. Invazija kalorija pogađa ih rano ujutro, puni ih energijom za ceo dan.\nKaleh pache se često kuva i na veliko, u kazanima dovoljno velikim da stane čovek. U vodu se ubacuju: ovčije glave i papci, gomila peršuna, šargarepe, celera, glavice crnog i belog luka, cimet, lovorov list, mahune kardamoma, mleveni biber i so.\nKrčkanje traje 18 sati, a najpikantniji delovi (mozak, jezik, meso oko ušiju, obrazi i oči) učiniće čorbu neodoljivom.\nPhoto: jiahungli / Flickr\nPrvo i osnovno pravilo iranske kuhinje glasi: pirinač, i to pirinač u velikim količinama! Kupuje se u džakovima od 5 kg i više. A kada je reč o varijacijama , izbor je širok: champa, rasmi, anbarbu, mowlai, sadri, khanjari, shekari, doodi.\nNa severu Irana, gde se izlije dovoljna količina kiše, uzgaja se pirinač savršenog kvaliteta.\nPoznato jelo od pirinča za koje je potrebno 3 čaše pirinča, 3 čaše vode, 2-3 velika krompira, 1 kašičica šafrana, malo ulja i puter.\nU jednu šerpu staviti pirinač, malo soli i šafrana i ostaviti da se kuva na tihoj vatri. U drugoj šerpi rastopiti puter, dodati malo šafrana i po tome rasporediti tanke kolutove krompira.\nPripremljeni pirinač sasuti preko krompira, dodati malo ulja, poklopiti i ostaviti 45 minuta na tihoj vatri.\nNa kraju uzeti veliku tacnu, staviti na šerpu i brzo je okrenuti, tako da sadržaj ostane na tacni. Pirinač dole, krompir gore. Masa je čvrsta, ne raspada se, pa se može seći kao kolač.\nDrugi itekako bitan element iranske kuhinje je hleb. Nekad sa začinima, nekad tvrd ko kamen, ponekad debeo i žilav. Varira debljina testa, ali je oblik uvek ovalan.\nAb - voda, gusht - meso. Iranska poslovica kaže da svaka dobra domaćica mora da se postara da za neočekivanog gosta uvek bude dovoljno vode.\nAko se jelo priprema za popodnevnu gozbu, domaćica se zavlači u kuhinju odmah nakon završenog doručka.\nPrvo isecka jagnjeće meso i crni luk, opere paradajz i pasulj, oguli krompir i sve ubaci u tiganj.\nDodaje vodu koja bi trebalo da bude do polovine njenog kažiprsta iznad već ubačenih sastojaka. Ubacuje leblebije, biber, so, začine, crni luk, beli luk i papričice.\nOstavlja poklopljen tiganj na blagoj vatri i mirna srca u odlazi na dremku do zalaska sunca.\nŠto duže se krčka, ukusi se bolje prožimaju. Abgusht se konzumira u 2 faze. Prvo domaćica sipa čorbasti, isposnički deo svima u tanjir, služi ga sa hlebom, kolutovima svežeg crnog luka i iseckanim peršunom.\nNakon petnaestak minuta sledi druga faza kada na scenu stupa glava kuće. Domaćin odvaja 'krtinu' od čorbe (meso, krompir, pasulj) i gnječi u posebnoj zdeli.\nDok muškarac obavlja svoj posao, žena sipa čaj.\nOvaj stari persijski specijalitet toliko je zasitan da ćete odmah poželeti da odremate, tako da dok budete ispijali poslednje gutljaje čaja, jedino o čemu ćete razmišljati su topla ćebad u koja bi ste se ušuškali i otkunjali.\nU iščekivanju glavnog jela počastite se hranom na bazi jogurta:\nPola litra jogurta, 3 supene kašike iseckanog belog luka, sa miksom bibera i soli po ukusu.\nPola litra jogurta pomešati sa 2 supene kašike osušenog lista nane, glavicom belog luka i jednim svežim iseckanim krastavcem koji je prethodno 10 minuta posoljen odležao u cedeljci. Biber i so po ukusu i služiti sa mentom poprskanom po vrhu.