Simbol iskušenja i zdravlja | Stil magazin\nPočetna > Lepi i zdravi > Simbol iskušenja i zdravlja\nZANIMLJIVOSTI O JABUKAMA\nSimbol iskušenja i zdravlja\nNijedno voće se ne spominje toliko u istorijskim knjigama i literaturi širom sveta kao jabuka. Eva je Adamu podarila zabranjeno voće, boginja Hera bacila je zlatnu jabuku razdora, dok je uz pomoć nje Njutn došao do zakona gravitacije. Saznajte sve što niste znali o voćki koja raste širom planete\nEva je namamila Adama da proba zabranjeno voće, pa je tako jabuka postala simbol iskušenja. U staroj Grčkoj postojao je običaj da devojka mladiću baci jabuku, kao dokaz ljubavi. Ovaj običaj su kasnije prisvojile prostitutke da bi navele muškarce na iskušenje. Pretpostavljalo se da jabuka ima erotsku magiju, pa je zato nordijskim sveštenicima bilo zabranjeno da je jedu. U staroj Persiji muškarcima se preporučivalo da pojedu jabuku pre nego što uđu u spavaću sobu svoje voljene devojke. Verovalo se da utiče na mušku snagu. U ruralnim sredinama centralne Evrope stavljala se pod jastuk na Božić, u nadi da će devojka sanjati svog budućeg muža. Pranje i brisanje jabuka nije bilo neophodno iz higijenskih razloga, već zato što se verovalo da demoni i zli duhovi žive u kori jabuke.\nIstorija ne govori o jabukama samo u kontekstu ljubavi. Čuvena je priča o jabuci razdora u grčkoj mitologiji. Boginja Hera je bacila zlatnu jabuku na proslavi bogova sa Olimpa, čime je izazvala razdor, koji je na kraju doveo do Trojanskog rata. Imperijalistički krst sa krugom koji su nosili kraljevi i kraljice kao obeležje još od 12. veka simbol je hrišćanske moći. Za krug se verovalo da predstavlja jabuku, što ne iznenađuje jer se smatra da je ona bila glavni izvor hrane u to vreme. Više od 1000 vrsta jabuka je bilo poznato i uzgajano u Evropi u tom periodu.\nJabuka i nauka\nU leto 1666. godine ova voćka je pala na glavu Isaku Njutnu i dovela do otkrića zakona gravitacije. Od tada, Njutn je svaki put koristio jabuku da bi demonstrirao ovaj zakon. I narodna medicina je postigla značajne rezultate zahvaljujući jabuci. Doskoro se verovalo da jabuka može da izleči sve, od bola u stomaku do očnih bolesti. Kalijum, magnezijum, bakar, fosfor, kalcijum i jod samo su neki od preko 20 različitih minerala pronađenih u jabuci. Bogata je i vitaminima A i B, a sadrži i manju količinu vitamina E, koji jača srce i nerve. Jabuka imao malo kalorija, samo 58 na 100 grama. Zbog visoke koncentracije fruktoze i glukoze, ona je odličan izvor energije. Minerali kao što su kalijum i fosfor i vlakna kojih ima u jabuci veoma su korisni za varenje.\nVoće večne mladosti\nNordijski narodi smatraju da se večna mladost i lepota mogu steći uz pomoć jabuke. Nutricionisti kažu da je veoma zdrava i da je puna vitamina, minerala, voćnih kiselina i ugljenih hidrata koji se lako vare. Zbog svega ovoga jabuku bi trebalo što češće jesti\nZdravlje u jabuci\nJabuka je dobar izvor kvercetina, fitoelementa koji je važan u borbi protiv malignih oboljenja. Pektin u jabuci utiče na snižavanje nivoa holesterola u krvi. Smatra se da je jabuka korisna i u prevenciji astme\nAko možete da oljuštite jabuku tako da kora ostane u jednom komadu, možete da otkrijete za koga ćete se udati. Tako kaže staro verovanje. Trik sa ljuštenjem jeste u tome da se kora ljušti u obliku spirale. Potrebno je baciti celu isečenu koru preko desnog ramena. Kada jedan ili više komada padnu na zemlju, trebalo bi da ispišu inicijale osobe sa kojom ćete se venčati\nKNEZ MIHAILO OBRENOVIĆ


