AKCIJA - Blue Print i TRIO motors (09.12.2013 - 31.01.2014. god) - TRIO motors i TRIO servis - Prodaja delova i servis automobila - Honda Club Serbia | HCS forum\nBy TrioMotors, October 17, 2013 in TRIO motors i TRIO servis - Prodaja delova i servis automobila\nA evo i kako izgledaju na mom Civicu\nJa nisam dobio popust, zalicu se nadleznima\nPopust krece od 20.10. a ti rece da neces ipak, ali eto bude ipak...\nNJubara [Kap], kažem ja... Valjda je naučio da vozi tog svemirka. Nešto se nije pokazao po Bg-u\nMoze neki cenovnik ovde u pdf-u recimo? I diskova a i ugradnje inace?\nAkcija je trenutno prolongirana, jer je stiglo pogresno ulje(u FEBI pakovanju, umesto SWAG), tako da cim stigne prava kolicina ulja, onda krecemo sa akcijom po svim gore navedenim specifikacijama..\nA nema posebnog cenovnika, vec mi navedes koji automobil je u pitanju (broj sasije na PP molim), i onda ti napisem kompletan info.\nEvo info za Civica:\nzadnje plocice set BP kosta 3450 din.\nZadnji diskovi cena/kom 2390 din/kom.\nZamena diskova i plocica bi umesto 2000 dinara (1 radni sat za 2006-2013) iznosila 0.5, tj. 1000 dinara.\nUz to dobijas besplatno 0.25 bocicu kocionog ulja, koje i mi besplatno zamenimo i proluftiramo kocioni sistem.\nZnaci, ukupna akcija kosta 8230 din delovi + 1000 ruke.\nRok isporuke 2 dana za delove.\nŽile, jesu li dobavljači za BP standardni (recimo, kočione pločice im uvek isporučuje MKK) ili zavisi od nekog periodičnog ugovora ili konkretne marke auta (lupam sad, za Hondu MKK, za Toyotu Akebono...)? Ne mislim samo na pločice, nego i na ostatak programa ( filteri, kvačila, delovi vešanja..)\nObzirom da već 20-ak godina posluju, imaju li stalne partnere ili se samo trude da održe određen nivo kvaliteta (koji je prilično visok, barem prema iskustvima korisnika sa engleskih foruma) i ako promene dobavljača ?\nPo onome sto znam, prvi i jedini cilj je kvalitet, tako da je to uslov bilo kakve saradnje.\nKo ispuni od dobavljaca taj uslov, onda se pristupa analizi cena i ponude, to je dosta kompleksna prica, ali sustina filozofije je da nadju OEM ili OEM kvalitet po pristupacnijoj ceni u svojoj ambalazi.\nJa do sada sam imao jako, jako mali broj reklamacija, maltene statisticka greska, i vecinom bude pogresno deklarisano ili pogresno zapakovano, a sigurno sam vec kupio preko 5000 razlicitih kataloskih pozicija za 2 godine koliko sam autorizovan diler..\nPalo mi je to na pamet, jer je nedavno kum tražio pločice za 2004. korolu, pa veli "nude mi neki bluprint". Obzirom na dobru cenu i po iskustvima sa ovog i stranih foruma, rekao sam mu da ne traži dalje. I stavio ih je. Apsolutno nema nikakvih primedbi, i zadovoljan je, iako je OEM bio pre njih (ima račun iz ovlašćenog, od prethodne zamene pločica).\nPošto nikad nije čuo za BP (em je svež sa japancem, em je to u BiH prisutno "od pre dva dana"), ja sam mu naveo primer Kašijame u BP pakovanju (sećam se da si govorio da su njih pakovali za neke Honde) i da, verovatno, biraju dobavljače koji imaju taj nivo kvaliteta (to što ti kažeš). Ja sam Kašijamu imao na oba auta i uobičajena eksploatacija ne pokazuje primetne razlike u odnosu na Nisin, čak ni po trajnosti. Nisam bio siguran da se pakuje isključivo MKK, ali sam pretpostavio da se bira ta klasa kvaliteta, zato sam te pitao.\nOstalo mu je samo zadovoljstvo, pri pogledu na račun od preko 70â‚¬ za OEM Tojota pločice (ne znam ni koje su: Aisin, Akebono...?)\nTo je kupio kod Auto Milovanovica verovatno, oni su sad skoro dobili zastupnistvo za Republiku Srpsku.\nBio je i kod Milovanovića (oni se baš reklamiraju za BP), međutim nije kod njih nego u "ARV d.o.o." Za ARV sam znao da drže TRW i Ferodo nisam znao za BP. Jedno 10% mu je bila jača cena, nego kod Milovanovića, ali imaju svoj servis i nije morao da se ganja okolo za ugradnju.\nVerovatno je uzeo od njih, pa razlika u ceni to pojasnjava, ali u sustini, delovi i servis na jednom mestu su uvek dobitna kombinacija, meni je zao sto nisam ranije otvorio servis, ali sta sad...\nAkcija je zvanično počela i trajaće do 31.01.2014. godine, ili dok traju zalihe...\nObaveštavamo vas da AKCIJA - Blue Print i TRIO motors traje do danas - 31.01.2014. godine. Ukoliko niste znali za nju, imate šansu da još danas ostvarite popust i dobijete poklon:\nObaveštavamo vas da je AKCIJA - Blue Print i TRIO motors zvanično završena. Svima koji su iskoristili priliku i učestvovali u akciji čestitamo, a ostalima želimo dobru kupovinu prilikom sledeće akcije.