\nSlava i ponos Persijskog carstva\nSurovi planinski vrhovi, negostoljubive pustinje, šume, velika prostranstva tek mestimično naseljena, čudesna istorija i kultura... sve je to Iran, zemlja koja, kad se samo malo „zagrebe" ispod površine, nudi neprocenjivo iskustvo i sasvim drugu sliku od one pune predrasuda koja vlada već decenijama. Na put u Persiju, stoga, treba krenuti oslobođen svih negativnih slika o ovoj zemlji. Ona se onda otkriva kao mesto u kome slava drevnog Persepolisa istrajava u dinamičnoj užurbanosti današnjice, kao zemlja toplih i prijatnih ljudi. Prigrliti Iran i dopustiti Irancima da vas prigrle - iskustvo je vrednije od mnogo čega\nDržavno uređenje: teokratija\nPovršina: 1,648,000 km2\nStanovništvo: oko 70 miliona\nValuta: rijal (1 evro = 14,04 rijala)\nGrad na 1575 metara nadmorske visine, jedan je od najlepših u Iranu. Zbog svoje lepote i značaja nekada su ga nazivali „Polovinom zemaljske kugle". To je „tirkiz" koji blista u zelenoj, plodnoj oazi u neposrednoj blizini velike Centralnoiranske pustinje. Kupole sa prelepim mozaicima, otmeni minareti i drugi primerci u svetu poznate arhitekture, pravi su vizuelni doživljaj, u ovom bez sumnje veoma bogatom gradu. Obilazak čuvenog Trga Imam, Šahove džamije, džamije šeika Lotfolaha, minareta koji „podrhtavaju", jermenske crkve Vank, palata Ali Qapu i Chehel Sotun, mostova Si-O-Sepol i Sahrestan... u ovom remek-delu, dragulju drevne Persije i jednom od najlepših gradova islamskog sveta uopšte, neizreciv je doživljaj.\nČudesni Persepolis prestonica Persijskog carstva, svojim monumentalnim stepeništima, izuzetnim reljefima, impozantnim kapijama ostavljaju posetioca bez i trunke sumnje o veličini i dominaciji carstva koje je to izgradilo. Kao što, jednako, ruševine govore o njegovom nedvosmislenom kraju. Persepolis je rezultat ogromne veštine i znanja ahamenidske ere. To jeste persijska ideologija i dizajn, ali suštinski internacionalna u svojoj dominantnoj arhitekturi i umetnosti. Lepota Persepolisa nije slučajnost, već prepoznata i cenjena. Persepolis je počeo da gradi vladar Darije Veliki, nastavili njegovi moćni potomci, a spalio ga je takođe čuveni i veliki vladar Aleksandar Makedonski. U blizini se nalaze i Naqsh e Rostam i Naqsh e Rajab, izvanredni reljefi na stenama, koji ukrašavaju grobnice ahamenidskih kraljeva.\nBoravak u ovoj islamskoj republici podrazumeva i neke posebnosti koje važe i za turiste. Za žene: obavezne marame na glavama preko celog dana, kao i duže suknje ili pantalone i bluze sa dugačkim rukavima. Muškarcima nije dozvoljeno nošenje kratkih pantalona, a baš za sve je unošenje i konzumiranje alkohola strogo zabranjeno.\nSa svojom relativno kratkom istorijom, neviđenom gužvom u saobraćaju i zagađenjem, glavni grad, po tvrdnjama i samih stanovnika, nije mesto na kome bi se trebalo duže zadržavati. Teheran je veliki, bučan, haotičan, dinamičan igrad, koji baš i nema dušu. Ali, on je i grad kontrasta, moderan i tradicionalan, svetovan i religiozan, bogat i siromašan, u isto vreme i sa severa ka jugu. Treba posetiti muzeje, pre svega Arheološki, Islamski, muzej krunskog nakita, gde se nalazi najveća kolekcija nakita u svetu, koja sadrži i čuveni dijamant „Daria i Nur", kao i slavne i veličanstvene palate Golestan, Šahove džamije... a neizostavan je i obilazak bazara.