RTS :: Zašto Azija, Afrika i Latinska Amerika neće da uvedu sankcije Rusiji: Ko sve (ne) okreće leđa Putinu i zašto?\nSvet Zašto Azija, Afrika i Latinska Amerika neće da uvedu sankcije Rusiji: Ko sve (ne) okreće leđa Putinu i zašto?\nMultipolarni svet i ukrajinska kriza\nZašto Azija, Afrika i Latinska Amerika neće da uvedu sankcije Rusiji: Ko sve (ne) okreće leđa Putinu i zašto?\nnedelja, 03. apr 2022, 08:44 -> 20:57\nIndija je s Rusijom postigla novi dogovor o uvozu energenata, pri čemu će naftu i gas plaćati u rubljama ili rupijima. Bajden je bezuspešno pokušao da ubedi lidere zalivskih monarhija da povećaju proizvodnju nafte. Kongo je politički blizak SAD, ali ekonomski zavisi od Kine. Egipat ima partnerske odnose sa zapadnim zemljama ali kupuje rusko oružje i pšenicu. Ukrajinska kriza menja arhitekturu međunarodnih odnosa.\nRat u Ukrajini je pokazao dve tendencije u međunarodnim odnosima: novu polarizaciju na Zapadni blok s jedne i Rusiju sa druge strane, i multipolarnost sveta koji odbija da se svrsta u jedan ili drugi tabor.\nTo se videlo na glasanju za američko-albansku rezoluciju o osudi ruskog napada na Ukrajinu na Generalnoj skupštini Ujedinjenih nacija 2. marta, koju je podržala 141 zemlja, dok je 35 bilo uzdržano, a pet je bilo protiv.\nMeđu uzdržanima, koji čine 53 odsto svetske populacije, najviše je azijskih i afričkih zemalja. To ukazuje da širom sveta različito gledaju na ovaj sukob i njegove uzroke.\nStotinak zemalja koje su glasale za rezoluciji UN o osudi ruskog napada na Ukrajinu nije se pridružilo sankcijama Moskvi. Nekoliko dana nakon glasanja ruska vlada je objavila spisak država i teritorija koje, kako se navodi, „vrše neprijateljske akcije protiv Rusije, njenih kompanija i građana", odnosno koje su uvele sankcije Ruskoj Federaciji.\nRat je ujedinio zapadni blok koji je na napad ruskih snaga u Ukrajini reagovao podizanjem ratne gotovosti NATO snaga na evropskim granicama sa Rusijom. Za Zapad je Vladimir Putin nedvosmisleni krivac za rat, zbog čega je američki predsednik Džozef Bajden pozvao na njegovo rušenje tokom govora u Poljskoj 26. marta.\nPovratak „Zapada" i retorika „slobodnog sveta" nailaze na rezervu u drugim delovima planete. Mnoge zemlje u Aziji i na Bliskom istoku se pitaju kako to da je Zapad sada otkrio strahote rata sa kojima su oni suočeni decenijama, od kojih su najveće razmere dostigle u Avganistanu i Iraku. Reakcije zapadne javnosti smatraju licemernim kada se imaju u vidu zločini koje su počinili njihovi vojnici u ratovima poslednjih decenija i koji su ostali nekažnjeni. Sa gorčinom gledaju na različite aršine kada je reč o prijemu ukrajinskih izbeglica i tamnoputih izbeglica iz Afrike i Azije.\nRazlozi zemalja koje su se uzdržale od osude ruskog napada nisu, međutim, moralne prirode već su pre svega strateški i geopolitički. Kada se pogleda mapa, Azija i Afrika su podeljene na dva bloka.\nNajmoćnije države Azije, Kina, Indija i Japan, imaju različite pozicije, za šta su razlozi istorijski i strateški.\nJapan se priključio američkim sankcijama Rusiji i nije oklevao da osudi rusku invaziju na Ukrajinu. Moskva je zauzvrat prekinula pregovore o četiri ostrva u Kurilskom arhipelagu koje je Rusija zauzela 1945, a koje Japan smatra delom svoje teritorije, zbog čega dve zemlje nisu potpisale mirovni sporazum posle Drugog svetskog rata i formalno su još uvek u ratu. Bivši japanski premijer Abe Šinzo predložio je da NATO postavi nuklearno oružje na japansko tlo.