Trenutno vreme je: 23. Sep 2019, 18:28:36\nTema: Ordenje i medalje(samo nase istorije) (Pročitano 25189 puta)\nPoruka #10 08. Okt 2009, 14:50:55\nOrden Republike (slv. Red Republike; mk. Орден на Републиката) je bio odlikovanje Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije u tri reda.\nOrden Republike prvod, drugog i trećeg reda ustanovio je predsednik Federativne Narodne Republike Jugoslavije Josip Broz Tito 2. jula 1960. godine kao odlikovanje za građanske zasluge. Odlikovanje se dodeljivao pojedincima, ustanovama, društeno-političkim organizacijama za „lične zasluge na polju javne delatnosti kojom se pridonosi opštem napretku zemlje“. Zakonom o izmenama i dopunama Zakona o odlikovanjima FNRJ od 1. marta 1961. izvršena je izmena naziva ordena, pa je od tada orden imao sledeće redove:\n* Orden Republike sa zlatnim vencem (ranije Orden Republike I reda) - 10. u važnosnom redu jugoslavenskih odlikovanja.\n* Orden Republike sa srebrnim vencem (ranije Orden Republike II reda) - 18. u važnosnom redu jugoslavenskih odlikovanja.\n* Orden Republike sa bronzanim vencem (ranije Orden Republike III reda) - 27. u važnosnom redu jugoslavenskih odlikovanja.\n(22.59 KB, 100x120)\n(21.21 KB, 91x120)\n(17.5 KB, 83x119)\nPoruka #11 08. Okt 2009, 14:51:53\nOrden Republike Srpske je najviši državni orden. Ovaj orden može biti dodjeljen na ogrlici ili na lenti. Orden na ogrlici se dodjeljuje šefovima stranih država, najistaknutijim ličnostima za izvanredan rad i zasluge te ličnostima i institucijama za značajan doprinos u stvaranju Republike Srpske. Orden na lenti se dodjeljuje istaknutim pojedincima na naročite zasluge u razvoju međudržavne saradnje i za doprinos prema državi.\n* Orden Republike Srpske na lenti je 1994 godine dodeljen:\n* Orden Republike Srpske na ogrlici je 1994. godine dodjeljen:\nSlobodanu Miloševiću,tadašnjem predsedniku Republike Srbije\n(47.26 KB, 221x340)\nPoruka #12 08. Okt 2009, 15:24:59\nСвака част =D>\nPoruka #13 09. Okt 2009, 09:23:26\nGrahovačka medalja je orden, koje je ustanovio i lično dodjeljivao Knjaz Danilo, 1858. godine, odmah nakon bitke na Grahovcu. Naziv medalje potiče od imena mjesta gdje se bitka odigrala. Dodjelivana je svakom Crnogorcu koji je učestvovao u boju, i uspio tursku glavu odsjeći. Knjaz Danilo je namijenio samo za odlivanja boraca sa bitke na Grahovcu, tako da nije mogla biti dodijeljena za neke druge zasluge, kao ni za neke druge bitke.\nPoruka #14 09. Okt 2009, 09:25:16\nLegija časti ili Nacionalni orden Legije časti je francuski orden koji je ustanovio Napoleon Bonaparta, tada Prvi konzul Prve republike, 19. maja 1802. godine, kao priznanje za vojne ili civilne zasluge bez obzira na rođenje (prim. u tom smislu je to nešto novo u to doba, i može se smatrati tekovinom Francuske revolucije – u smislu da najviša priznanja mogu dobiti svi francuski građani bez obzira na poreklo, a Francuska revolucija je i inače rodno mesto moderne države i njenih institucija) ili veroispovest pod uslovom da je primalac ordena privržen i podržava slobodu i jednakost kao princip.\nOrden je najveće priznanje u Francuskoj i ima pet stepena: Chevalier (Vitez), Officier (Oficir), Commandeur (komandant), Grand Officier (Veliki oficir, ili Vrhovni oficir) i Grand'Croix (Veliki krst).\nMoto ordena je Čast i domovina (ili otadžbina - Honneur et Patrie), a sedište Reda Legije časti je u Palati Legije časti na levoj obali Sene u Parizu (u Ulici Legije časti br. 2 - 2, rue de la Légion d'honneur, F-75007 Paris).\nNapoleonove ideje za ovaj orden su konačno odnele pobedu nad protivnicima koji su insistirali da se orden dodeljuje isključivo za vojne zasluge. Nakon što je postao imperator, Napoleon je predsedavao prvom ceremonijom dodele Legije časti koja se odigrala u julu (povodom pada Bastilje) 1804. godine u Hôtel des Invalides u Parizu (prim. prev. prvobitno bolnica i dom za ratne i vojne invalide, a danas kompleks muzeja i spomenika posvećenih vojnoj istoriji Francuske), Pariz.\nSam Napoleon, kao imperator, je uvek nosio krst i Velikog orla Legije časti (vidi sliku, na levoj strani grudi; danas je to Veliki krst).\nU skladu sa predočenim idealima samog Napoleona kada je ustanovljavao Legiju časti, članstvo u Nacionalnom redu Legije časti (dobitnici ordena) je izuzetno egalitarno: i žene i muškarci, civili i vojno osoblje, bez obzira na njihov rang, čin, rođenje ili veroispovest, mogu dobiti bilo koji orden od pet mogućih Legije časti.\nPrijem u Red Legije časti, pri čemu se orden može dodeliti posthumno (prim. prev. to je uvedeno nakon Prvog svetskog rata), podrazumeva 20 godina postignuća u vreme mira za civile ili izuzetnu hrabrost u vojnoj službi za vreme rata. Orden Legije časti za ratne zasluge automatski povlači za sobom dodelu Ratnog krsta (Croix de Guerre), najvišeg vojnog ordena u Francuskoj.\nZa vreme Konzulata i Prvog carstva, Napoleon je bio Veliki majstor (grand master) Reda Legije časti, a Veliko veće sedam visokih oficira je vodilo računa o 15 teritorijalnih jedinica, ili "kohorti", gde je orden dodeljivan. Trenutno, Predsednik Francuske (Sarkozi) je Veliki majstor, a orden dodeljuje civilni kancelar uz pomoć veća čije članove imenuje Veliki majstor.\nPostoje kvote za broj članova Reda Legije časti (što znači kad se dostigne kvota – dok neko ne umre, ne može se dodeljivati orden – to važi samo za francuske građane jer su samo oni članovi Reda Legije časti):\nLégion d'honneur Kvota Stanje u 2000. godini\nVitez 125.000 87.371\nOficir 10.000 22.401\nKomandant 1.250 3.626\nVeliki oficir 250 321\nVeliki krst 75 61\nMeđutim, stranci su izuzeti iz ovoga, i ne primaju se u članstvo Reda Legije časti, ali im se dodeljuje sam orden za izuzetna postignuća ili zasluge.\nFrancuski građani se uvek primaju u članstvo Reda Legije časti u klasi vitezova (chevalier – najniži stepen). Da bi bili unapređeni u viši stepen, član mora pokazati da je ostvario nove zasluge za Francusku i određen broj godina mora proći između imenovanja i unapređenja u viši stepen. Jedini izuzetak je Predsednik Republike, koji dobija Veliki krst (najviši stepen Legije časti), neposredno nakon inauguracije. Strancima se može dodeliti odmah orden višeg stepena. Šefovima stranih država i ženama ili supruzima monarha se dodeljuje Veliki krst zbog njihovog statusa.\nSamo Napoleon je svojevremeno lično podneo 48.000 nominacija za članstvo u Redu Legije časti.\nPopularan je vic da polovina Francuske želi orden i članstvo u Redu Legije časti, a da je druga polovina već dobila orden, ali u stvarnosti većina ljudi mora da se zadovolji manje prestižnim "Nacionalnim ordenom za zasluge" koji se dodeljuje za "isticanje u službi".\nVeterani iz Drugog svetskog rata, vojno osoblje koje je učestvovalo u Severnoafričkoj vojnoj kampanji i drugim francuskim vojnim operacijama u inostranstvu, kao i ranjeni vojnici, dobijaju orden nezavisno od kvote (tj. ne računaju se za kvotu). Godine 1998., svi još živi veterani Prvog svetskog rata iz svih savezničkih zemalja koji su se borili na francuskom tlu su dobili Legiju časti (vitezovi).\nUkoliko nosilac ordena počini teže krivično delo, orden mu se oduzima automatski. Ako počini lakše krivično delo ili prekršaj, orden mu se može oduzeti takođe.\nTehnički, članstvo u Legiji je ograničeno na francuske državljane. Strani državljani koji su služili Francuskoj ili idealima koje Francuska podržava mogu dobiti orden, što je skoro isto kao i članstvo u Redu Legije časti.\n[uredi] Spisak nekih dobitnika u 2009. godini\n* britanski dizajner visoke mode (sa Gibraltara) Džon Galijano, kreativni direktor Kristijana Diora (Christian Dior)\n* britanski pisac J. K. Rouling, autorka serije romana o Hariju Poteru\n* softverski inovator Fransoa Burdonkl (Francois Bourdoncle), suosnivač firme Exalead\n* istoričar Robert O. Pekston (Robert O. Paxton), priznat zbog svojih radova o Višijevskom režimu u Francuskoj tokom Drugog svetskog rata\n* Karol Kidu (Carol Kidu) za rad na unapređenju ljudskih prava (prva državljanka Papue Nove Gvineje koja je dobila ovaj orden)\n* japanski manga umetnik Rijoko Ikeda za popularnu mangu "Lady Oscar" u kojoj se radnja dešava tokom Francuske revolucije\n* Veteran Drugog svetskog rata Settimeo Tiberio za hrabrost tokom Dana D\n* CNN stariji dopisnik Džim Biterman (Jim Bittermann) za svoj novinarski rad tokom skoro 30 godina koliko živi u Parizu\n* Veran Matić, srpski novinar i glavni i odgovorni urednik B92 "za borbu za nezavisnost i slobodu medija"\n* Ružica Đinđić, humanitarni aktivista i udovica pokojnog premijera Zorana Đinđića "za njen aktivni rad u fondaciji koju vodi"\n[uredi] Neki od ranijih dobitnika\nKraljica Elizabeta II, Princ Filip i pokojni Lord Mauntbaten, Ser Lorens Olivije – glumac, Kralj Portugala i Brazila Dom Žoao VI, švedski Kralj Karl XVI,\nJOSIP BROZ TITO (Veliki krst) 1956. godine,\nAkira Kurosava, Peter Međeši (mađarski premijer – 2000. god.), Kvisi Džouns (Quincy Jones – crni američki producent i muzičar), Tomas Hendrik Ilves (predsednik Estonije), Valentino (italijanski modni dizajner),\nVladimir Putin – tadašnji Predsednik Rusije – 2006. god.,\nHarold Pinter (britanski dramski pisac), Klint Istvud, Dejvid Linč, Amitabh Bachchan (glumac i bolivudska zvezda), Šimon Peres, Stiven Spilberg, Selin Dion (Céline Dion – kanadska pevačica), Ingrid Betankur (Íngrid Betancourt – kolumbijsko-francuska političarka, spašena posle 6 godina zatočeništva kod FARC-a u Kolumbiji), Đorđo Armani (Giorgio Armani), Dejvid Petreus (David Petraeus – komandant američkih snaga u Iraku), Robert Parker (istaknuti američki kritičar vina), Ričard Dženret (Richard Jenrette – američki investicioni bankar)... itd.\np.s.dobijali su je i nasi ljud...zato sam je stavio!\n(21.3 KB, 180x273)\nPoruka #15 09. Okt 2009, 09:26:46\nKrst Domovinske armije (polj. Krzyż Armii Krajowej) je poljsko vojno odlikovanje. Ono je u početku bilo spomen-oznaka koju je 1. avgusta 1966. godine uveo general Tadeuš Bor-Komorovski (Tadeusz Bór-Komorowski) kao uspomenu na podvig vojnika poljskog podzemlja od 1939. do 1945. godine. Dodeljivan je vojnicima Domovinske armije (Armia Krajowa) kao i članovima udruženja koja su joj predhodila (Služba pobedi Poljske - Służba Zwycięstwu Polski i Savez oružane borbe - Związek Walki Zbrojnej).\nPrvim Krstom Domovinske armije je posmrtno odlikovan general Stevan Rivjecki (Stefan Rowecki).\nKrst Domovinske armije se dodeljivao iz Londona jer nije bio prihvaćen u sistem poljskih dolikovanja sve do 1992. godine kada je postao vojno odlikovanje Republike Poljske koje dodeljuje predsednik Republike Poljske. Prestanak dodeljivanja ovoga odlikovanja je proglašen 8. maja 1999. godine.\nKrst Domovinske armije se u poretku poljskih odlikovanja nosi posle aktuelnih državnih odlikovanja\nSa prednje strane odlikovanja se nalazi Kotvica (sidro) - simbol poljske Domovinske armije, dok se na poleđini ordena nalazi natpis ARMIA KRAJOWA (Domovinska armija) između godina 1939. i 1945.\n(25.63 KB, 250x316)\nPoruka #16 09. Okt 2009, 09:27:25\nMedalja Petra Mrkonjića je ustanovljena 1993. godine sistemom odlikovanja Republike Srpske definisanim Ustavom Republike Srpske u kome se kaže: "medalje su javno državno priznanje Republike Srpske koje se dodjeljuju licima ili kolektivima za jednokratne izuzetne zasluge i djela, koja su po svojoj prirodi neponovljiva i jedinstvena, odnosno za dobro obavljenu dužnost ili službu ili za učestvovanje u određenom događaju."\nMedalja Petra Mrkonjića je vojno odlikovanje koje ima jednu klasu. Dodjeljuje se jedinicama oružanih snaga Republike Srpske za vrijeme značajnih podviga u borbi. Samo u izuzetnim slučajevima, na predlog jedinice se može dodijeliti i stariješini pod čijom komandom je izvojevan podvig.\nNatpis na medalji glasi: "Petar Mrkonjić svojim junacima, Republika Srpska".\nDobila je ime po kralju Petru I Karađorđeviću, kome je tokom bune u Nevesinju 1875. godine, u kojoj je učestvovao, bio pseudonim Petar Mrkonjić. Ta buna je više poznata pod imenom Nevesinjska puška.\n(18.94 KB, 250x358)\nPoruka #17 09. Okt 2009, 09:28:10\nMedalja za Varšavu (polj. Medal za Warszawę) je poljsko vojno odlikovanje.\nMedalja za Varšavu je ustanovljena dekretom Saveta Ministara (Rada Ministrów) od 21. novembra 1945 godine koji glasi:\nVikicitati „u spomen sećanja na herojsku istoriju Varšave u ratu sa hitlerovskim okupatorim, istoriju vojnika koji je branio Prestonicu u septembru 1939. godine, borio se gordo za vreme okupacije i požrtvovano ginuo i tragičnom ustanku, a takođe i u spomen sećanja na pobedničko oslobođenje Varšave od Obnovljene poljske vojske u savezu sa Crvenom armijom i sa ciljem da se nagrade učesnici u borbama za Prestonicu.“\nVikicitati „w celu upamiętnienia bohaterskiej historii Warszawy w wojnie z hitlerowskim najeźdźcą, historii żołnierza, który bronił Stolicy we wrześniu 1939 roku, walczył nieugięcie w okresie okupacji i ginął ofiarnie w tragicznym powstaniu, a także celem upamiętnienia zwycięskiego wyzwolenia Warszawy przez Odrodzone Wojsko Polskie w sojuszu z Armią Czerwoną oraz celem nagrodzenia uczestników tych walk o Stolicę.“\nDobijanje medalje [uredi]\nMedalja je dodeljivana ljudima koji su učestvovali u odbrani Varšave 1939. godine, učesnicima u borbama poljskog pokreta otpora od 1939. do 1945. godine, učesnicima Varšavskog ustanka i vojnicima koji su imali udela u oslobođenju Varšave u januaru 1945. godine. Medalju je davao Ministar narodne odbrane (Minister Obrony Narodowej) u ime Državne narodne skupštine (Krajowa Rada Narodowa).\nU skladu sa dekretom Ministar narodne odbrane je sazivao komisiju koja je utvrđivala pravo na medalju. Godine 1946. ministar je preneo pravo na odlikovanje vođama vojnih okruga, komandirima 1., 2., 3., 4. i 6. pešadijske divizije, komandiru 1. Varšavske konjičke divizije kao i glavnom uredu Saeza vojnika za slobodu i demokatiju (Związek Bojowników o Wolność i Demokrację).\nMedalja je potom prihvaćen u poljskom sistemu odlikovanja uredbom od 17. februara 1960. godine. Od 1958. godine pravo na dodeljivanje medalje je dobila Državna skupština (Rada Państwa), a posle 1989. godine Predsednik Republike Poljske.\nDo 1984. godine Medaljom za Varšavu je odlikovano oko 135.000 ljudi. Uredbom od 16. oktobra 1992. godine proglašen je završetak odlikovanja ovom medaljom 8. maja 1999. godine.\nOpis medalje [uredi]\nPlatno na kome se nalazi medalja\nMedalja za Varšavu je prema dekretu bila krug prečnika 33 mm, svetlo bronzane boje. Na prednjoj strani medalje se u sredini nalazila slika Varšavske sirene sa štitom i mačem (sa grba Varšave), a u donjem delu su se nalazila tri urezana talasa. Sirena je okružena prstenom, na kome se u donjem delu nalazi natpis Za varšavu (ZA WARSZAWĘ), a u gornjem delu su se nalazile godine: 1939 – 1945, među kojima se nalazi sirenin mač. Pozadina medalje je bila glatka bez slika i natpisa. Godine 1946. medalja je promenjena, pa je već 1947. godine dodeljivana izmenjena medalja. Nova verzija se razlikovala po tome što više nije bilo urezanih talasa na prednjoj strani već su oni bili samo iscrtani, a na pozadini se nalazio natpis u 4 odeljka razdvojena vodoravnim linijama: RP / OBROŃCOM / BOJOWNIKOM / OSWOBODZICIELOM (Republika Poljska/ Braniocima/ Ratnicima/ Oslobodiocima), a ispod njega dva hrastova lista. Oznaku su projektovali Stanislav Loza (Stanisław Łoza) i Stanislav Gepner (Stanisław Gepner).\nMedaljaza Varšavu je u redu poljskih odlikovanja nošen posle Bronzanog Medalje "Zaslužnih na polju hvale" (Medal "Zasłużonym na Polu Chwały"), potom dodatno posle Medalje tridesetogodišnjice narodne Poljske (Medal 30-lecia Polski Ludowej).\n(17.8 KB, 250x280)\nPoruka #18 09. Okt 2009, 09:31:39\nOrden Njegoša je ustanovljen 1993. godine sistemom odlikovanja Republike Srpske definisanim Ustavom Republike Srpske u kome se kaže: "ordeni su javno državno priznanje Republike Srpske koje se dodjeljuje licima ili instituciji za izuzetne zasluge prema državi."\nOrden Njegoša ima tri reda. Njime se odlikuju pojedinci, preduzeća, ustanove i druge organizacije za izvanredne radne podvige i zasluge u privredi, nauci i kulturi te duhovnom razvitku i opštem napretku Republike Srpske.\n* Ukazom predsednika Republike Srpske od 9. januara 1994. godine list "Glas srpski" odlikovan je Ordenom Njegoša prvog reda.\n* Za posebne zasluge i doprinos za Republiku Srpsku, a povodom krsne Slave MUP-a, Svetog Arhangela Mihaila, Predsednik Republike Srpske Dragan Čavić je 20. 11. 2003. godine posmrtno odlikovao Ordenom Njegoša prvog reda Željka Markovića, načelnika Centra javne bezbjednosti Srpsko Sarajevo.\n* Predsednik Republike Srpske Dragan Čavić odlikovao je Gimanziju u Banjoj Luci Ordenom Njegoša prvog reda, povodom stote generacije maturanata. Ovo priznanje primio je najbolji učenik stote generacije Miljan Petković.\n* Bivši predsednik Skupštine grada Srpsko Sarajevo, bivši gradonačelnik Srpskog Sarajeva, jedan od najistaknutijih ljudi u SDS-u, Predrag Lasica posmrtno je odlikovan 25. juna 2005. godine od predsednika Republike Srpske Dragana Čavića Ordenom Njegoša drugog reda. Na predlog mitropolita Dabrobosanskog gospodina Nikolaja, Sinod Srpske pravoslavne crkve odlikovao je Predraga Lasicu Ordenom Svetog Save drugog reda.\n* Predsednik Republike Srpske Mirko Šarović odlikovao je 13. 05. 2002. godine JODP za telekomunikacije Republike Srpske Ordenom Njegoša I reda za sveukupni razvoj Republike Srpske.\n* Srpsko pjevačko društvo "Jedinstvo", Banja Luka, 1996. godine je odlikovao Predsednik Republike Srpske Ordenom Njegoša trećeg reda.\n* Kolo srpskih sestara, Banja Luka, je odlikovao Predsednik Republike Srpske Ordenom Njegoša trećeg reda.\n* Ordenom Njegoša prvog reda 2001. godine odlikovano je KUD Veselin Masleša, Banja Luka.\n* Ministar nauke i kulture Republike Srpske Mitar Novaković u prisustvu predsednika Narodne skupštine i Vlade Republike Srpske, Dragana Kalinića i Mladena Ivanića, uručio je 12. 09. 2002. godine šefu Kancelarije francuske ambasade u Banjoj Luci Ivu Manvilu Orden Njegoša trećeg reda. Manvil je prvi strani državljalin odlikovan ordenom Republike Srpske. Orden mu je dodijeljen za uspješnu višegodišnju diplomatsku misiju i unapređenje kulturne saradnje Republike Srpske i Francuske.\n* Orden Njegoša drugog stepena Republike Srpske, odlikovanje kao najboljem naučniku Rusije u 1993. godini dobila je Jelena Jurjevna Guskova, doktor istorijskih nauka iz Moskve.\n* Akademik prof. dr. Rajko N. Kuzmanović, generalni sekretar Univerziteta u Banjoj Luci, predsednik Ustavnog suda Republike Srpske, redovni član Akademije nauka i umjetnosti Republike Srpske i njen predsednik je nosilac ordena Njegoša drugog reda.\n* Za uspješan rad Duhovna Akedemija Svetog Vasilija Ostroškog i Bogoslovija Svetog Petra Sarajevskog u Srbinju je odlikovana državnim odličjem, Orden Njegoša, 2001. godine od predsednika Republike Srpske i Gramatom mitropolita Dabrobosanskog Nikolaja.\n* Preduzeće "Srpske šume" je odlukom predsednika Republike Srpske Dragana Čavića nosilac Ordena Njegoša prvog reda.\n* Peter Handke, austrijski književnik, odlukom predsednika Srpske Rajka Kuzmanovića, 4. jula 2008. godine, povodom Vidovdana, odlikovan je Ordenom Njegoša I reda za priznati rad i zasluge za kulturni i duhovni razvitak kao i za posebne zasluge na polju javne djelatnosti kojima se doprinosi opštem napretku Republike Srpske.\n(46.3 KB, 221x340)\n(33.9 KB, 221x340)\n(33.21 KB, 221x340)\nPoruka #19 09. Okt 2009, 09:31:58\nMedalja zasluga za narod je ustanovljena 1993. godine sistemom odlikovanja Republike Srpske definisanim Ustavom Republike Srpske u kome se kaže: "medalje su javno državno priznanje Republike Srpske koje se dodjeljuju licima ili kolektivima za jednokratne izuzetne zasluge i djela, koja su po svojoj prirodi neponovljiva i jedinstvena, odnosno za dobro obavljenu dužnost ili službu ili za učestvovanje u određenom događaju."\nMedalja zasluga za narod ima jednu klasu i dodjeljuje se za zasluge stečene u borbi protiv neprijatelja, za oslobađanje zemlje te za doprinos u izgradnji i razvitku Republike Srpske. Njome se u miru odlikuju pojedinci, ustanove i druge organizacije za doprinos u razvitku i napretku Republike Srpske.\nNatpis na medalji glasi: "Za krst časni i slobodu zlatnu, Republika Srpska".\n[uredi] Ova medalja je dodjeljena (posljednjih godina)\n* Za posebne zasluge i doprinos za Republiku Srpsku, a povodom krsne Slave MUP-a, Svetog Arhangela Mihaila 20. 11. 2003. godine, Predsednik Republike je odlikovao Medaljom zasluga za narod Jedinice za podršku Centra javne bezbjednosti Banja Luka i Srpsko Sarajevo.\n* Ovu medalju je dobio(posmtrno) Nedeljko Nagraisalović (Javorani), vojnik Vojske Republike Srpske.Koji je dobitnik i medalje za vojne zasluge.\n* Ovu medalju je dobio psmrtno Mirko Dabić nišandžija na tenku T-55 u 16.MTB 1.KK,koji je poginuo prilikom akcije oslobađanja Srpskog Broda.\nOznake: oglasi okilj ogrlici mirko luka kosta milosa srpske istorije spomenica\ngrahovac verzija elizabeta search general dobio augustincic nob-a vojska pavle\nCopyright © 2002- "Burek.com", all rights reserved. Performance: 0.138 sec za 16 q. Powered by: SMF. © 2005, Simple Machines LLC.