\nŠiraz, na nadmorskoj visini od oko 1.540 m, oduvek je bio grad slavuja, ruža, čempresa i poezije. To je kolevka jedne od najvećih svetskih civilizacija i persijske istorije. Grad i okolina bogati su sjajnim ostacima prošlosti.\nNekadašnja prestonica, Širaz je dom čudesnih vrtova, izuzetnih džamija, vinograda... Videti: džamiju Nasir Almok i Narendjestan Gavana, tipičnu bogatašku palatu iz 19.veka. U Širazu se nalazi i grobnica čuvenih persijskih pesnika Hafeza i Saadija.\nStari grad sa čuvenim kulama vetrova i tipičnom arhitekturom deo je Uneskove svetske kulturne baštine. To je grad čuda, centar zoroastrijevske religije (zoroastrizam ili zaratustrizam je religija zasnovana na učenjima svetog proroka Zaratustre i važi za verovatno najstariju dualisticku religiju. Bila je dominantna religija u Persiji do 7. veka (na naslovnoj strani pripadnice ove religije u tipičnoj nošnji).\nZagušljiva metropola bliskog istoka\nIako ne može da se pohvali tradicijom koju imaju gradovi Esfahan ili Persepolis, Teheran je nezaobilazna stavka za svakoga ko putuje kroz Iran – ogroman, bučan i haotičan, ali i pun restorana, kafana i prijateljski raspoloženih meštana\nTeheran je glavni grad Irana, centar provincije Teheran i najveća metropola na Bliskom istoku. To je savremeni grad nezaustavljive ekspanzije sa skoro 15 miliona stanovnika, široko rasprostranjene industrije ali, verovali ili ne, i grad sa kosmopolitskim duhom, bez obzira na jaku kontrolu od strane vlasti.\nOsim persijskih, u Teheranu postoje azerske, jermenske, asirske, kurdske i jevrejske zajednice. Čak 98% procenata stanovnika Teherana govori persijskim jezikom. I samo ime grada je persijskog porekla. Teheran znači “topla planinska padina”. Grad je prošaran džamijama, ali njegovu panoramu takođe krase krovovi brojnih crkava i sinagoga\n„TOPLA PLANINSKA PADINA”\nUže gradsko jezgro ima preko 7 miliona stanovnika, a šire čak 12 miliona. Više od polovine industrije Irana nalazi se u Teheranu. Od privrednih grana zastupljena je automobilska industrija, proizvodnja elektronske i električne opreme, vojnog naoružanja, tekstila, šećera, cementa i hemijskih proizvoda. Ono po čemu je Teheran posebno poznat, što turisti vrlo dobro znaju, jeste činjenica da je vodeći centar za prodaju tepiha i nameštaja.\nTeheran je veliki grad u podnožju planinskog venca Alborz. Poseduje veliku putnu mrežu, bez premca u zapadnoj Aziji. Takođe je čvorište železničke mreže Irana. U gradu se nalaze brojni muzeji, umetnički centri, kompleksi palata i kulturni centri.\nOsim persijskih, u Teheranu postoje azerske, jermenske, asirske, kurdske i jevrejske zajednice. Čak 98% procenata stanovnika Teherana govori persijskim jezikom. I samo ime grada je persijskog porekla. Teheran znači “topla planinska padina”. Grad je prošaran džamijama, ali njegovu panoramu takođe krase krovovi brojnih crkava i sinagoga.\nISTORIJA PROŽETA NEMIRIMA\nIskopine svedoče o postojanju naseobina u Teheranu starih čak 8.000 godina. Teheran je bio dobro poznat kao selo u 9. veku, ali je poznatiji bio grad Raj koji je u blizini cvetao u predmongolskoj eri. U 13. veku, nakon što su Mongoli uništili Raj, mnogi njegovi stanovnici pobegli su u Teheran. U nekim izvorima iz mongolske ere, grad se pominje kao Rajev Teheran.