\nZapadnu retoriku dele i Južna Koreja, Filipini i Kambodža, dok među zemljama koje su zauzele drugačiju poziciju Kina i Indija imaju najveću težinu.\nKina je u aktuelnoj krizi najveći strateški saveznik Rusije, s ciljem suprotstavljanja američkom uticaju u Aziji. Iako se izjasnio za poštovanje principa suvereniteta i teritorijalnog integriteta država, Peking nije uveo sankcije Rusiji i nije smanjio trgovinsku razmenu. Kao i Moskva, i Peking je suočen sa sankcijama Zapada, a tenzije sa Vašingtonom su još snažnije od kada je Belu kuću preuzeo Džo Bajden.\nKina je glavni politički i ekonomski suparnik SAD, koje nastoje da osnaže i prošire savez zemalja azijsko-pacifičke regije protiv Kine. Vašington od prošle jeseni gomila trupe i usmerava nosače aviona ka Južnom kineskom moru, gde se već nalazi veliki broj američkih vojnih postava.\nU svrhu obuzdavanja kineskog uticaja služi i nedavni sporazum sa Australijom o prodaji nuklearnih podmornica koji je Vašington sklopio iza leđa Parizu, s kojim je Kanbera u septembru raskinuo ugovor o isporuci francuskih podmornica vredan više od 30 milijardi evra. Za tu priliku SAD su formirale novi savez sa Australijom i Velikom Britanijom koji je po inicijalima dobio ime Aukus.\nKina i Rusija su se u međuvremenu približile, što su Putin i Si Đinping demonstrirali uoči otvaranja Olimpijskih igara u Pekingu 4. februara, kada su poručili da „prijateljstvo dve države nema granica". Pozicija Kine se nije promenila od izbijanja rata u Ukrajini, iako ovaj sukob preti da ugrozi njenu trgovinsku razmenu sa SAD i Evropskom unijom koja je neuporedivo značajnija od razmene sa Rusijom. Ekonomski rizici su veliki, ali su politički razlozi važniji.\nPeking smatra da glavnu odgovornost za rat u Ukrajini snose SAD i NATO i da je na njima da naprave ustupke kako bi se situacija smirila. U Kini se pitaju da li je moguće da SAD nisu pomislile kakve posledice može da izazove guranje Rusije uza zid, nakon što su u pet talasa širenja NATO-a na istok došli do ruskog praga. Evropska unija je iz njihovog ugla talac SAD.\nKarika na putu svile\nMoskva deli analizu Pekinga o američkoj indopacifičkoj strategiji saveza protiv Kine koja liči na strategiju opkoljavanja Rusije. Obe zemlje žele promenu arhitekture međunarodnih odnosa koja bi odražavala svet u kome Zapad više nema dominantnu ulogu.\nPeking je, međutim, oprezan, kako bi smanjio negativne efekte krize po sopstvenu privredu, koja se već suočava sa inflacijom zbog rata u Evropi kao i sa novim talasom pandemije kovida.\nTrgovinski odnosi sa Evropskom unijom su za Kinu od ključne važnosti, zbog čega pokušava da uspostavi ravnotežu, stavljajući na vagu trgovinske interese sa EU i strateške interese sa Rusijom. Evropska unija je prvi trgovinski partner Kine, a Ukrajina je važna karika na njenom novom putu svile.\nIzvoz u Evropu donosi Kini 462 milijarde godišnje, što je 15 odsto ukupnog kineskog izvoza, dok je izvoz u Rusiju 2,4 odsto. Evropska unija, za koju je Kina „sistemski rival i strateški konkurent", kako je to definisano 2019, najviše uvozi iz Kine - 22 odsto, a zatim iz SAD 11 odsto i Rusije 7 odsto, prema podacima Evrostata iz 2021, dakle pre sankcija Moskvi.