Newsletter br. 34 – Sistem ranog upozoravanja\nBudući da ocene i preporuke komesara Hammarberga kao visokog predstavnika Saveta Evrope imaju velik značaj ne samo u kontekstu monitoringa ispunjavanja obaveza koje je Srbija (tada u sastavu državne zajednice sa Crnom Gorom) preuzela prijemom u članstvo Saveta Evrope 2003. godine, već i u vezi sa stavom prema vrednostima koje sa sobom nosi deklarisana želja za pristupanje Evropskoj uniji, u ovom broju biltena EWS prenosimo delove Izveštaja koji se neposredno tiču stanja na području civilnog društva, ljudskih prava, diskriminacije i medija.\nOvakav izbor, međutim, ne znači da su manje važni oni delovi Izveštaja koji se odnose na ustrojstvo i funkcionisanje državnih i drugih mehanizama za ubrzavanje hoda ka stvaranju otvorenog demokratskog društva u skladu sa opšteprihvaćenim međunarodnim standardima.\nII. Strukturalna zaštita ljudskih prava\n2.5. Civilno društvo, NVO i branioci/teljke ljudskih prava\n29. U Srbiji postoji dinamična i aktivna zajednica civilnog društva sa velikim brojem registrovanih NVO koje su izrasle iz antiratnog pokreta 1990tih. Mnogi se, međutim, žale da Vlada u njima ne vidi partnere, nego agitatore ili ekstremiste. U odredbama Ustava generalno se poštuju prava i odgovornosti koje garantuje Deklaracija UN o braniocima/teljkama ljudskih prava (UN Declaration on Human Rights Defenders). Pravni okvir kojim se reguliše sloboda udruživanja je zastareo. Nacrt zakona o udruženjima, prihvaćen od strane Vlade 17. jula 2008. godine, povučen je iz dalje parlamentarne procedure 17. decembra 2008. U toku su pripreme za nov nacrt.\n30. Usvajanje Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja je dovelo do uspostavljanja kancelarije Poverenika za slobodni pristup informacijama i na taj način obezbedilo okvir za olakšan pristup NVO i braniocima/teljkama ljudskih prava. Međutim, u praksi se preporuke i odluke Poverenika – naročito u slučajevima od najveće važnosti za javni interes – često ne uvažavaju, a kooperativnost nekih državnih institucija bila je više nego ograničena. Ne postoji mehanizam za sprovođenje njegovih odluka ili kažnjavanje kršenja tog zakona od strane Vladinih tela.\n31. Zabeleženo je više ozbiljnih slučajeva diskreditacije nevladinih organizacija u medijima. Žestoki napadi na nekoliko branitelja/ki ljudskih prava i organizacija kao što su Helsinški odbor, JUKOM i Fond za humanitarno pravo, postali su posebno upadljivi nakon jednostranog proglašenja nezavisnosti Kosova u februaru 2008. i objavljivanja Godišnjeg izveštaja Helsinškog odbora u oktobru 2008. godine. Lični podaci – uključujući privatnu adresu jedne od braniteljki ljudskih prava – objavljeni su u medijima zajedno sa vulgarnim komentarima. Ćutanjem vlasti pred ovakvim napadima u medijima, kao i odsustvom akcije tužilaštva i organa nadležih za sprovođenje zakona, otvara se opasan prostor za takve napade.\n32. Nekoliko značajnih međunarodnih nevladinih organizacija uputilo je vodećim predstavnicima vlasti u Srbiji pismo u kojem se osuđuju učestali akti zastrašivanja branilaca/teljki ljudskih prava. Nije došlo ni do napretka u istragama o ubistvima novinara, do kojih je u nekim slučajevima došlo još 1990tih godina. Zastrašivanje i napadi na izvestan broj novinara se nastavljaju i obuhvataju fizičke pretnje i pokušaje atentata.\n33. Komesar izražava zabrinutost zbog neprijateljskog stava prema braniocima/teljkama ljudskih prava, koji se bave pravima i temama kao što su LBGT osobe i onima koji se bave pitanjima tranzicione pravde i ratnih zločina. Inicijativa mladih za ljudska prava je izvestila o 119 konkretnih slučajeva političkog nasilja tokom perioda između oktobra 2006. i aprila 2007. godine, među kojima je bilo 20 napada na novinare i 14 na aktiviste/kinje NVO i njihovo vlasništvo. Utisak je da se vlasti blagonaklono odnose prema nekim NVO koje se doživljavaju kao „prijateljski nastrojene“ prema Vladi ili državi.\n34. Komesar od vlasti zahteva da sa najvišeg vrha političke vlasti bez odlaganja emituje jasnu poruku kojom se osuđuju svi oblici napada ili pretnji protiv branilaca/teljki ljudskih prava, kad god do njih dođe. On, dalje, Vladi Srbije preporučuje da braniocima/teljkama ljudskih prava kojima se preti napadima obezbedi zaštita. Na planu sprečavanja govora mržnje i aktivnosti ekstremističkih organizacija potrebno je učiniti više. Štaviše, Komesar od vlasti zahteva da obezbede da se odredbe Krivičnog zakonika, koje se odnose na zločin iz mržnje, primenjuju u postupku krivičnog gonjenja, kao i da kazne budu adekvatne. Govor mržnje koji dolazi od političara je neprihvatljiv u funkcionišućoj demokratiji, a reakcija Vlade treba da bude oštra i promptna.\n35. Komesar preporučuje Vladi da u procesu izrade strategija i odlučivanju u većoj meri koristi doprinos organizacija za zaštitu ljudskih prava. Najbolji način da se to postigne mogao bi se sastojati u uspostavljanju mreže za saradnju sa nevladinim sektorom, kako bi se omogućila sistematska razmena mišljenja i stavova, pri čemu bi trebalo koristiti novouspostavljeno Ministarstvo za ljudska i manjinska prava. U Srbiji bi takođe trebalo da se što pre usvoje zakoni o udruženjima građana i nevladinim organizacijama, koji bi bili usaglašeni sa evropskim standardima na području neprofitnih organizacija.\n6.1. Zakonski okvir\n105. Član 21 Ustava propisuje opštu zabranu diskriminacije, dok članovi 50 i 76 zabranjuju diskriminaciju u specifičnim slučajevima kao, na primer, u odnosu na aktivnosti medija i u okviru zaštite manjina. Ipak, mnogi od Komesarovih sagovornika tokom njegove posete su podvukli značaj donošenja opšteg i obuhvatnog anti-diskriminacijskog zakona.\n106. Trenutno su pred Parlamentom dva nacrta anti-diskriminacijskih zakona. Prvi, kojeg su sačinili domaći eksperti i NVO, a Parlamentu podnela jedna politička stranka, nikada nije bio predmet rasprave u Parlamentu ili široj javnosti. Drugi nacrt je pripremilo Ministarstvo za rad i socijalnu politiku. Ministarstvo tvrdi da taj nacrt obezbeđuje jasnu definiciju direktne i posredne diskriminacije, kao i drugih oblike diskriminacije. Taj nacrt nabraja specifične oblike diskriminacije, između ostalih i diskriminaciju na radnom mestu, diskriminaciju pri pružanju javnih usluga, kao i diskriminaciju na rodnoj osnovi. Nacrtom se predviđa i uspostavljanje institucije Poverenika/ce za zaštitu ravnopravnosti i nabrajaju njegove/ne specifične nadležnosti.\n107. Nacrt koji je sačinilo Ministarstvo za rad i socijalnu politiku podnet je na ocenu Venecijanskoj komisiji Saveta Evrope. Komisija je ukazala na nedovoljnu jasnost u definisanju direktne i indirektne diskriminacije. NVO i nezavisni eksperti su nacrt Ministarstva kritikovali zbog njegove usredsređenosti na mehanizam monitoringa. Komesar od vlasti u Srbiji zahteva da odmah donesu sveobuhvatan anti-diskriminacijski zakon, predlažući im da se razmotri mogućnost da se suštinski elementi oba nacrta koja se nalaze pred Parlamentom spoje u jedan tekst koji bi se usvojio bez odlaganja.\nVII. Prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih i transrodnih osoba (LGBT)\n108. LGBT osobe u Srbiji i dalje predstavljaju žrtve diskriminacije, predrasuda i netolerancije. Njihova stradanja se najvećma kriju od javnosti, a njihovo pominjanje u javnom diskursu je često negativno intonirano. Mnoge od osoba koje se – negativno od sopstvene seksualne orijentacije ili rodnog identiteta – u javnosti zalažu za prava LGBT osoba, i same postaju žrtve postupaka koji ostaju nekažnjeni.\n109. Komesar je svestan teških stradanja transrodnih osoba u Srbiji, koja su dovela do toga da one kao ranjiva grupa postanu posebno prepoznatljive žrtve.\n110. Istopolne zajednice su u Srbiji dekriminalizovane 1994. godine. Starosna granica za svojevoljno stupanje u odnose je četrnaest godina kako za heteroseksuaalne, tako i za homoseksualne osobe. Ustav Srbije brak definiše kao zajednicu muškarca i žene.\n111. Gej/strejt alijansa i Centar za slobodne izbore i demokratiju (CeSID) su početkom 2008. godine sproveli istraživanje o percepciji homoseksualnosti i odnosu prema LGBT osobama. To istraživanje svedoči o dalekosežno negativnoj percepciji LGBT osoba, sa 70% ispitanika koji homoseksualnost smatraju bolešću, dok samo 7% “parade ponosa” prihvataju kao legitiman oblik zahteva da se LGBT osobama obezbede jednaka prava. Začuđuje da samo 38% ispitanika zastupa stav da su homoseksualci “ljudska bića kao i mi”. Ovo istraživanje potvrđuje saznanja do kojih je Komesar došao u razgovorima tokom svog boravka u Beogradu. Komesar ocenjuje da se u Srbiji shvatanje prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih i transrodnih osoba još uvek nalazi u početnom stadijumu, dok nesmetana, bezbedna i otvorena rasprava o tim pitanjima još uvek predstavlja tabu.\n112. Zakoni o radu, radiodifuziji, visokom obrazovanju i javnom informisanju zabranjuju diskriminaciju po osnovu seksuaalne orijentacije. Nacrt Zakona protiv diskriminacije, koji priprema Ministarstvo za rad i socijalnu politiku, svima jamči slobodu izražavanja rodnog identiteta i seksuaalne orijentacije, zabranjujući diskriminaciju zasnovanu na rodnom identitetu i seksualnoj orijentaciji. Pisci ovog Zakona iznose da se ta prava odnose i na slučajeve transseksualnosti.\n113. Diskriminatorski komentari i napisi u medijima i izjavama političara uglavnom ostaju nekažnjeni, pošto u Krivičnom zakoniku Srbije nema odredbi o zabrani govora mržnje. Komesar podseća na Preporuku Ministarskog saveta br. (97)20, kojom se sve vlade pozivaju da uspostave solidan zakonski okvir koji se sastoji od odredaba građanskog, krivičnog i upravnog prava koje će se odnositi na govor mržnje i administrativnim i sudskim vlastima omogućiti da u svakom pojedinačnom slučaju obezbede sklad između slobode izražavanja i poštovanja ljudskog dostojanstva, kao i zaštitu ugleda i prava drugih.\n114. Izvestan broj posvećenih nevladinih organizacija i branilaca/teljki ljudskih prava nastavljaju da se zalažu za prava LGBT populacije i senzibiliziraju širu zajednicu. Te NVO i branioci/teljke ljudskih prava se povremeno izlažu ranjivosti, pa je i Komesar obavešten o brojnim slučajevima nasilnih napada i pretnji, uključujući i verbalne i psihološke napade na te osobe.\n115. Edukacija usmerena ka senzibiliziranju predstavlja preduslov za promenu stavova. Podizanje nivoa svesti u odnosu na LGBT osobe, dovođenje homofobije i transfobije u pitanje, zalaganje za dominaciju ravnopravnosti za sve osobe, unapređivanje edukacije na planu seksualnog zdravlja i inkluzija mladih predstavljaju ključne elemente strategije za slamanje postojane stigme protiv LGBT osoba. Produžena edukacija i obuka drugih predstavnika vlasti, uključujući organe sprovođenja zakona, sudsko i medicinsko osoblje, treba da bude u središtu akcija vlasti.\n116. Komesar pozdravlja nedavnu odluku Ministarstva kulture da se dodele sredstva internet stranici sa online vestima, posvećenoj LGBT populaciji u zemlji i srpskoj dijaspori, čime se pojačava vidljivost LGBT i borba protiv homofobije u društvu.\nXIV. Sloboda medija i pristup informacijama\n202. Ustav Srbije obezbeđuje pravo na slobodu izražavanja (član 46), slobodu medija (član 50) i pravo na pristup informacijama (član 51), u skladu sa međunarodnim standardima.\n203. Mediji u Srbiji su raznovrsni i razumno aktivni. Mnogi pojedinačni mediji i novinari podržavaju demokratski proces time što društvo obaveštavaju na nepristrasan, činjenički zasnovan i konstruktivan način. Nezavisno od toga, stanje u medijima na širem planu često podriva politizacija, padovi nivoa profesionalizma i nedostatak mehanizama nadzora. Pojedina glasila se redovno koriste u političke svrhe ili upuštaju u nedostojno komentarisanje pojedinih grupa, posebno LGBT osoba, Roma i branilaca/teljki ljudskih prava. Ovakvi mediji ne samo da podrivaju ugled profesije, već štetno deluju na tretman demokratskih vrednosti i ljudskih prava. Novinari/ke koji se rukovode odgovornošću u obavljanju posla, naročito ako se angažovano bave pojedinim temama, žrtve su zlostavljanja, pretnji i, čak, fizičkih napada.\n204. Istraživačko novinarstvo suočava se i sa problemom koji se tiče se dostupnosti javnih informacija ili informacija od javnog značaja. Novinarima/kama i drugima koji/e traže takve informacije pristup se redovno odbija, iako je to pravo zajamčeno Ustavom. Poverenik za pristup informacijama od javnog značaja, g. Rodoljub Šabić, je u stanju da žalbe pojedinaca kojima su takvi zahtevi odbijeni prihvati i po njima postupi.\n205. Komesar za ljudska prava je veoma ohrabren proaktivnim prisustvom g. Šabića svom mandatu, što je, na žalost, često nailazilo na sporu ili nikakvu reakciju vlasti. Komesar poziva vlasti da obezbede dostupnost javnih informacija, kao i da se Povereniku za pristup informacijama od javnog značaja pruži puna kadrovska i materijalna podrška.\n206. U vreme Komesarove posete, u Srbiji nije postojao zakon o zaštiti ličnih podataka, dok su izražene mnoge rezerve u vezi nacrta tog zakona koji je očekivao proceduru u Parlamentu. G. Šabić je pretio ostavkom u slučaju da taj nacrt bude usvojen, pošto su neke njegove odredbe bile suprotne ovlašćenjima iz njegovog delokruga.\n207. Brojne međunarodne monitoring misije – uključujući misije Parlamentarne skupštine Saveta Evrope i misiju Savetodavnog komiteta o Okvirnoj konvenciji za zaštitu nacionalnih manjina – su netransparentnost vlasništva nad nekim medijima prepoznali kao još jedno od problematičnih pitanja. Javnost ima pravo na punu informaciju o tome koji pojedinci ili političke snage stoje iza svakog medija i njihovog izveštavanja. Proces privatizacije medija nije praćen potrebnim stepenom transparentnosti, što je u nekim slučajevima dovelo do nejasnih vlasničkih odnosa.\n208. Komesar je veoma zabrinut zbog ustaljenih pojava nedostojnog izveštavanja i govora mržnje u medijima, u šta se i lično uverio tokom svog boravka u Srbiji. Takvi napisi o pojedinim ličnostima, braniocima/teljkama ljudskih prava, grupama i organizacijama ne treba tolerisati, niti se pod bilo kojim okolnostima može opravdati.\n209. U Srbiji još ne postoji nezavisan Medijski savet koji bi primao žalbe na gore opisani način izveštavanja u medijima. Komesar zahteva od vlasti da uspostave nezavisan Medijski savet koji bi prava građana štitio od takvog izveštavanja.\n210. U vezi sa tim je i nepostojanje obavezujućeg etičkog kodeksa za novinarske asocijacije. Komesar je obavešten da je nekoliko godina postojao etički kodeks koji, međutim, nije bio obavezujući i redovno je kršen. Postoje dve novinarske asocijacije koje okupljaju 3.000 odnosno 8.000 članova/ica. Međutim, odnosi i saradnja među njima su na minimumu. Konstatovana je neophodnost da se otklone nedostaci u sistemu samoregulacije, kako bi se zaštitili etički i pravni standardi.\n211. U Srbiji se zapaža akutna potreba edukacije i obuke u profesionalnom razvoju novinara/ki. Dok su u novinarskim redovima mnoge visoko kvalifikovane ličnosti, kod mnogih drugih je upadljivo odsustvo svesti o ključnim principima novinarske profesije.\nNa kraju opsežnog teksta Izveštaja, u 34 tačke se navode preporuke mera koje bi nadležni organi zakonodavne, izvršne i sudske vlasti trebalo da preduzmu kako bi se stanje na području ljudskih, manjinskih i drugih prava i sloboda, kao i ustrojstvo i funkcionisanje institucija na tom području približilo evropskim i opšteprihvaćenim međunarodnim standardima. U ovom pregledu navode se preporuke koje se odnose na oblasti koje su predmet ovih izvoda iz Izveštaja Komesara.\nShodno članu 3, st. b, c i e, kao i čl. 8 Rezolucije (99) 50 Saveta ministara, Komesar preporučuje vlastima Srbije:\n1. Da razmotre izradu sveobuhvatnog nacionalnog akcionog plana na području ljudskih prava, koji bi obuhvatio sve postojeće strategije i akcione planove i obezbedio uključenje civilnog društva.\nCivilno društvo, NVO i branioci/teljke ljudskih prava\n3. Istražiti i goniti sve slučajeve govora mržnje i drugih oblika verbalnih i fizičkih napada na branioce/teljke ljudskih prava, uključujući novinare, i sa pozicije najvišeg političkog autoriteta poslati jasne poruke kojima se takvi akti osuđuju.\n14. Što je pre moguće usvojiti opšti anti-diskriminacijski zakon.\n15. Usvojiti nacrt Nacionalnog akcionog plana za osposobljavanje žena i unapređivanje rodne ravnopravnosti (2007-2010) i obezbediti dovoljno sredstava za rad Saveta za rodnu ravnopravnost.\n16. Sprovesti Strategiju mentalnog zdravlja i obezbediti monitoring njenog sprovođenja.\n17. Unaprediti mrežu za socijalno staranje na nivou zajednice, kako bi se na širem planu došlo do deinstitucionalizacije.\n18. Primeniti zaključne napomene u vezi stanja u Srbiji, koje je 11. juna 2007. godine usvojio Komitet UN za eliminaciju diskriminacije žena.\n19. Formulisati i usvojiti sveobuhvatan Zakon o deci, do čega treba da dođe nakon konsultacija sa nevladinim organizacijama i partnerima u međunaronoj zajednici.\n20. Obezbediti punu primenu Opšteg protokola o zaštiti dece od zlostavljanja i zanemarivanja.\nSloboda medija i pristup informacijama\n28. Ustanoviti nezavisan Medijski savet, kako bi se prava građana štitila u odnosu na izveštavanje u medijima.\n29. U saradnji sa međunarodnim i nevladinim organizacijama razviti i unapređivati profesionalne standarde i tehnike izveštavanja u novinarstvu. Podsticati kolektivne analize postojećih kodeksa etike u medijima, kako bi se izradile revidirane verzije.\n30. Obezbediti punu transparentnost vlasništva i finansiranja medija.\n31. Ostvarivati punu saradnju sa Poverenikom za pristup informacijama od javnog značaja i podržati tu instituciju dovoljnim ljudskim i materijalnim resursima.\nIzveštaj komesara Hamarberga predstavlja još jednu potvrdu da Srbija ozbiljno zaostaje u odnosu na opšteprihvaćene kriterije i standarde poštovanja, zaštite i unapređivanja ljudskih i manjinskih prava. On takođe ukazuje da se stepen razvijenosti pravnog instrumentarijuma i institucionalne infrastrukture može smatrati ozbiljnom preprekom u realizaciji deklarativne spremnosti Srbije da se uključi u procese evropske integracije. Od posebnog značaja je jasan stav Komesara da doprinos civilnog društva tim procesima treba prepoznati, uvažiti i podsticati.