\nNiko tačno ne zna kako je grad dobio ime, ali se prihvata objašnjenje da Teheran znači “toplo mesto”, kao suprotnost “svežem mestu”, zvanom Šemiran – hladnijoj oblasti u severnom Teheranu. Don Ruj Gonzales de Klaviho, kastiljanski ambasador, verovatno je bio prvi Evropljanin koji je posetio Teheran, svrativši u taj grad jula 1404, dok je putovao u Samarkand (danas u Uzbekistanu) i mongolsku prestonicu toga doba.\nTeheran je postao sedište safavidskih vladara u 17. veku. Tahmasp I je izgradio bazar i zidine oko grada, ali je grad postao nešto manje omiljen kada se Abas I razboleo dok je prolazio kroz grad kretavši u rat sa Uzbecima.\nPočetkom 18. veka, Karim Kan Zand naredio je da se izgradi palata, harem i vladina kancelarija u Teheranu, zato što je hteo da taj grad proglasi za svoju prestonicu, ali je kasnije premestio svoju vladu u Širaz. Teheran je konačno postao glavni grad Persijskog carstva 1795, kada je kadžarski kralj Agha Mohamad Kan krunisan u njemu.\nTokom Drugog svetskog rata britanske i sovjetske trupe su ušle u grad. U Teheranu je održana čuvena Teheranska konferencija 1943, kojoj su prisustvovali predsednik Amerike, Frenklin D. Ruzvelt, britanski premijer Vinston Čerčil i sovjetski državnik Josif Staljin.\nTokom iransko-iračkog rata 1980-1988, Teheran je bio meta učestalih napada “Skad” raketama, kao i vazdušnih napada na stambene i industrijske ciljeve unutar grada, što je uzrokovalo smrt na hiljade civila.\nGUST SAOBRAĆAJ I VELIKO ZAGAĐENJE\nIako ne može da se pohvali tradicijom koju imaju gradovi Esfahan ili Persepolis, Teheran je nezaobilazna stavka za svakoga ko putuje kroz Iran – ogroman, bučan i haotičan, ali i pun restorana, kafana i prijateljski raspoloženih meštana. Turisti se prilično dobro snalaze u Teheranu iz razloga što je metro odlično organizovan: ima pet linija i izuzetno je brz i efikasan.\nTeheran je jedan od rekordera po broju vozila na svojim ulicama, što je s jedne strane uslovilo izgradnju spleta od preko 100 km obilaznica i autoputeva oko grada, ali i veliko zagađenje i neopisive gužve za vreme popodnevnog špica. Teheran pati od izuzetno ozbiljnih problema zbog zagušenog saobraćaja i zagađenja. Disajni problemi kao što je astma veoma su česti. Teheran je postao toliko zagušen u protekloj deceniji da je vlada razmatrala premeštanje glavnog grada kako bi umanjila ove probleme, i decentralizovala privredu i stanovništvo.\nOsim svojih atrakcija, Teheran je zanimljiv i po obližnjim skijaškim centrima. S obzirom na to da se nalazi u podnožju planine Alborz, najviše u Iranu (5.670 m), nadomak grada je nekoliko ski-centara. Dva najpoznatija skijališta su Dizin i Šemšak, a udaljeni su samo oko 60 km od Teherana, dok se staze nalaze na visini od 2.500 do 3.000 metara.\nBlizina tako visoke planine uzrokovala je da Teheran tokom leta ima prijatniju klimu nego gradovi u okruženju. Leti je temperatura oko 32˚C, večeri su skoro uvek sveže, a vazduh suv.\nGolestan je palata u kojoj su živeli pripadnici vladajuće dinastije Kađar, to je najstariji istorijski spomenik i jedno od najposećenijih mesta u Teheranu. Njena izgradnja je započeta u 16. veku, a kasnije je u nekoliko navrata dograđivana i rekonstruisana.