\nKinesko tržište je treće po redu kada je reč o izvozu Evropske unije - 10 odsto, posle SAD sa 18 odsto i Velike Britanije sa 13 odsto. Sankcije ili usporavanje trgovinskih odnosa sa Kinom bi se značajno odrazili na evropsko tržište, koje je već uzdrmano sankcijama protiv Moskve. Kina bi s druge strane mogla da poveća ekonomsko prisustvo u Rusiji, nakon odlaska velikog broja zapadnih preduzeća. Kineske kompanije bi mogle da preuzmu njihove poslove, iako će se verovatno suočiti sa konkurencijom iz Indije, Katara, Saudijske Arabije i drugih zemalja koje u novim okolnostima vide priliku.\nOva situacija nikako ne odgovara Zapadu zbog čega je usmerio diplomatske strele na Kinu. Bajdenova administracija pokušava da trgovinskim oružjem izvrši pritisak na Peking da ograniči podršku Moskvi.\nVašington je sredinom marta saopštio da neće da produži carinske takse na uvoz kineske robe koje je uveo Donald Tramp, kao poruku Kini da je američko tržište za nju otvoreno, ali su uz to išle pretnje o novim sankcijama ukoliko nastavi da podržava Moskvu.\nBajdenov savetnik za državnu bezbednost Džejk Saliven insistirao je na tome na sastanku sa kineskim kolegom u Rimu 14. marta. Kineska delegacija je odgovorila kritikom američke vojne i političke podrške Tajvanu, koji smatra svojom provincijom.\nVašington nema diplomatske odnose sa ovim ostrvom na 180 km od kineske obale koje ima poseban međunarodni status, ali ima sporazume sa tajvanskom vladom koji omogućavaju izvoz oružja. Bajden je u avgustu pošle godine izjavio da će SAD da brane Tajvan ukoliko ga Kina napadne. Tenzije su dodatno porasle nakon što su SAD prodale oružje ostrvu u vrednosti od 750 miliona dolara i usmerile ratne brodove ka tajvanskom moreuzu, a svoje instruktore poslale da obučavaju tajvansku vojsku.\nPritisci na Kinu su se nastavili na virtuelnom samitu EU i Kine 1. aprila u Briselu, prvom koji je održan nakon dve godine.\nSAD su uoči samita radile na utvrđivanju zajedničkog transatlantskog fronta sa ciljem da Peking nateraju da se izjasni o neutralnom statusu prema krizi u Ukrajini i da predoče posledice koje će snositi ukoliko ekonomski ili vojno pomogne Rusiji. Samit, međutim, nije pomerio kinesku poziciju ni za jotu.\nKineske diplomate su nakon razgovora sa predstavnicima Evropske unije poručile da Kina vodi nezavisnu spoljnu politiku i da se „protivi i toplom i hladnom ratu, kao i podeli na blokove i svrstavanju", kako je to napisao na Tviteru direktor za evropske poslove u kineskom ministarstvu spoljnih poslova.\nU odnosu prema ratu u Ukrajini Kina sledi svoje dugoročne interese na Pacifiku, pre svega kada je reč o Tajvanu. Zapad koji poteže sankcije kao pištolj ne uliva poverenje Kini, koja se trudi da smanji zavisnost i osnaži autonomiju, na prvom mestu u oblasti tehnologije.\nMeđu pet ključnih aspekata kineske pozicije o Ukrajini, koje je 31. marta izneo kineski ministar spoljnih poslova Vang Ji, peta se odnosi na „utvrđivanje mira i stabilnosti u azijsko-pacifičkoj regiji".\n„Kina je oprezna prema Sjedinjenim Državama, koje koriste indo-pacifičku strategiju da izazovu blokovsku konfrontaciju u regionu. Ona radi na ubrzanju regionalne integracije i saradnje i održavanju teško stečenog zamaha u razvoju", poruka je Pekinga.\nUoči samita EU i Kine, šef ruske diplomatije Sergej Lavrov dobio je u Pekingu potvrdu o prijateljstvu „bez granica" između dve zemlje, tokom prve diplomatske posete od početka rata u Ukrajini.