Loft, Coffe & Food Bar iz Novog Sada uživa status omiljenog mesta u gradu zahvaljujući konceptu usluge koji obuhvata: odličan proizvod, pažljivo osmišljenu ponudu, sjajnu lokaciju, prijatan i inovativan enterijer i mlade ljude na usluzi svim gostima.\nKlijent: Loft, Coffe & Food Bar\nMi bi dodali: i ozvučenje za kafiće vrhunskog kvaliteta.\nZapravo, u pitanju je nekoliko omiljenih mesta, jer se Loft može pronaći na nekoliko lokacija u Novom Sadu. Jedna od njih je najnoviji novosadski tržni centar Promenada.\nVeć pri ulasku u Loft Rooftop, kako je ime ovoj Loft lokaciji, enterijer „krade“ pažnju svakog gosta. Odmah zatim sledi prijatna, nenametljiva, a nedvosmisleno prisutna muzika.\nOzvučenje u Loft Rooftop\nOzvučenje u kafiću se sastoji od adekvatnog broja zvučnih kutija iz Media serije, tačnije modela RCF M601, kao i RCF DPS 604X četvorokanalnim pojačavačima. Izvor signala je računar koji je sa sistemom povezan preko Radial USB PRO zvučne kartice. Dodatak sistemu je i RCF S5012 pasivni subwoofer.\nIsporučena je i tehnika za ozvučenje letnje bašte, koja će biti instalirana nakon postavljanja pergole na otvorenom prostoru koji pripada lokalu. Za tu namenu isporučeni su zvučnici RCF MQ 80P - B sa IP 55 otpornošću na vremenske uslove što ga čini odgovarajućim izborom za spoljašnju instalaciju.\nIzazovi pri instalaciji\nKako to često ume da se desi u građevinarstvu, tako je i instalacija ozvučenja u Loft Rooftop-u podrazumevala kratak rok za završetak posla zbog otvaranja tržnog centra. Dobrom organizacijom i zalaganjem naših kolega na terenu, uspešno smo se „suočili“ i sa ovim izazovom.\nOzvučenje za Gastro Bar 57 iz Prokuplja