\nObavezno posetite Nacionalnu riznicu dragog kamenja koja čuva neke od najspektakularnijih dragulja na svetu, kao što su najveći nebrušeni rubin, najveći ružičasti dijamant (Morska svetlost) i zlatni globus težak 34 kg, optočen sa 50.000 komada dragog kamenja.\nMauzolej Ajatolaha Homeinija je gigantska građevina u kojoj se pored grobnice lidera Islamske revolucije 1979, nalaze i tržni centar, fakultet za islamske studije, kulturni centar, kongresni centar i parking za 20.000 automobila. Prema pisanju „Njujork tajmsa” iranska vlada je za ovaj projekat ukupno izdvojila dve milijarde dolara.\nToranj Milad visok je 435 metara i jedna je od najviših građevina na svetu. Glava tornja se nalazi na oko 300 metara visine, ima 12 spratova, a u njoj su smešteni restoran, hotel sa pet zvezdica i trgovinski centar. Toranj služi kao orijentir – vidi se iz svakog dela grada.\nBAZAR NA KOJEM JE POČELA REVOLUCIJA\nBazar se nalazi u južnom, siromašnijem delu grada. Sa 10 km natkrivenih uličica i mračnih prolaza, načičkanih tezgama i malim dućanima, predstavlja vrlo živopisno mesto za šoping. Osim što je turistička atrakcija i izvor svakojake robe, Bazar je i mesto gde se realizuju konzervativne odluke vladajuće elite. Islamska revolucija 1979. dobila je veliku podršku kad su trgovci zdušno stali na stranu Ajatolaha Homeinija i organizovali generalni štrajk koji je paralisao privredu. Tržni centri su, kao i u ostalim velikim gradovima islamskih zemalja, svuda prisutni. Dve glavne lokacije na kojima su skoncentrisani su ulica Valiasr i Trg Tadžriš.


Mreža mlade generacije Hrvatskog nuklearnog društva osnovana 3. ožujka 1999. Članovi Mreže mlade generacije ujedno su i članovi Hrvatskog nuklearnog društva (HND), mlađi od 36 godina, koji rade na područjima vezanim uz nuklearnu energetiku.\nKako budućnost nuklearne industrije leži u rukama mlade generacije, u okviru ideje Europskog nuklearnog društva o osnivanju mreže mlade generacije na razini nacionalnih nuklearnih društava, Hrvatsko nuklearno društvo iniciralo je osnivanje vlastite mreže mlade generacije koja bi u okviru svojih mogućnosti nastojala promicati i ostvarivati postavljene zajedničke ciljeve. Uz postavljene ciljeve Mreža mlade generacije HND-a želi naglasiti i ulogu koju nuklearna energija ima u budućem razvoju elektroenergetike, te želi da javnost donosi odluke na temelju racionalnih argumenata, ali da je pritom obaviještena o svim aspektima problema.


Decembar u znaku nove nagradne igre kompanije NIS: dva automobila FIAT 500 i još 1000 punih rezervoara goriva za verne potrošače - NIS\nDecembar u znaku nove nagradne igre kompanije NIS: dva automobila FIAT 500 i još 1000 punih rezervoara goriva za verne potrošače\nU nagradnoj igri učestvuju svi kodovi sa nefiskalnih isečaka koji su ispravno poslati putem SMS poruke do 10 časova, 30. decembra 2019. godine. Svoju šansu da osvoje automobil FIAT 500, ili pun rezervoar goriva, učesnici decembarske nagradne igre „Sa nama na putu do još 2 automobila“ imaće tokom dva izvlačenja, i to 15. i 30. decembra. U skladu sa pravilima nagradne igre, spisak svih dobitnika biće objavljen najkasnije 7 dana nakon svakog izvlačenja na potrošačkima sajtovima NIS – www.sanamanaputu.rs, www.nispetrol.rs i www.gazprom-petrol.rs., kao i u dnevnom listu koji se distribuira na celoj teritoriji Srbije.\n3. decembar 2019 395 pregleda