\nNafta za rupije\nPoziciju neutralnosti zauzela je i Indija, sa manjim posledicama nego Kina jer važi za zapadnog saveznika.\nIndija je uz SAD, Japan i Australiju deo neformalnog strateškog saveza Kvad (Quadrilateral Security Dialogue, QUAD). Ovaj savez, kao i Aukus, služi da se u azijskoj zoni Pacifika izoluje Kina, koju Indija smatra glavnom spoljnom pretnjom. To je ne sprečava da zauzme nezavisni stav prema krizi u Ukrajini i nastavi trgovinske pregovore sa Rusijom.\nPritisak koji su zapadne diplomate izvršile na indijskog premijera Narendra Modija da promeni stav prema Moskvi nije urodio plodom. Indija ignoriše pretnje sankcijama i nastavlja stratešku saradnju sa Rusijom koja potiče još iz sovjetskih vremena.\nOva saradnja je pre svega vojne prirode. Indiji je potrebno rusko oružje zbog konfliktnih odnosa sa susedima, Kinom i Pakistanom. Indijska vojska je u najvećoj meri opremljena ruskim i sovjetskim naoružanjem.\nO „zaobilaženju prepreka", odnosno zapadnih sankcija, bilo je reči tokom dvodnevne posete Indiji Sergeja Lavrova. Ruski ministar spoljnih poslova se 1. aprila sastao sa indijskim premijerom, koji je prethodno ignorisao posetu britanske ministarke spoljnih poslova Elizabet Tras.\nŠefica britanske diplomatije je morala da se zadovolji time da iz Nju Delhija poruči da je snaženje veza između Velike Britanije i Indije važnije nego ikada, a poruka indijskih vlasti je jasna - neće da im spoljnu politiku diktira Zapad.\nLavrov se zahvalio na „ujednačenom pristupu" svog istorijskog saveznika. „Cenimo što Indija pristupa ovoj situaciji uzimajući u obzir sve činjenice, a ne jednostrano", rekao je šef ruske diplomatije. Indijski premijer, koji je zatražio „hitni prekid nasilja" u Ukrajini, ponudio je posredničku ulogu svoje zemlje u sukobu.\nIndijske vlasti stavljaju nacionalni interes i energetsku bezbednost na prvo mesto, zbog čega su sa Rusijom postigle novi dogovor o uvozu energenata. Indija, koja kao i Kina uvozi rusku naftu, dogovorila je s Moskvom niže cene koje bi isplaćivala u rubljama ili rupijima.\nOvaj mehanizam plaćanja u nacionalnim valutama, a ne u dolarima kao do sada, omogućava Indiji da kupi velike količine ruskog gasa po znatno nižoj ceni.\nAmerički diplomata zadužen za međunarodnu trgovinu koga su poslali iz Vašingtona, poručio je „u duhu prijateljstva" da je za Indiju važno „da se pridruži" zapadnim sankcijama u cilju „zajedničkih interesa", upozorivši na moguće posledice po „zemlje koje aktivno pokušavaju da ih zaobiđu ili ublaže".\nSAD ne bi volele da vide „ubrzani" rast uvoza energetskih i drugih proizvoda iz Rusije kao i da njihovi „saveznici i partneri stvaraju mehanizme koji podržavaju rublju" i one „koji pokušavaju da podriju finansijski sistem zasnovan na dolaru".\nIndijski ministar spoljnih poslova je odgovorio američkom diplomati da je Evropa u martu uvezla 15 odsto više ruskog gasa nego u februaru.\nOva složena igra saveza je odlika današnjeg multipolarnog sveta. Rusija, koja je strateški partner Kine, odlazi u posetu Indiji, koja nije uvela sankcije Moskvi iako je strateški partner SAD.\nAli dok Vašington preti Pekingu da će trpeti posledice zbog veza sa Moskvom, na Indiju se gleda sa više takta, što ne isključuje preteće tonove koje indijske vlasti ignorišu, utoliko pre što se poziciji neutralnosti ne protivi ni opozicija ni javnost u zemlji.