Blic Online | Bivšim zatočenicima Golog otoka Srbija nudi odštetu od 700 dinara po danu | Komentari\nSubota, 16. 06. 2012. 19:07\nKako bi skratilo dugu proceduru parničnih postupaka, Ministarstvo pravde osnovalo je komisiju koja će donositi rešenja o... »\nSubota, 16. 06. 2012. 19:14h\nDa li neko ima broj telefona ili adresu Udruznja? Hvala...\nSubota, 16. 06. 2012. 22:11h\n@Сања Жикина : pa nije srbija samo držala otok već i bivše sfrj\nSubota, 16. 06. 2012. 22:21h\n@Сања Жикина : Sanja probajte da izguglate nacicete sigurno Preporuka:\nSubota, 16. 06. 2012. 19:18h\ngde mi zivimo, oce neko trudnicama da placa po danu umesto sto dobijaju otkaz ili mladim bracnim parovima koji nemaju da se pomogne ili tako nesto, umesto toga delimo pare robijasima Preporuka:\nSubota, 16. 06. 2012. 21:25h\n@UDBA : Bolje da od tog novca opremite neki novi Goli otok sa bar 300.000 slamarica!\nNedelja, 17. 06. 2012. 03:47h\n@UDBA : A sto je neko drzavni neprijatelj ako je bio razlicitog misljenja od Tita i uostalom, koji sud ih je proglasio drzavnim neprijateljima i u kom procesu? Zar vecina Golootocana nisu bili ustvari Partizani koji su se borili za slobodu ? Pa Komunisti su po pravilu bili svi isti i svako je mogao da iznese misljenje, jel tako? Poenta je da ako je neko imao suprotno misljenje, zavrsio je ne u zatvoru nego na prinudnom radu. Pa Nemci nam to nisu radili.....nije uopste poenta u obestecenju, vecina njih ionako nije medju zivima. Preporuka:\nNedelja, 17. 06. 2012. 07:47h\n@UDBA : Po ovim pametnjakovicima trebalo je zemlju prepustiti Staljinu,uci pod njegovu gvozdenu zavesu i cekati pad Berlinskog zida da bi bili slobodni.Zahvaljujuci otporu Staljinu i slanjem na robiju njegovih pristalica mi smo decenijama ziveli u pristojnoj,da ne kazem demokratskoj ,jer takvih nema,drzavi.\nSubota, 16. 06. 2012. 23:33h\n@popeye-likes-big-cocks : pa jel smo ih mi slali tamo, pa da im placamo odstetu?!\nSubota, 16. 06. 2012. 19:51h\n@popeye : Zahvali Bogu što si mlađi pa si spasen i mogućnosti da iskusiš strahote komunističkih obaveštajnih službi ali i režima nad nesrećnicima koje nazivaš robijašima!\nSubota, 16. 06. 2012. 20:39h\n@Nemoj : Sve sto si rekao je tacno. I mom pradedi je oduzeto pravo glasa i celoj njegovoj porodici. Ali postavlja se pitanje, da li moja deca sad treba da rade i placaju porez koji ce ici na otplatu grehova koje je pocinio jos Tito????\nSubota, 16. 06. 2012. 21:22h\n@Pera : "Hrvatska je svoje građane koji su bili zatvoreni na Golom otoku obeštetila još početkom devedesetih godina prošlog veka, a Slovenija 1996. godine." Zasto to isto ne bi uradila i Srbija za svoje ljude? Jedino me brine sta sa onima koji vode poreklo iz CG? Preporuka:\n@Nemoj : deda mi je bio major udbe. i sta sad?\n@mita : Pa sad da se izvini a ti da se dobro postidis.\nNedelja, 17. 06. 2012. 20:00h\n@Nena : E svasta! Zasto ON? da se postidi???? Preporuka:\nNedelja, 17. 06. 2012. 01:58h\n@Nemoj : e sad smo iskusili kriminal ,glad bedu nezaposlenost,otimanja srpske državne teritorije,anarhiju i mogući bankrot,i totalno upropaštenu budućnost mladih naraštaja itd ,jer su došli na vlast oni koji bi bili kandidati za goli otok.\nSubota, 16. 06. 2012. 21:00h\n@popeye : To sto ste izgovorili je krajnje neznanje, nekultura i beozbzirnost. To nisu bili robijasi! Tu je bio i moj otac! Osim sto je on sam imao posledice tortura (rodjen 1928 u julu,izracunajte koliko godina je tada imao), imali smo i svi mi koji smo ziveli sa njim. Te poseldice traju do kraja zivota. Otac je umro sa njima (u svojoj 49.toj god), a mi smo nastavili da zivimo sa njima. Neko lakse, neko teze. Treba mi nadoknada za sve lekove koje sam kupila, ,za sve terapije koje sam prosla kroz dugi niz godina (privatne i drzavne) i opet necu doboti dovoljno. Cak i da se da novac "robijasima", ne sekirajte se, nece to biti mnogo novca, nema tih robijasa toliko da bi mogli da ostete trudnice i ostale.Pomrli su od muke, nepravde i bolesti, vecinom pre vremena. L.Golubovic\nNedelja, 17. 06. 2012. 15:11h\n@popeye : U normalnom svetu trudnice se racunaju u normalne gradjane, pa i one rade. Kako je samo srbija puna trudnica koje nisu sposobne da rade? Zasto bi ih ondaneko placao?\nSubota, 16. 06. 2012. 19:24h\novo je nevidjeno,to sve ide iz budzeta tj to su nase narodne pare nek im placaju tajkuni i politicari uostalom ko je kriv oduzmite imovinu jovi kapicic i njemu slicnim pa onda isplatite ljude ovo je sramota\nSubota, 16. 06. 2012. 20:45h\n@dragan : neka vrate imovinu otetu od srba iz srbije,a ne da smisljaju nova otimanja.\nSubota, 16. 06. 2012. 21:02h\n@kolubara : da vidiš sada kad krene trgovina obveznicama za goli otok......i berza samo da štekće.........nego jel imaju neke pare za nas robijaše što smo dirinčili po firmama u sfrj,a ovi to sve rasprodali lopovima,ko će to da plati i vrati\nSubota, 16. 06. 2012. 21:03h\n@dragan : Potpuno ste u pravu! Naime, ako neki naš zakon koji pokriva ovu materiju ne stipuliše da obeštećenje treba da plate oni koji su naudili nevinim, treba ga pod hitno promeniti u ovom smislu. Ovde ne mislim samo na Golootočke nevine žrtve, nego i na sve ostale u sličnim slučajevima. Ako se tako ne učini, izgledaće da su SADŠNJI građani Srbije krivci, odnosno da to predstavlja kolektivnu krivicu svih nas jer im MI DANAS nadoknađujemo odštetu, a ne INDIVIDUALNU kako i treba po pravu i pravednosti. Preporuka:\nSubota, 16. 06. 2012. 19:30h\nZao mi je sto moj deda nije bio na Golom Otoku,uzeo bi dobru kintu...\nSubota, 16. 06. 2012. 23:07h\n@Krcko-indijski-Orascic : ...razmisli malo,mozda ,da je tako ovo ne bi ni pisao...stidi se komentara.\nNedelja, 17. 06. 2012. 15:15h\n@Krcko-indijski-Orascic : Najbolje tebe sada da posaljemo, pa mozda zaradis neku nadoknadu za unucice ;)\nSubota, 16. 06. 2012. 19:37h\nu odnosu na mobilizacije 92/93.......super 700 din/dnevno,bio u kasarni trebali smo da izginemo i psihički nas ubeđivali da je to za dobro otadžbine,oružja i municije koliko hoćeš,ali hrane i goriva malo i hteli da mi daju neke milijarde dinara u vrednosti 2 nemačke marke,nisam hteo da uzmem......naredba.potpiši i uzmi.....ja popisao i bacio pare kao i vreme i stresove koje sam tamo proveo...te države više nema,koga da tužim za izgubljeno vreme ,zdravlje i živce,živčano sam oboleo i nesposoban,kažu opasan za okolinu?!\nSubota, 16. 06. 2012. 22:51h\n@goli-zivot : Bog te blagoslovio! A mobilizacija 92/93 uništi i ljude i bratstvo i prijateljstvo i Jugu, a najzad i Srbiju. Destruktivnost je loš savetnik. Preporuka:\nSubota, 16. 06. 2012. 19:39h\nMnogo je nevinih bilo na Golom otoku, a u onim turbulentnim vremenima je hapsen svako ko je bio i malo sumnjiv. Medjutim, zasto se neki ljudi sablaznjavaju nad tim da je logor uopste postojao? Zar je cudno sto su medju uhapsenima bili i oni koji su navijali za sovjetsku invaziju u vreme dok su ovi zveckali oruzjem na granici sa Madjarskom? Amerikanci i danas imaju Gvantanamo, a Goli otok je nastao samo par godina nakon najvece katastrofe u ljudskoj istoriji, kada su sirom Evrope postojali PRAVI logori smrti. Svako ko je neprave ostecen treba da dobije odgovarajucu odstetu, ali ne i svako ko je bio u logoru, jer je bilo i mnogo onih koji nisu bili nevini.\nSubota, 16. 06. 2012. 22:03h\n@rastpa : Apsolutno se slazem.Sada je Goli otok sinonim za nepravedno robijanje,a velika vecina njih je zasluzila odlazak tamo,jer je podrzavala Ruse i Staljina,neprijatelje vlasti.Oni koji su bili nevini,nece imati nikakve koristi od odstete.Vecina nije vise medju zivima,a oni koji jesu nece imati satisfakciju u novcu za sve ono sto su proziveli.\nNedelja, 17. 06. 2012. 07:35h\n@rastpa : Jedini ispravan komentar - samo nevinima treba dati odstetu (mnogo vise nego ovih 700 din). Ali ko je bio protiv drzave, pa sta reci...\nSta bi bilo kada bi i danas postojao,ko bi 'apsio,a ko sluzio?\nSubota, 16. 06. 2012. 20:41h\nSamo malo ZASTO Srbija da placa sama zatvorenicima Golog otoka, pa nije ih ona zatvarala, zatvarala ih je bivsa drzava a tu drzavu nije cinila samo Srbija. Uostalom taj "otok" nije ni na teritoriji Srbije...po meni Srbija je ovdje ucinila i VISE nego sto je trebala...\nSubota, 16. 06. 2012. 21:28h\n@Nikola : apsolutno si u pravu meni je zao ljudi ali ne vidim razlog zasto Srbija da otplacuje ta potrazivanja\nNedelja, 17. 06. 2012. 00:41h\n@Nikola : Pa lepo piše da su Hrvatska i Slovenija obeštetile SVOJE građane još pre dvadesetak godina, ne vidim zašto i Srbija ne bi to učinila svojim građanima koji su nevino bili zatočeni.\nNedelja, 17. 06. 2012. 09:46h\n@Nikola : Potpis. Realno, ti ljudi zasluzuju neku odstetu, ali nikoga vise nema da tu odstetu plati. Ovo sto se nudi jeste smesno, ali i to je mnogo za nas napaceni budzet. Ova zemlja ima previse aktuelnih problema da bi se ovoliko vremena i energije trosilo na resavanje prepirki izmedju cetnika, partizana, staljinista itd.\nSubota, 16. 06. 2012. 20:53h\n7€ je 800RSD a ne 700... Dobro je da nisu računali po ondašnjem kursu, za godinu dana zatvora dobili bi par stotina dinara.\nSubota, 16. 06. 2012. 20:58h\nMinistarstvo pravde je u ovom slučaju našlo način kako da se skrati postupak, odnosno da se isplate ti ljudi, a za druge, takođe oštećene građane nema načina?! Mislim, na primer, na slučaj kada nekoga udari auto na trotoaru, zna se ko je krivac, a oštećeni umre posle nekoliko godina - čekajući pravdu! Da ne nabrajam dalje...\nSubota, 16. 06. 2012. 21:21h\nsta srbija ima sa tim? ko sad uzima procenat? jadna zemljo\nSubota, 16. 06. 2012. 22:04h\nMoj otac je proveo 3 godine na Golom Otoku. Bez sudjenja, bez papira. Jos uvek je ziv i sada je starac od 83 godine. Da li neko moze da mi kaze kako da dodjem do spiska ljudi koji su bili tamo? Preporuka:\nSubota, 16. 06. 2012. 22:48h\nNeki od vas ih zovu nesrecnicima, neki robijasima, ne ulazim u to. Zatvor je prestao sa radom 1989 god. Mnogi od tih mudrijasa dolazi na vlast dragih nam republika i dolazi do nevidjenog prosperitita tokom naredne decenije. Nije ih Tito tamo drzo dzabe.\nSubota, 16. 06. 2012. 23:26h\nRadili ste kao robovi, pa drzava Srbija misli da tako i treba da vas plati. Sramota.\nNedelja, 17. 06. 2012. 00:01h\nja bih i sada slao na goli otok one koji se bune i zive bogatije i zdravije u starosti nego moj deda zemljoradnik.\nNedelja, 17. 06. 2012. 00:32h\nKaze covek - Goli otok trajao je za mene jos pola veka posle toga, jer mi je unistio karijeru. I nama mladima u Srbiji je isto kao na Golom otoku pa ne trazimo odstetu. A on sigurno pripada generaciji koja glasala za Milosevica, ratovala sirom SFRJ i uvela zemlju u izolaciju pa bi ja od njega trazio odstetu za moj unisten zivot. Pustite nas mlade da zivimo, ne otimajte nam pare starci.\nNedelja, 17. 06. 2012. 00:42h\nRazumem patnje ljudi koji su bili internirani na Goli otok, umesto da su uživali ispod šumovitog brega. Ali, to je bilo jako davno i to su im namestili "njihovi", odnosno druge čike komunisti koji su više voleli Tita i Jugoslaviju od Staljina i SSSR-a. Šta mi imamo s tim? Zašto demokratska Srbija treba da im plaća naknadu, umesto da pare iz budžeta idu na povećanje nataliteta? Preporuka:\nNedelja, 17. 06. 2012. 00:55h\nSrbija ce da Golootocanima da plati ostetu ,a ko ce da plati ostetu mome ocu koji je kao oficir bivse Jugoslavije proveo PET GODINA u Nemackom zarobljenistvu,a pare od svih vojnih logorasa je Jugoslavija [dogovor Tito i Brant]uzela od Nemacke i potrosila otavljajuci sve vojne logorase bez ikakve nadoknade i dugo godina bez prava glasa njima i njihovim najblizima?Sramota je da se vodi dvolicna politika o ovim problemima ,jer mozda je neki od ovih Golootocana im uzeo pravo mom i drugim ocevima dok je bio na komunistickom polozaju, gde je imao neku funkciju da to uradi u ime partije.\nNedelja, 17. 06. 2012. 01:28h\na ja bas mislim da bi ga trebali ponovo otvoriti, za ove narkobossove\nNedelja, 17. 06. 2012. 01:56h\nVeć odavno se zna da je Goli bio sraman deo naše istorije i odlukom da se obeštete zatvorenici sa 7 eur po danu je ok , (recimo) , ali svi koji dobiju tu satsfakciju treba da tuže državu za : nanošen psihički bol , gubitak radne sposobnosti , obeštećenje za zaradu koju nisu ostvarili sa kamatom koju država propisuje kao zateznu ... i još mnogo toga što se u normalnom svetu gde postoji zaštita integriteta gradjana smatra normalnim a u tom slučaju bi taj iznos prerastao u milionski ( u eur ) , pa bi ova farsa izgubila na značaju !!! Čuj - 7 eur po danu :) .. pustimo pravnicima da se pozabave time :)\nNedelja, 17. 06. 2012. 02:08h\nNedelja, 17. 06. 2012. 02:59h\nObzirom da je politicka stranka terala svoje neistomisljenike na Goli otok ne vidim uopste dovoljan razlog da isplatu cini Vlada Srbije.Zasto,zato sto je gospodin Dacic skoro dao izjavu da ce on nastaviti Titovim putem! Iznos je zaista mizerabl ako se uzme u obzir sta su ti jadnici na Golom otoku podnosili i kako su kasnije prosli kroz svoj zivot.Cime su zaslizili Goli otok i psihofizicko mucenje? Bilo bi vreme da se mladima otvore oci i pokaze im se kroz tribine i razgovore sa ljudima sa Golog otoka sta je sve tadasnji sistem bio u stanju da ucini onima koji nisu mislili isto kao vlast. Preporuka:\nNedelja, 17. 06. 2012. 03:36h\nДалеко највећи број људи који су провели време у логору на Голом Отоку,или умрли тамо,су комунисти-данас бивши-који су васпитани и одгојени у духу Комунистичке партије,потпуно исто као и они који су их послали тамо,и они би,да су успели да преузму власт,исто тако поступили са онима који су изгубили власт!То је била,углавном расправа унутар партије,сукоб две групе звери које би тешко било сматрати мученицима-они су пре тога заједнички уништавали 'класног непријатеља' на зверски начин.Нажалост,један број,додуше врло мали,невиних људи је страдао међу њима. Држава Србија њима не дугује било шта,а треба имати на уму да су они били 'војници партије' која је опљачкала и уништила државу.\nNedelja, 17. 06. 2012. 03:54h\nMnogo im je to:D\nNedelja, 17. 06. 2012. 04:26h\nsluzio sam JNA u drzavi koja je bila priznata u svijetu i sve njene drzavne ustnove.Posto vise nema "Jugoslavije" kome da se obratim za ostetu sto sam bio lisen civilnog zivota petnaest mjeseci i tko ce istlatiti te dane provedene u kasarnama radeci.\nNedelja, 17. 06. 2012. 05:13h\nDa nije bilo Golog Otoka cela zemlja bi bila Goli Otok pod Staljinovom cizmom. Ko bi nama svima u Jugoslaviji dao toliku odstetu da su staljinisti pobedili. Naravno, zao mi je nevinih kojih je valjda bilo.\nNedelja, 17. 06. 2012. 08:45h\nDa sam ja na vlasti otvorio bi jos jrdan ,goli otok, ali u srbiju,pa bi tamo zavrsilo 90% danasnjih politicara.\nNedelja, 17. 06. 2012. 08:46h\nLosa procena momci,Rusi nisu okupirali SFRJ a vi ste zaglavili bajbuk.\nNedelja, 17. 06. 2012. 09:41h\nJa im ne bih dao ni dinar. Radili ljudi protiv drzave i jos hoce pare za to. Da su u SAD-u radili protiv drzave u to vreme bili bi streljani\nNedelja, 17. 06. 2012. 09:52h\nAko im je to malo neka tuze JUGOSLAVIJU jer Srbija ih nije slala na Goli otok. Ne znam zasto im Srbija uopste daje obestecenje??? Srbija nije Jugoslavija\nA sta je sa porodicama onih koji nisu docekali da drzava bude ovako darezljiva? Da li i njima pripada neka nadoknada? Ili je to problem preminulih i njihovih porodica....? Ne zaboravite da su citave porodice ispastale "grehe" njihovih oceva koji su poslati na Goli Otok... Mada, ne bih se iznenadio da gospodin Homen izracuna da je porodica patila u vrednosti od 100 dinara po danu, a onaj koji je preminuo neka se zali gore....da mu isplate razliku... I sve je onda u najboljem redu...\nNedelja, 17. 06. 2012. 14:23h\nDajte ljudi, nisu svi krivi. Bar 70% njih je bilo nevino oterano tamo. Meni je deda tamo bio 3 godine. Preko noci Tito vise nije bio sa Staljinom, prisao prvi komsija dedi i pitao ga jesi li z Tita ili z Staljina? On rece i za jednog i za drugog. I oterase ga na Goli Otok za dzabaka...\nNedelja, 17. 06. 2012. 20:09h\nMoj otac je proveo 4 godine tamo kako i od koga ja treba da trazim ostetu Preporuka:\nUtorak, 19. 06. 2012. 18:15h\nKako mi mislimo u budućnost kad još živimo u krpama prošlosti.Naša deca ne znaju ni ko im je danas krojač,a mi pričamo o plaćanju sami sebi za neke nepravde iz prošlosti.Pa molim Vas šta će reći drugi o našoj sadašnjosti koja se još nalazi između partizana,četnika i ko je kakvih pitanja koje treba da rešava država u tišini,a da na sva zvona priča o otvaranju novih radnih mesta i nagrađivanju najboljih đaka,studenata pa i radnika na njivi... Bože baš spasi Srbiju...