KJKP Rad | Skupština Kantona Sarajevo\nViše about Zastupničko pitanje: Kako je KJKP RAD nabavljao gorivo odnosno koje je gorivo koristio u periodu od 01.10.2021. godine do 09.11.2021. godine.\nZastupničko pitanje vezano za nabavku goriva za KJKP "RAD" d.o.o. Sarajevo.\nViše about Zastupničko pitanje vezano za nabavku goriva za KJKP "RAD" d.o.o. Sarajevo.\nIzvještaj o radu i poslovanju javnog komunalnog preduzeća „Rad“ d.o.o. Sarajevo za 2021. godinu\nViše about Izvještaj o radu i poslovanju javnog komunalnog preduzeća „Rad“ d.o.o. Sarajevo za 2021. godinu\nViše about Zastupničko pitanje vezano za nabavku goriva za KJKP RAD doo Sarajevo.\nViše about Zastupničko pitanje Ministru komunalne privrede,infrastrukture, prostornog uređenja, građenja i zaštite okoliša Kantona Sarajevo i preduzeću KJKP ''RAD" Sarajevo.\nIzvještaj o radu i poslovanju javnog komunalnog preduzeća „Rad“ d.o.o. Sarajevo za 2020. godinu\nViše about Izvještaj o radu i poslovanju javnog komunalnog preduzeća „Rad“ d.o.o. Sarajevo za 2020. godinu\nViše about Zastupničko pitanje vezano za održavanje čitoće na tramvajsim i autobuskim stajalištima.\nViše about Zastupničko pitanje: Koliki prihod je ostvaren od parkinga ispred Zemaljskog muzeja, pojedinačno za svaku od posljednje četiri godine (2017., 2018., 2019. i 2020.)?


Novi periodični post: Šta je cirkadijalni ritam? || Lepota i zdravlje\nPoslednjih meseci periodični ili isprekidani posta (autofagija) stekao je veliku popularnost, a sve veći broj istraživanja potvrđuje koliko je on dobar za zdravlje.\nPored ovog načina ishrane stručnjaci preporučuju da se pridžavate stila života koji se naziva cirkadijalni ritam. On zahteva da uskladite dnevne, biološke cikluse organizma sa zakonima prirode od kojih smo se tokom digitalne (r)evolucije udaljili.\nPod cirkadijalnim ritamom se podrazumeva ciklus budnosti i sna, tj. naš unutrašnji, biološki časovnik, koji tokom 24 sata reguliše procese u organizmu.\nCirkadijalni ritam je pod kontrolom dela u mozgu koji se naziva hipotalamus. Kada do njega dopre informacija da smo izloženi svetlosti, on šalje signal telu da je vreme da budemo budni i aktivni. S druge strane, kad padne mrak, hipotalamus javlja da je vreme za odmor. Pored ovih, drugi važan faktor koji upravlja cirkadijalnim ritmom jeste – način ishrane.\nKako u našem organizmu ništa ne funkcioniše bez “uplitanja” hormona, kada pričamo o ovom procesu dva najvažnija su – kortizol i melatonin. Kad sve funkcioniše kako treba, nivo kortizola ujutro raste, zatim dostiže novi vrhunac u rano poslepodne (vreme ručka) i opadao kako se bliži veče. Melatonin se ponaša suprotno. Najniži je ujutro, pa zatim postepeno raste kako dan odmiče. To znači da bi u idealnim uslovima ujutro trebalo da se probudimo puni energije, a uveče da počnemo da se osećamo pospano iako u realnosti to često nije tako…\nVeza sunca i ishrane\nIshrana po cirkadijalnom ritamu poznata je i kao “sunčeva dijeta”. Po njoj unos hrane treba uskladi s izlaskom i zalaskom sunca, tj. funkcionisanjem hormona kortizola. Za sve koji ne znaju, kortizol utiče i na hormone štitne žlezde koji deluju na metabolizam. Kad kortizol ujutro raste, ubrzava se i metabolizam, a kad tokom dana kortizol padne, i metabolizam usporava.\nNakon obroka telo luči insulin kao odgovor na podizanje nivoa šećera u krvi. Prema istraživanjima, ukoliko insulin raste u vreme koje nije uobičajeno, kao što je slučaj ako jedete kasno noću – to će poremetiti vaš cirkadijalni ritam i povećati rizik od hroničnih zdravstvenih problema, kao i od skladištenja masnoće.\nImajte na umu i jednostavno objašnjenje da se ne mogu svi procesi u organizmu dešavati istovremeno. Ako jedete kasno noću, varenje će biti sporije, proizvodnja želudačne kiseline neodgovarajuća, a javiće se i insulinska rezistencija.\nPravila posta cirkadijalni ritam\nPost cirkadijalnog ritma se usredsređuje pre svega na pitanje – kad treba, a kada ne treba jesti. Stručnjaci najčešće predlažu da ujutro doručkujemo najranije u 7 h, a večeramo najkasnije u 19 h.\nNaravno, nije moguće imati ishranu prema cirkadijalnom ritmu ukoliko se ne pobrinemo za to da ležemo i ustajemo u optimalno vreme – odlazak u krevet između 21 i 23 h, a buđenje između 5.30 i 8 h.\nViše nego dovoljni razlozi da počnete da primenjujete ovakav stil života jeste i to što cirkadijalni ritam može pomoći da umanjite rizike od dijabetesa tipa 2 i srčanih oboljenja; pomaže pri gubitku viška telesne težine; obezbeđuje bolje varenje; smiruje hronične zapaljenske procese u organizmu i utiče na efikasnije funkcionisanje imunološkog sistema.


8. memorijalni turnir Obradović-Jaroš\n, Požega 2007.\n1. ZAGREB, 1610 1. JERKOVIĆ, ZG, 567\n2. RIJEKA, 1537 2. SARAPA, OS, 561\n3. POŽEGA, 1528 3. PTIČEK, ZG, 544\n1. MILUTINOVIĆ, SB, 464 1. ŠTAJDOHAR, ZG, 581\n2. ÐUNÐEK, ZG, 465 2. VUČENOVIĆ, RI, 571\n3. KOMBOL, RI, 427 3. MUŠKARDIN, RI, 567\n6.MARKEŠIĆ, ZG, 547\n9.BUTKO, ZG, 539


02.04.2019 u 13:40\nEgipatska delegacija u poseti Vojnoj akademiji\nNačelnik Vojne akademije general-major prof. dr Bojan Zrnić sastao se sa brigadnim generalom Hazemom Zakarija Fahim Kamelom koji je predvodio delegaciju Vojnotehničkog koledža Egipta, saopštilo je Ministarstvo odbrane. Tokom susreta u Vojnoj akademiji egipatskoj delegaciji predstavljen je vojnoobrazovni sistem Srbije. Takođe, razgovaralo se i o mogućnostima za unapređenje saradnje u oblasti vojnog obrazovanja. U sastavu egipatske delegacije bili su i kadeti Vojnotehničkog koledža oružanih snaga Egipta, navodi se u saopštenju.\n25.03.2019 u 16:42\nNa Vojnoj akademiji nije sve baš kao u seriji\nTrojica mladića i jedna devojka, kadeti Vojne akademije, prilaze vatrenoj liniji i uzimaju pištolje „glok” u ruke. Sledećeg trenutka, na platnu ispred njih odigrava se talačka situacija. Kadeti pucaju, onesposobljavaju otmičare, „oteta” žena nije povređena. Prizor kao u filmu, ali u stvarnosti, dešava se na Vojnoj akademiji u Beogradu. Moderno oružje i još savremenija streljana, zapravo simulator, jer se ne ispaljuju meci, već se pogoci beleže laserom i savremenim softverom, deo su novog imidža ove obrazovne institucije, koja će uskoro primiti novu generaciju budućih oficira. Pri kraju konkursnog roka za upis razgovaramo sa načelnikom Vojne akademije general-majorom Bojanom Zrnićem\n01.02.2019 u 14:20\nUsavršavanje osme klase Visokih studija bezbednosti i odbrane (VSBO) počelo je danas, a predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić rekla je da je ponosna na naš sistem vojnog obrazovanja i polaznicima poručila da će oni u narednoj deceniji politički i profesionalno biti odgovorni za razvoj