25.10.2020. u 21:06\n"Smatram da SDP Grada Zagreba mora imati svoga kandidata, no trenutno nemamo ime. Mislim da ćemo ga imati do 15. prosinca. Ovaj tjedan imamo sjednicu Predsjedništva i sve organizacije će dobiti preporuku da izađu s imenima do prosinca. SDP će imati ime za Zagreb", rekao je Hajdaš Dončić u Dnevniku Nove TV.\nPriči o okupljanju SDP-a oko lidera platforme Možemo! Tomislava Tomaševića, kaže, nije sklon.\nPotpredsjednik SDP-a osvrnuo se i na mjere koje se donose u borbi protiv korona virusa rekavši kako su one nedostatne.\n"Mi ćemo za desetak dana sigurno prijeći 10.000 zaraženih na dan... Mjere koje se donose apsolutno nisu dostatne. Nismo za potpuni 'lockdown', ali smo za neke mjere koje su u Češkoj i Sloveniji primjenjene. Da se smanji lokalna transmisija", objasnio je Hajdaš Dončić.\nkorona virus, lokalni izbori, siniša hajdaš dončić,\nNAPETOST PRED IZBORE\nVIDEO Tomašević: Lokalni izbori šansa su koja se ne propušta; ne vidim zašto HDZ i dalje drži ljestve Bandiću


NISU KRIVI ALBANCI, VEĆ ONI KOJIIM OVO DOPUŠTAJU! PRIŠTINA OTVORENO PRISVAJA JUG SRBIJE i pravi Veliku Albaniju! PA, NEĆE MOĆI, MAJSTORI! - Informer\nObjektiv.rs | 30. 09. 2020.\nAlbanci u Prištini nikako ne miruju i žele aktivno i konstantno nastavljaju da ostvare svoj san o formiranju velike Albanije i pripajanja juga Srbije tzv Republici Kosovo, a sada su kako Objektiv.rs saznaje formirali i Kancelariju koja će raditi na pomoći "Preševskoj dolini"\nOobjektiv piše da je odlukom Vlade Kosova na čelu sa Avdulahom Hotijem formirana kancelarija koja će prema rečima iz Prištine raditi na pomoći "Preševskoj dolini", ali iza svega krije se upravo želja o pripajanju ovog dela Srbiji tzv Republici Kosovo, a kasnije i stvaranju velike Albanij.\n-Albanci u Prištini namerno čitav region nazivaju "Preševska dolina, koji je potpuno pogrešan geografski termin i zapravo ne postoji. Ali ovde se radi o velikoalbanskoj histeriji koja dugo vlada na ovim prostorima i žele da taj geografski pojam izmisle i usade kao relevantan. U tom geografskom područiju ne žive samo Albanci pa im je on potreban kako bi čitav deo juga Srbije oteli i pripojili ga svojoj lažnoj državi - kaže izvor iz Prištine.\nPrema njegovim rečima formiranjem ove Kancelarije iz Prištine će sada legalno, pod okriljem pomoći "Preševskoj dolini" ići ogromne količine novca sa ciljem da se Albanci podstaknu na nemire i na secesiju tog dela Srbije.\nPomoćnik direktora Kancelarije za Kosovo i Metohiju Petar Petković kaže da se čak i u našim medijima čuje da za Bujanovac, Medveđu ili Preševo koriste naziv 'Preševska dolina', što je potpuno netačno i pogrešno, jer to ima jedan potpuno drugačiji cilj i smisao.\n- Nije mi jasno odakle sad ta ideja kad u Medveđi imate samo 6,5 odsto Albanaca, u Bujanovcu su 47 odsto Srbi. Nemoguće da oni sada žele da novcem iz budžeta tzv. Kosova, preko te kancelarije, investiraju u Medveđu ili Bujanovac - rekao je Petković.\nPrema njegovim rečima, zapravo se ne radi o finansiranju jer, kako je rekao, Albanci iz Prištine nemaju novca da obezbede bolji život ni Albancima na Kosovu i Metohiji.\n(VIDEO) JERMENI STAVILI U POGON RUSKI SISTEM "TOČKA-U", AZERBEJDŽANCI U ŠOKU! Rat u Nagrno Karabahu potpuno van kontrole! Hiljade mrtvih na obe strane, OVAKAV MASAKR SVET NE PAMTI!\n- Nemamo mi problem kada je reč o finansiranju. Albanija je mogla da finansira u Preševu šta god je htela - infrastrukturne projekte, škole..., baš kao što je to Srbija radila u Republici Srpskoj ili kad je pomagala Srbe u Crnoj Gori. Ne radi se o tome. Ovde je reč o jednom političkom projektu, koji ima za cilj da izazove reakciju države Srbije zbog toga što oni govore kako bi Kosovu trebalo da se pripoji 'istočno Kosovo' kako oni govore za tu tzv. Preševsku dolinu - rekao je Petković.\n19:12 Balkan 5\nSputnjik/Informer | Utorak, 29. 09. 2020.\nVelika Albanija preševska dolina provokacija Srbija opasno Zapad


Press Online :: Hronika :: "ZNALA JE DA IMA ORUŽJE, A NIJE GA PRIJAVILA" Nemačka policija se raspituje o UBICI IZ JABUKOVCA I NJEGOVOJ LJUBAVNICI\n"ZNALA JE DA IMA ORUŽJE, A NIJE GA PRIJAVILA" Nemačka policija se raspituje o UBICI IZ JABUKOVCA I NJEGOVOJ LJUBAVNICI\nNemačke istražitelje zanima dokle se stiglo u istrazi četvorostrukog ubistva u Jabukovcu, u avgustu ove godine, jer je jedna od žrtava Dragana Jozeljić (53) njihova državljanka, saznaje "Blic".\nNemačku, prema našim saznanjima, interesuje šta je urađeno u istrazi i da li će ubistvo njihove državljanke biti rasvetljeno i počinilac pravosnažno osuđen.\n- Da bi saznali u kojoj je fazi istraga, obratili su se pravosuđu u Negotinu - saznaje "Blic" od izvora bliskog pravosuđu.\nZa ubistvo Dragane Jozeljić, njene majke Ljubinke Oprikić (76), ujaka Raje Kazimirovića (72) i babe Dragice Kazimirović (93), 7. avgusta ove godine na salašu u Velja Vratni, na obodu Jabukovca, osumnjičen je meštanin Davor Pernić (35).\nPernić je uhapšen 25. avgusta, a mesec dana nakon toga privedena je i Maja Bađukić (26) sa kojom je navodno bio u ljubavnoj vezi i koju je optužio da mu je saučesnica. I Damir i Maja su trenutno na neuropsihijatrijskom veštačenju u Specijalnoj zatvorskoj bolnici. Na veštačenje, na predlog Višeg tužilaštva, prvo je upućen Pernić, a skoro mesec dana posle njega i Maja Bađukić, kojoj je krajem prošlog meseca produžen pritvor jer je, kako je naveo sud, "bila u vezi s Pernićem i znala je, a nije prijavila da on poseduje oružje".\nNeuropsihijatri bi trebalo da uskoro iznesu svoje mišljenje da li je osumnjičeni Davor Pernić u momentu zločina za koji se tereti bio u duševno poremećenom stanju ili je bio uračunljiv, ali i da li je sklon izmišljanju i lažnom optuživanju. Takođe, treba da utvrde i psihičko stanje Maje Bađukić.\nPored toga, još se čekaju i rezultati forenzičkih analiza oružja koje je nađeno na imanju Pernićevog oca, ali i mobilna komunikacija između njega i Maje Bađukić. Još se proverava i njen alibi za sporni 7. avgust, kada su na imanju Kazimirovića ubijeni Raja i njegove majka, sestra i sestričina.\nOsumnjičeni Davor Pernić uhapšen je 25. avgusta, 18 dana nakon što su nađena tela na imanju, a na prvom saslušanju priznao je zločin.\nOn je ispričao da je na imanje Kazimirovića došao naoružan "škorpionom" i malokalibarskom puškom, te da je prvo pucao u žene, a zatim u domaćina Raju, koji se vraćao na traktoru. Na saslušanju kod tužioca je naveo da je sve uradio jer je navodno hteo da pomogne u lečenju Maji Bađukić. Nepunih mesec dana nakon toga, Pernić je promenio iskaz i naveo da je mu je Maja bila saučesnica, pa čak i da je ona pucala u dve žrtve, te da je sve uradio po njenom nagovoru.\nNakon toga uhapšena je i Maja Bađukić, i to kada je, po pozivu tužilaštva, doputovala iz Austrije da bi dala izjavu. U početku je negirala da je bila u vezi s osumnjičenim Pernićem, ali je kasnije priznala, uz obrazloženje da ju je on progonio, te da je pretio da će ubiti i nju i njene najmiliji i dići ih u vazduh.\nOsumnjičeni Pernić je, kako se sumnja, s imanja Kazimirovića odneo oko 500 evra. Dok se osumnjičeni za četvorostruko ubistvo zadovoljio sićom, Rajin sin Nenad je veću deviznu sumu našao posle sahrane oca i babe. Pročešljao je prostorije u domu Kazimirovića, koje je prethodno i policija detaljno pregledala, i u jednoj sobi u podrumu našao je desetak hiljada evra.\nDok se čekaju rezultati, što neuropsihijatrijskog veštačenja osumnjičenih, što forenzičke analize oružja, istraga je takoreći u fazi mirovanja. Naime, ne pozivaju se ni svedoci koji bi trebalo da ispričaju svoja saznanja o samom zločinu, žrtvama, njihovom odnosu s osumnjičenim, ali i vezi ili opčinjenošću Pernića Majom Bađukić. Izjave su dali Pernićev brat Damir, ali i momak na koga je Pernić pucao u kući Maje Bađukić i koji taj napad nije hteo da prijavi nadležnima.\nDavor Pernić, osumnjičen da je ubio Raju Kazimirovića (72), njegovu majku Dragicu (93), sestru Ljubinku Oprikić (76) i sestričinu Draganu Jozeljić (53), naveo je da je njegova saučesnica Maja Bađukić - "loš pucač".


MITROPOLIT JOANIKIJE POSLAO PORUKU VERNICIMA: Zamolio ih da urade jednu stvar pred ustoličenje na Cetinju | Najnovije vesti - Srbija danas\n26.08.2021. • 07:39 Srbija Danas/Sputnjik\nMITROPOLIT JOANIKIJE POSLAO PORUKU VERNICIMA: Zamolio ih da urade jednu stvar pred ustoličenje na Cetinju\nFoto: Youtube/Printscreen/IVANGRAD studio/Телевизија Храм\nPreporuke mitropolita su takođe da se maksimalno poštuju sve preporuke i mere Instituta za javno zdravlje\nMitropolit Crnogorsko primorski SPC Joanikije pozvao sve vernike, koji žele da prisustvuju ustoličenju, da na Cetinje doputuju isključivo autobusima.\nREGIONOM ODJEKNULA VEST O SMRTI GUTOVIĆA: Mediji sa pijetetom izveštavaju o velikom gubitku za srpsku kinematografiju\nDODIK POTRESEN SMRĆU VELIKOG GUTOVIĆA: "Posedovao je poseban glumački izraz po kome je bio prepoznatljiv"\nSAMOUBISTVA SA MOSTA NA TARI I DALJE MISTERIJA: Veštačenje dva telefona tinejdžera otkriće tajne\nRazlog za takav poziv je malo prostora za parking, ali i zbog bezbednosne situacije.\nPreporuke Odbora za ustoličenje saopštio je sveštenik Slobodan nakon liturgije u Hramu Svetog Jovana Vladimira u Baru.\nPreporuke su objavljene u jeku tenzija oko ustoličenja, koje je najavljeno za 5. septembar i kome se oštro protivi deo crnogorske javnosti.\nOn je kazao da će prevoz će biti organizovan u svakom gradu.\n- Zbog bezbednosne situacije brojne ulice će biti zatvorene, a Cetinje ima dosta oskudan prostor za parking - dodao je Zeković, prenosi portal Dan.\nPreporuke mitropolita su takođe da se maksimalno poštuju sve preporuke i mere Instituta za javno zdravlje.\n- Potrebno je imati potvrde o vakcinaciji, potvrdu o PCR testu, negativni antigenski test ili potvrdu o preležanom virusu. Budimo dostojanstveni kao što smo bili, budimo isti onakvi kao na litijama, budimo odgovorni i da damo svoj doprinos da ovaj svečani čin bude za pamćenje - poručio je Zeković.\nSednica Saveta za odbranu i bezbednost, na kojoj će se raspravljati o bezbednosnoj situaciji u kontekstu najavljenog ustoličenja mitropolita Srpske pravoslavne crkve (SPC) Joanikija zakazanog za 5. septembar na Cetinju, biće održana sutra.\nO bezbedonosnoj situaciji su danas razgovarali i premijer Zdravko Krivokapić i gradonačelnik Cetinja Aleksandar Kašćelan.\nOcenjeno je da bezbednosna situacija na Cetinju nije zadovoljavajuća i da su svi društveni subjekti dužni da pokažu odgovoran odnos prema miru, toleranciji, dijalogu, evropskim vrednostima i planiranom ekonomsko - privrednom progresu.\nVeliki broj građana okupio se u nedelju na Cetinju u znak protesta zbog ustoličenja Joanikija, zakazanog za 5. septembar na Cetinju. Organizatori protesta, grupa gradjana, traži da ustoličenje Joanikija bude na nekom drugom mestu, a ne u Cetinjskom manastiru, sedištu Mitropolije.\nCrna Gora Cetinje mitropolit Joanikije ustoličenje autobus bezbednost


Uporedite cene za Lego 60044 Mobile Police Unit igračka, Lego 60044 Mobile Police Unit komentari\nLego 60044 Mobile Police Unit\nLego City mobile police unit 60044Super opremljena mobilna policijska jedinica. Ovi policajci imaju najsavremeniju opremu koja im pomaže u hvatanju razbojnika. Razbojnici više nigde nisu sigurni!Karakteristike: Za uzrast: 5-12 godina Broj delova: 375\nLego City jungle mobile lab LE60160\nLego City Fire Response Unit LE60108\nLego City - Jungle Mobile lab set ( HM60160 )\nMotor Raider Police Polizei PEG PEREGO\nLego 10813 Duplo - Big Construction Site ( HM10813 )\nLego Star Wars 7-12 ( L75152 )\nLego 60140 City - Policijski Buldožer ( HM60140 )\nLego Princess 41061 ( LK41061 )\nLego Juniors - Ariel`s Dolphin Carriage 10723 ( HM10723 )\nLego Juniors - Maters Junkyard 10733 ( HM10733 )\nUpozorenje: cene, linkovi i specifikacije proizvoda za Lego 60044 Mobile Police Unit su postavile naše listane online prodavnice. Molimo obavestite nas ukoliko naiđete na neku grešku.\nPregled: Lego 60044 Mobile Police Unit\nPronađite najbolju ponudu za Lego 60044 Mobile Police Unit na portalu ShopMania. Možete kupovati Lego 60044 Mobile Police Unit u stotinama pouzdanih online prodavnica koje isporučuju na teritoriji cele Srbije, po najboljim cenama za Lego 60044 Mobile Police Unit. Pročitajte komentare kupaca u našoj grupi, pogledajte slike Lego 60044 Mobile Police Unit i informišite se o svim njihovim karakteristikama. Samo na portalu ShopMania se mogu pronaći najbolji popusti i rasprodaje upoređujući ponude kategorije igračke, i kupite po najnižim mogućim cenama Lego 60044 Mobile Police Unit igračka i hiljade drugih sličnih proizvoda.\nLego 60044 Mobile Police Unit - Slična pretraga: Lego 60044 Mobile Police Unit\nViše o brendu Lego\nLego je linija proizvoda dečijih igračaka koje proizvodi kompanija Lego Group, sa sedištem u Billund, Danska. Lego je vrsta igračaka koja se sastoji od malih plastičnih delova koji se mogu međusobno spajati, i na taj način napraviti skoro sve što se može zamisliti.


Albance obučavaju za napad na sever i jug centralne Srbije - Smedia\nAlbance obučavaju za napad na sever i jug centralne Srbije\n16.05.2018 | 06:38\n16.05.2018 | 07:38\nRuski diplomata pri UN Vladimir Safronkov jasno je istakao da misija UN na Kosovu treba da nastavi da igra važnu ulogu, jer je situacija daleko od stabilne, odnosno ona je, kako je naglasio, „pogoršana“.\nU tom smislu je podvukao da „neke članice Kfora tajno obučavaju pripadnike kosovskih snaga u bazi Bondstil“. Ruski diplomata je, pozivajući se na Rezoluciju 1244, zatražio objašnjenje kakva se obuka sprovodi u toj bazi!\nPolitički analitičar Saša Borojević ocenjuje za „Alo!“ da upozorenje ruskog diplomate mora biti shvaćeno vrlo ozbiljno jer „sve obuke koje se vrše u Bondstilu imaju dozu agresivnosti“.\n- Oficijelni izveštaji svedoče da Kfor, kojem su UN Rezolucijom 1244 dale mandat da bude jedina oružana formacija u južnoj srpskoj pokrajini, uveliko obučava bezbednosne snage Kosova (BSK). Kfor, odnosno SAD - mimo Ustava Srbije,...\nFašizam i njegova pravila u Vojvodini i Novom Sadu neće proći, poručio je LSV Nenada Čanka Vaciću i Srpskoj desnici


Matematika sna - izračunajte kad morate u krevet, da bi se odmorni probudili\nMatematika sna – izračunajte kad morate u krevet, da bi se odmorni probudili\nM. K. 15. maja 2022. 07:24\nSvi znamo koliko je san važan za naše telo. Međutim, ponekad se desi da se nakon buđenja ne osećamo odmorno i da želimo da se vratimo u krevet. Tada je veoma teško započeti novi dan i nastaviti sa bilo kojim poslom. Kada je vreme za odlazak u krevet?\nKljuč uspeha leži u pravom trenutku za odlazak u krevet. Ovo je otkrila izvesna američka mama koja je pokazala kako da izračunamo u koje vreme treba da idemo u krevet.\nTokom noćnog odmora, spavamo u ciklusima od 90 minuta koji se redovno ponavljaju. Jedna se sastoji od 2 faze: NREM spavanja (duboko spavanje koje karakterišu spori pokreti očiju) i REM spavanje (brzi pokreti očiju i mozak još uvek aktivno radi).\nDa biste se dobro naspavali, najbolje je da prođete kroz četiri do šest ciklusa spavanja (svaki traje 90 minuta). Dobra ideja je da se probudite između ovih ciklusa, jer je tada vaš mozak najaktivniji. Zahvaljujući tome nakon otvaranja očiju imaćete više energije i nećete biti tromi.\nNa primer, ako morate da ustanete u šest ujutro, trebalo bi da idete u krevet u 23.45. Zatim ćete spavati četiri ciklusa i imati dodatnih 15 minuta da zaspite, piše 24sedam.


STIŽU PRINOVE Kristijano Ronaldo čeka blizance, ali ne sa svojom devojkom!\nKristijano Ronaldo sa devojkom Georginom i sinom Kristijanom Juniorom\nPoznatom fudbaleru dvojicu sinova rodiće surogat majka u Americi, a termin je veoma uskoro, piše "The Sun".\nPodsetimo, Ronaldo ima sedmogodišnjeg sina Kristijana Juniora, kojeg je navodno takođe dobio uz pomoć surogat majke.\nPortugalski reprezentativac (32) trenutno je u vezi sa španskom manekenkom Georginom Rodrigez (23).\nOn je navodno rekao svojim najbližim prijateljima da će nakon porođaja blizance dovesti avionom u svoju vilu u Madridu vrednu pet miliona funti.\n- Kristijano i njegova porodica jedva čekaju da upoznaju nove članove svog klana. On svoju privatnost krije od javnosti, ali je ove vesti podelio sa voljenima i najbližim prijateljima. Sinovi stižu veoma uskoro - rekao je izvor te dodao da porodica ne zna identitet surogat majke.\nIdentitet majke Kristijana Juniora takođe nije poznat. Navodno je ona iz San Dijega, a fudbaler joj je platio deset miliona funti za to što mu je rodila sina.


BIHAMK najbolji evropski autoklub u 2010. godini - BIHAMK.BA\nBIHAMK najbolji evropski autoklub u 2010. godini\nBIHAMK - Bosanskohercegovački auto-moto klub proglašen je najboljim evropskim auto-moto klubom u 2010. godini u oblasti pružanja usluga motorizovanim građanima. Priznanje je dodjelio ARC Europe, asocijacija evropskih auto-moto klubova za pružanje usluga motorizovanim građanima, na svojoj redovnoj godišnjoj konferenciji održanoj od 27. do 29. oktobra u Rigi, glavnom gradu Latvije.\nUručujući ovo veliko priznanje predstavniku BIHAMK-a, ing. Amelu Kadiću, nacionalnom kordinatoru za ARC Europe, Stefan Mueller, predsjednik odbora direktora ARC Europe istakao je da se nagrada daje zbog postizanja najboljih rezultata u oblasti pružanja usluga tehničke pomoći na cesti, brzini prijema poziva za intervenciju, brzini pružanja usluga, procentu otklonjenih kvarova na vozilima, organizaciji tehničkih treninga, korištenju savremene OBD (On-Board Diagnostics) opreme te minimalnom broju žalbi na pružene usluge.\nARC Europe je asocijacija koju su veliki evropski klubovi osnovali za pružanje tehničkih usluga motorizovanim građanima na cesti i okuplja 43 člana – evropska auto-moto kluba koji pružaju usluge pomoći na cesti.\nInače, BIHAMK je i prethodnih godina dobijao priznanja za svoj rad kako kroz brojne pohvale, tako i povjeravanjem organizacije brojnih stručnih skupova te treninga uposlenika na poslovima pomoći na cesti.


Za samozapošljavanje u poljoprivredi osigurano tri miliona KM - Klix.ba\nFederalni ministar poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva mr. sci. Šemsudin Dedić i direktor Federalnog zavoda za zapošljavanje dr. Omer Korjenić potpisali su danas Sporazum o realizaciji Programa sufinansiranja samozapošljavanja i zapošljavanja u oblasti poljoprivrede za 2015.\nU svome obraćanju nakon potpisivanja Sporazuma, dr. Korjenić je pojasnio da sredstva za realizaciju Programa obezbjeđuju Zavod i Ministarstvo u jednakom omjeru za svaku godinu posebno. Za 2015. Zavod je osigurao 1.500.000,00 KM iz vlastitih sredstava a 1.500.000,00 KM osigurava Ministarstvo iz ovogodišnjeg Programa novčanih podrški u poljoprivredi i ruralnom razvoju. U svrhu ekspeditivne provedbe Programa, Zavod i Ministarstvo će formirati koordinaciono tijelo te će se za svaku godinu raspisati javni poziv za učešće u realizaciji Programa u saradnji sa kantonalnim službama za zapošljavanje, istakao je nadalje direktor Korjenić.\n"Mi trenutno u Registru poljoprivrednih gazdinstava u Federaciji BiH imamo 59.384 registrovanih poljoprivrednih gazdinstava, koja ostvaruju pravo na poticaje i predstavljaju mjesta proizvodnje i stvaranja novih vrijednosti. U 2014. različite vrste poticaja za proizvodnje iz Budžeta Federacije ostvarilo je ukupno 10.672 korisnika, od čega su 10.424 fizička lica, 123 obrti i 125 ostala korisnika. Ovim Programom ćemo nastojati pružiti priliku poljoprivrednim proizvođačima da steknu društveni status kakav i zaslužuju kada je u pitanju zapošljavanje, tj. obezbjeđenje uslova da mogu uz pomoć države biti u sistemu i imati prava na zdravstveno i penziono osiguranje. Iz ovog razloga, neophodna je promjena stava poljoprivrednika, ali i cijelog društva, o poljoprivredi kao zanimanju i poljoprivrednom gazdinstvu kao radnom mjestu i izvoru prihoda. Zbog toga, pozivamo sve poljoprivredne proizvođače koji su upisani u registar poljoprivrednih gazdinstava i registar klijenata a istovremeno su prijavljeni na evidenciji nezaposlenih u Federaciji BiH, da se prijave za učešće u ovom Programu," kazao je ministar Dedić u svome obraćanju, napominjući da će se javni poziv za realizaciju ovog Programa objaviti najkasnije za petnaest dana.\npoljoprivrednici samozapošljavanje zapošljavanje Šemsudin Dedić šumarstvo poljoprivrede\n19.09.2017. u 09:37\n26.10.2015. u 12:35


kolovoz 9, 2019 kolovoz 9, 2019 administrator1 administrator1\nJoš od 2017. godine ukazivao sam na nedostatatk sistema provjere prošlosti prilikom imenovanja sudija i tužilaca, navodi Tegeltija u svom odgovoru.\nŠef Delegacije EU BiH nedavno je uputio pismo predsjedniku Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH Milanu Tegeltiji, reagujući na produženje mandata sudiji Kantonalnog suda u Sarajevu Huseinu Delaliću.\nKao što je poznato, Ured disciplinskog tužioca BiH pokrenuo je disciplinski postupak protiv sudije Delalića jer prilikom imenovanja nije naveo da je bio pravosnažno osuđen za pokušaj silovanja. Nekoliko dana nakon pokretanja disciplinskog postupka VSTV je produžio mandat Delaliću na dužnosti dodatnog sudije Kantonalnog suda u Sarajevu.\nReagujući na Wigemarkovo pismo, Tegeltija je uputio svoj odgovor kojeg prenosimo u cijelosti.\n– Vaša ekselencijo, poštovani gospodine Wigemark,\nOvaj slučaj ukazuje na ozbiljan i dubok problem nedostajuće provjere prošlosti (background check) koji ističemo od 2017. godine te se nadam da će ovo biti dodatni motiv i stimulans da se ovo izuzetno važno pitanje brzo i kvalitetno normativno uredi, kako bi smo u budućnosti izbjegli ili maksimalno reducirali mogućnost za ovakve situacije – stoji u Tegeltijinom pismu Wigemarku.\nprosinac 10, 2019 administrator1 administrator1 Komentari isključeni za STOTINE GRAĐANA NA PROTESTIMA U STOCKHOLMU ZBOG NOBELOVE NAGRADE HANDKEU\nNekoliko stotina građana okupilo se večeras na Normmalm trgu u Stockholmu u znak protesta zbog večerašnje...


Korisni saveti za prvo planinarenje – Kvart Magazin\nKorisni saveti za prvo planinarenje\n14. септембра 2018. Kvartalko Izdvojeno\nŽelite da po prvi put odete na planinarenje ? Volite prirodu, zainteresovani ste da upoznate nove ljude i tražite nov izazov.\nOsim svega navedenog što planinarenje pruža, ono stvara želju za istraživanjem, pomeranjem sopstvenih granica i dostizanjem novih ciljeva. Planinarenje je ambijent u kojem se stiče mir i opuštanje i za sve one je koji praktikuju zdrav način života.\nNajvažije je da u ovu avanturu prvi put ne krenete sami, već pod vođstvom iskusnih vodiča koji poznaju teren i osnovna planinarska pravila. Pre vašeg prvog planinarskog pohoda raspitajte se o opštim uslovima za planinarenje, a mi vam za početak dajemo nekolko osnovnih informacija i korisnih saveta.\nIzaberite ranac koji je lagan i udoban\nRanac za planinarenje bi trebalo da je lagan i komotan i da je odgovarjući za vašu građu tela. Prilikom kupovine ranca proveriti njegovu težinu kada je prazan i proveriti od kog je materijala sastavljen.\nKvalitetan ranac je napravljen od materijala koji je vodootporan. Za početnike i jednostavnije ture koriste se rančevi od 20 do 35 litara.\nIskusni planinari smatraju da je najpraktičniji za nošenje ranac koji ima poprečni pojas preko bokova i poprečni ramen preko grudi. Na taj način se ravnomerno raspoređuje teret i izbegava eventualni bol u leđima.\nOdaberite pravu turu za vas\nPrilikom odabira ture potrebno je da uzmete u obzir sopstveno zdravstveno stanje, stepen kondicije i snage. Ako idete prvi put izbegavajte dugačke ture, terene koji su nezgodni i pod velikim nagibom.\nPo kondicionoj težini postoje lagane ture gde je ukupno trajanje hoda do 5 sati i kod kojih nema dugih i strmih uspona. Kasnije, kada dostignete veću kondiciju možete da pređete na sledeći nivo ture.\nZa početnike je najbolje da izaberu staze koje po tehničkoj težini nisu zahtevne. To znači da se na ovakvim stazama normalano hoda bez upotrebe ruku i tehničkog pribora.\nUvek je najjednostavnije je da se raspitate kod iskusnih vodiča i učesnika o dužini i težini staze na koju želte da idete.\nJedno od pravila planinarenja je da budete spremni za sve klimatske uslove. Zato je važno da ponesete slojevitu odeću. Ona vam omogućava da se raskomotite prilikom zagrevanja i znojenja ili da se obučete prilikom hladnoće i vetra.\nPoželjno je da odeća bude lagana, funkcionalna i da vas štiti. Preporučuju se sintetički materijali koji su vodootporni i koji se brzo suše u odnosu na pamučnu odeću.\nKao veoma praktičan deo odeće se pokazao aktivni veš koji se sastoji od majice i gaća. On služi da prikupi znoj sa kože i prebaci ga na gornje slojeve odeće. Potrebno je da aktivan veš bude od brzosušećeg materijala i najbolje je da bude pripijen uz telo.\nAdekvatna obuća je najvažnija\nObuća za planinarenje se smatra najvažnijim delom opreme. Za lakše ture, koje obuhvataju pešačenje, i koje su u jesen ili proleće, nose se udobnije i mekane cipele. One nisu mnogo izdržljive ali su lagane i udobne.\nGeneralno, obuća za planinarenje ne bi trebalo da ugrožava noge. Koristi se obuća koja je čvrsta i duboka, po mogućstvu nepromočiva. Ona bi trebalo da obezbedi čvrst oslonac i dobro prijanjanje za podlogu(trava, stena, sneg…), kao i da podupiru skočne zglobove i smanji mogućnost od povreda.\nMožda će vas interesovati i: Odmor u Beogradu\nPrevious Post:Poremećaj pažnje kod dece\nNext Post:Jesu li apartmani u Beogradu idealan smeštaj na dan?