sistema bezbednosti. Premijerka je na svečanosti u Domu garde uručila srednjovekovne srpske mačeve polaznicima prethodnih klasa među kojima su, osim oficira Vojske Srbije i policijskih generala, i aktuelni ministri odbrane, policije i finansija Aleksandar Vulin, Nebojša Stefanović i Siniša Mali. Brnabić je, kao izaslanica predsednika Srbije Aleksandra Vučića, istakla da bezbednosni izazovi i rizici danas traže jedinstven pristup u oblasti spoljne i ekonomske politike, unutrašnje bezbednosti, politike\n25.02.2021 u 20:33


Plan im je da zajednički život započnu za mesec dana, najviše dva. Pre toga Petar ima u planu da sredi i prilagodi stan svojoj novoj partnerki, tvrdi izvor\nOtkako su započeli romansu, Milica Todorović i Petar Strugar bukvalno se ne razdvajaju, tvrde domaći mediji, a koliko im je ljubav čvrsta od samog starta, govori i to da će uskoro početi da žive zajedno, saznaje Kurir Stars od izvora bliskog pevačici.\nNaime, ovaj poznati par, prema rečima izvora, nalazi se u oblacima, pa je teško oceniti ko je za kim od njih dvoje više odlepio. Iz tog razloga složili su se da bi najlogičnije bilo da se Milica preseli kod Petra.\n— Njih dvoje su non-stop zajedno, i to od prvog dana kada su se upoznali. Pošto su oboje prethodno imali veze, naročito Milica, koja je s bivšim dečkom provela pet godina, prija im ovaj period najvećeg uzbuđenja i ne žele da ga propuste. Petar je pravi džentlmen, što se Milici izuzetno dopada, pažljiv je i ta ljubav postaje bezuslovna. Tako su se dogovorili da Milica pređe da živi kod njega, na šta su oboje potpuno spremni — kaže izvor i dodaje da pevačica i glumac imaju još neke planove za budućnost.\n— Svesni su da su oboje poznate ličnosti, zbog čega su pod pritiskom javnosti. To je još jedan od razloga što će početi da žive zajedno, jer će tako uživati veću slobodu. Plan im je da zajednički život započnu za mesec dana, najviše dva. Pre toga Petar ima u planu da sredi i prilagodi stan svojoj novoj partnerki, pogotovo što treba da kupi još neke delove nameštaja — tvrdi izvor.\nPevačica je, kako saznajemo, oduševljena ovom idejom, jer se zaljubila u Strugara.\n— Njih dvoje su za ovo relativno kratko vreme veze uspeli da odu na sva moguća mesta. Osim što je Petar odveo u Crnu Goru, idu na večere, žurke, u bioskop, kod prijatelja. Takođe, Milica je bila oduševljena njegovom ljubavlju prema konjima — dodaje izvor blizak Todorovićevoj.\nZa to vreme, dok se pevačica ne preseli kod novog dečka, u planu joj je da izda svoj stan kako ne bi bio prazan. S obzirom na to da se oboje bave poslom koji često zahteva odsustva od kuće, par navodno planira da iznajmi agenciju koja se bavi preseljenjem.\n— Njih dvoje po ceo dan rade, posebno Milica, koja po nekoliko dana nedeljno radi i celu noć. Zato su se dogovorili da iznajme agenciju koja, osim što prevozi stvari, prethodno ih i spakuje. To će Milici znatno olakšati ovu obavezu, jer ima prepune garderobere i druge lične stvari za koje nema vremena da ih pakuje, što bi trajalo danima — ističe izvor.\nPODSETITE KAKO SE PETAR STRUGAR SNAŠAO U EMISIJI GLOSSY LIČNO\nTAGOVI: Petar StrugarMilica TodorovićSvet poznatihsvakodnevnica poznatihživot poznatihPevačicaGlumacnova ljubavljubavna vezasrećan parzajednički životCrna GoraPreseljenjeselidbezaljubljenost