GeekNova funkcija na iOS-u 16: Bez dosadnih testova verifikacije?\nNova funkcija na iOS-u 16: Bez dosadnih testova verifikacije? Noob.ba.


LUŠTICA BAY CENTRAL – KAPIJA U ŽIVOT KAKAV TREBA DA BUDE - LookerWeekly.com magazin\nSmešten na mestu susreta spektakularnog Marina naselja, golf terena sa pogledom na Bokokotorski zaliv i otvoreno more, obližnjih sela i istorijskih gradova, naselje Central je središte budućeg grada Luštica Bay i crnogorskog primorja.\nLociran van utabanih staza poluostrva Luštica, Central zauzima važnu poziciju u njenoj sjevero-istočnoj oblasti, povezujući razne zone u okviru turističkog grada Luštica Bay, i spajajući lokaciju u celini sa obližnjim tradicionalnim naseljima. Na raskršću je najatraktivnijih destinacija na crnogorskom primorju – Tivta, Kotora i Budve.\nU primorskom okruženju obraslom stoljetnim čempresima, savremeni životni prostor za novu zajednicu od oko 3,5 hiljade stanovnika planira se na 240 hiljada metara kvadratnih. Luštica Bay Central će imati oko 10 hiljada m2 za restorane, galerije, butike, šoping centre i više od 20 hiljada m2 javnih površina i zona za različite sportsko-rekreativne sadržaje, igrališta za decu, kao i zatvoreni bazen.\nIzuzetno kvalitetna izgradnja kao jedan od od simbola prepoznatljivosti projekta Luštica Bay odlikovaće stambeni prostor na oko 95 hiljada m2 a ono što ove nekretnine čini sigurnom investicijom je atraktivna cena kao i obećavajući program „rental“ posredovanja.\nCentral je povoljna investiciona prilika sa učešćem od 10%, otplatom u 16 jednakih kvartalnih rata tokom 4 godine i 20% iznosa prilikom primopredaje.\nPoseban CKB premium kredit kreiran je za finansiranje kupovine nekretnina u ovom novom žarištu bokokotorskog života. Premium kredit se odobrava u iznosu do 300 hiljada EUR, sa rokom otplate i do 25 godina.\nStanovi po početnoj ceni od 160 hiljada EUR izgrađeni su uz pažnju posvećenu detaljima, uz domišljat dizajn i brigu o životnoj sredini karakterističn za zaliv Luštica (Luštica Bay).\nTokom sedam faza u narednih deset godina izgradnje Central će postati nova destinacija koja kombinuje bijeg u privatnost i mir sa privilegijama kosmopolitskog života. Spektakularne plaže na obali čistog mora, divljine unutrašnjosti poluostrva, maslinjaci i stari mlinovi, čuvene destinacije poput starinskog šarma Kotora i popularne budvanske rivijere, sve će biti lako dostupno iz Centrala.\nU okruženju stanovnika ovog naselja, gradiće se ostatak grada Luštica Bay – sa ukupno sedam hotela, dvije marine sa 226 vezova, apartmanima, porodičnim kućama i vilama, golf terenom i ostalim sadržajima.\nCrna Gora je jedna od najbrže rastućih turističkih destinacija a Luštica Bay je sastavni deo razvoja države.\nNajtaličnija mesta na planeti


"Izvjesno 700 miliona eura od turizma" | onogošt.me\nKoordinator u direktoratu državnog budžeta, Branko Krvavac, za Novu M rekao je da očekuju da će ovaj prihod biti ostvaren zbog otvaranja granica za turiste regiona, istočne Evrope, država članica Evropske unije (EU), povoljne epidemiloške situacije i visokog stepena vakcinacije.\nOn je napomenuo da brojke koje bilježe u prethodnom periodu idu u prilog tome, posebno imajući u vidu da je u maju i početkom juna ostvareni broj dolazaka između 60 i 65 odsto 2019. godine.\nKrvavac je dodao da je otvaranje nove nacionalne kompanije jedan od pokretača turističke privrede i sveukupnog oporavka ekonomske aktivnosti.\nPredsjednik Crnogorskog turističkog udruženja, Žarko Radulović, rekao je da su\nhoteli preuzeli obavezu da u slučaju obolijevanja gost ima smještaj i ishranu besplatno.\n„Država se obavezala da će besplatno da ga liječi, ta dodatna sigurnost će uticati na odluku nekoga gdje da provede ljeto“, ocijenio je Radulović.\nOn smatra da do 65 odsto prihoda od turizma iz 2019. godine Crna Gora ipak ne može\n„Glavna sezona ne može da akumulira toliko novca, koliko je upisano u budžet, pa se bojim da nećemo dostići tih 65 odsto koliko nama treba da relativno sigurni uđemo u zimu“, kazao je Radulović.\nPrema njegovim riječima, u ovom trenutku je relativno dobra popunjenost, ali je daleko od onoga što treba da bude da bi došli do 65 odsto.\nRadulović je kazao da fali aviokompanija, koja je bila u kondiciji Montenegro Arlians sa destinacijama i vezama koje je avioprevoznik imao.\n„Tako da smo mi osuđeni na to da čekamo na nekog ko će imati ekonomsku računicu prema Crnoj Goro i da leti kada njima odgovara i koliko njima odgovara“, rekao je Radulović.


Telemach: Akcija svih otključanih kanala i video kluba produžava se do 30. septembra – Biznis.ba\nNaslovnaPauzaTelemach: Akcija svih otključanih kanala i video kluba produžava se do 30. septembra\nobjavljeno 30. avg 2019. u 16:59\nTelemach akciju u kojoj su otključani svi dodatni digitalni kanali i Video klub naslovi produžava do 30. septembra.\nDosadašnji i novi korisnici EON, D3 i Total TV platforme imaju do 30. septembra sve digitalne kanale iz Telemach ponude, više od 250 kanala, od kojih je preko 65 u HD rezoluciji. Do kraja septembra korisnicima je dostupan i Video klub sa preko 16.000 popularnih naslova.\nZa ljubitelje serijskog programa, pored postojećih domaćih na raspolaganju su i regionalne hit serija: Konak kod Hilmije, Žigosani u reketu i Ubice mog oca, a među otključanim sadržajima će moći pratiti najtraženije i najgledanije serije: Ballers, Obitelj pravednika, Igre prijestolja, Tudori, Tajni život mačaka, Milijarde.\nTakođer se mogu vidjeti i ekskluzivni filmovi i druge serije i dokumentarci prestižnih kanala i video platformi: HBO Premium, Cinestar TV Premiere HD, Pickbox Now, National Geographic +, Hopster.\nU velikom izboru HBO naslova korisnici mogu uživati aktiviranjem ovog paketa putem portala MOJ Telemach, dok će ostali kanali biti automatski otključani.\n– U našoj ponudi imamo najtraženije TV i Radio kanale, najveći broj kanala u HD rezoluciji, napredne funkcije kao što su TV unazad do 7 dana, TV na više uređaja i najveći Video Klub u zemlji – navode iz Telemach-a.\nKojim jednostavnim trikom se služio Steve Jobs da bi bio što produktivniji


29/12/2016 | 13:51\nOvo pitanje pojavilo se na sajtu Quora:\nŠta sve poslodavac vidi (i traži) kada samo baci pogled na CV? Odgovorio je Ambra Bendžamin (Ambra Benjamin) koji zapošljava senior softver inženjere. Prethodno je zapošljavao u drugim kompanijama, i to u oblasti finansija, prodaje, itd. Dakle, ono što ima kaže ne odnosi se samo na IT industriju, već na, skoro pa sve poslovne sektore.\n“Voleo bih da kandidati prestanu da rade sledeće:\nKoriste MS Word templejte.\nPosebno onaj koji ima duple horizontalne linije iznad i ispod kandidatovog imena.\nPišu biografiju u prvom licu.\nDozvoljavaju da njihova poslovna biografija ima smešno veliki broj stranica.\nNije vam potrebno 8 stranica rezimea, čak i da ste dobili Nobelovu nagradu. Toliki broj stranica nije impresivan, besmislen je.\nMešanje pisanja u prvom i trećem licu ili sadašnjeg i prošlog vremena.\nIzaberite lice i vreme, i držite se toga. Predlažem treće lice i prošlo vreme. Izbacite zamenice “ja”, “on”, “ona”.\nDostavljanje mejla faksom ili ručno pisan CV (i lično dostavljanje biografija).\nNema govora, odmah diskvalifikujem. Neki žele po svaku cenu da se razlikuju, poštujem napor. Ali, u 2016. godini, HR stručnjaci su pretrpani, zabrinuti, nervozni… Kada se neki stranac pojavi sa željom da priča sa HR-om firme, svi se pitamo da nema pištolj. Možda deluje smešno, ali je u suštini jezivo. Kompanije više ne rade na način da može da im se pojavi ko hoće, i da svakome poklone dovoljno vremena.\nSlanje svoje biografije direktoru kompanije.\nKada su velike kompanije u pitanju, najčešće su HR stručnjaci ti koji odlučuju o zapošljavanju. Direktori to ne rade.\nPreterivanje kod naslova i odgovornosti. Istina uvek izađe na videlo.”\nBIZLife vam želi srećne praznike i uspešan “lov” na posao po vašoj meri! Nadamo se da će vam naši tekstovi pomoći u tome!\nAustrija traži 14.000 konobara i kuvara iz Srbije i BiH


Izvor: VOA, 27.Jul.2021, 12:08\nVozaču autobusa koji je sleteo sa puta kod Slavonskog Broda, kada je poginulo 10 i povređeno više desetina osoba, sudija je odredio istražni pritvor u trajanju od mesec dana, javlja N1. Autobus kosovske kompanije "Deva turs" saobraćao je na liniji Frankfurt - Priština, a sleteo je sa puta i prevrnuo se u nedelju ujutru u Hrvatskoj. Vozač autobusa je priznao da se na trenutak uspavao zbog čega je autobus sleteo sa puta. Uhapšen je na mestu nesreće, a pred istražnim organima se branio ćutanjem. Povređene putnike su u bolnici u Slavonskom brodu u nedelju obišli hrvatski i kosovski premijer, Andrej Plenković i Aljbin Kurti. U Prištini je saopšteno da su nastradale osobe identifikovane i da se tokom dana očekuje prebacivanje njhihovih tela iz Hrvatske, javlja N1.\nNezavisne Novine: Advokat vozača autobusa: Nije rekao da je zaspao, ne znam otkud to Tužilaštvu\nDanas: Zbog nesreće u Slavonskom Brodu vozaču određen pritvor od 30 dana, njegov advokat odbacuje navode da je zaspao za volanom\nTeška saobraćajna nesreća autobusa kod Slavonskog Broda u kojoj je poginulo 10 osoba još je jednom pokazala važnost korištenja sigurnosnog pojasa prilikom vožnje u autobusu ili automobilu, piše u utorak "Jutarnji list".\nVećina putnika iz autobusa koji se prevrnuo u Hrvatskoj otputovali za Kosovo\nGrupa od 22 putnika iz autobusa koji se u nedelju prevrnuo na autoputu kod Slavonskog Broda otputovala je za Osijek, odakle će avionom odleteti do Prištine.


Popustore.rs | PREDSTAVA ŽENSKO SRCE U ŠINJELU MIRJANE KARANOVIĆ POGLEDAJTE 8. MARTA U POZORIŠTU SLAVIJA!\nPREDSTAVA ŽENSKO SRCE U ŠINJELU MIRJANE KARANOVIĆ POGLEDAJTE 8. MARTA U POZORIŠTU SLAVIJA!\nTERMIN PREDSTAVE: 08.03.2019 u pozorištu Slavija u 20:00h


Ne znate gde vam je punjač za mobilni telefon? Ako nabavite ove lampe punjači vam više neće ni trebati…\nDanašnji pametni telefon jesu korisni ali zato troše mnogo više struje nego oni – glupi. Iako smo se navikli da svako veče punimo telefone nikad tačno ne znamo gde nam je punjač. A i kada ga nađemo, obično nemamo slobodnu utičnicu da ga priključimo. Međutim, italijanski proizvođač rasvete Flos ima u svojoj ponudi interesantne lampe koje nam mogu rešiti ovaj problem jer je u njih ugrađen USB port.\nPodna lampa Bibliotheque Nationale\nEm što dobro izgleda, em što je veoma korisna! Flosova podna lampa Bibliotheque Nationale odlično će se uklopiti u svaki enterijer zahvaljujući vrhunskoj izradi od nerđajućeg čelika. U osnovi se nalazi mini USB port koji može da napuni bilo koji pametni telefon ili tablet. Ovu podnu lampu je dizajnirao Philippe Starck.\nStona lampa Chapo\nJoš jedna lampa od Philippe Starcka koju je dizajnirao za Flos. Karakteristična je po šeširu (beli ili krem) kojim može da se podesi intezitet i smer svetla. U podnožju lampe Chapo nalazi se USB port na koji uvek možete da nakačite vaš mobilni uređaj.\nFlos u svojoj ponudi ima i naprednije modele lampi koje ne samo da mogu da napune Android tablet ili iPad već mogu da posluže i kao stender. Zahvaljujući svom dizajnu, D’E Light idealan je za noćni stočić ili za radni sto. Postoji verzija sa Apple 30-pin, Apple Lightning i mini USB konektorom.\nFlos rasvetu možete kupiti u salonu Light System Design.\n#Bibliotheque Nationale #Chapo #de light #flos #lampa usb #light system design #Philippe Starck #rasveta #rasveta usb #usb