\nIndija želi da se emancipuje na međunarodnoj sceni i ostvari stratešku i bezbednosnu autonomiju koja će joj omogućiti nezavisnu poziciju, zbog čega razgovara sa Rusijom i SAD, kao i sa EU i Ukrajinom.\nNekoliko sati pre nego što je počeo ruski napad na Ukrajinu 24. februara, Putin je u Kremlju primio pakistanskog premijera Imrana Kana. Poseta je bila odavno predviđena, a ruski predsednik je odlučio da ne menja planove za taj dan, dok je ostatak sveta u neverici posmatrao kako teške oklopne jedinice ruske vojske prelaze granicu sa Ukrajinom. To je bila prva poseta pakistanskog premijera Moskvi od 1999. godine.\nKako je navedeno u saopštenju nakon posete, dve zemlje „koje gaje prijateljske odnose uz uzajamno poštovanje" razgovarale su o pitanjima energetike, o ugovoru o gasovodu koji Islamabad želi da sklopi sa Rusijom, o situaciji u Avganistanu i geopolitičkim kretanjima u svetu, ali ne i o Ukrajini. „Ukrajinska kriza nas se ne tiče", rekao je Kan za Raša tudej. „Želimo da učvrstimo veze sa Rusijom, ne želimo da se svrstavamo u bilo koji blok već da razvijamo trgovinske veze sa svim zemljama", naglasio je pakistanski premijer. Pakistan se, poput Indije i Kine, uzdržao od glasanja za rezoluciju UN povodom sukoba u Ukrajini.\nKan ima utoliko više razloga da traži podršku Rusije jer prolazi kroz veliku političku krizu u zemlji, za koju krivi prozapadnu opoziciju. Pakistan je, naime, američki saveznik još od osnivanja 1947, ova veza se održala tokom Hladnog rata i kasnije, sve do „američkog rata protiv terorizma", u kome je Islamabad stao na stranu SAD, ali ga je Vašington optužio da tajno podržava talibane.\nDo približavanja Pakistana i Rusije došlo je poslednjih godina, zbog čega se na Kanovu politiku u Vašingtonu gleda kao na antizapadnu. Pakistanski premijer sa druge strane optužuje SAD da rade na njegovoj smeni.\nPakistan kao i Indija, njegov istorijski rival u regionu, vidi u politici nesvrstanosti način da se emancipuje na međunarodnoj sceni. Na kritike sa Zapada zbog posete Moskvi u trenutku ruskog napada na Ukrajinu, Kan je odgovorio bez uvijanja: „Evropski lideri su išli u Rusiju a oni pitaju Pakistan 'Zašto ste išli', kao da smo njihove sluge." Uz to, primetio je da se niko nije zahvalio njegovoj zemlji što je učestvovala u „ratu protiv terorizma", što je, kako kaže, podrazumevalo velika odricanja.\nTrn u oku Vašingtonu je i nastojanje Islamabada da učvrsti veze sa Kinom. Tokom susreta sa Si Đinpingom na otvaranju Olimpijskih igara u Pekingu Kan je poručio da će „Pakistan da čvrsto ostane uz Kinu u svakom trenutku", da će da pomogne izgradnju kinesko-pakistanskog ekonomskog koridora i učvrsti saradnju sa Kinom u cilju regionalne bezbednosti i stabilnosti. Dovoljno razloga da u Vašingtonu požele da ne bude izabran na predstojećim izborima.\nRijad okreće glavu u stranu\nRat u Ukrajini je potvrdio i emancipaciju zalivskih zemalja koje ovih dana ne dižu slušalicu na pozive iz Bele kuće.\nRazilaženje SAD i ključnih zalivskih saveznika, Saudijske Arabije i Ujedinjenih Arapskih Emirata, do nedavno je bilo nezamislivo. Ove dve zemlje, članice Organizacije zemalja izvoznica nafte (OPEK), koje su decenijama podržavale Vašington, uzdržale su se od podrške američkoj administraciji u nastojanju da uguši Moskvu sankcijama, kao i o poziv G7 da povećaju proizvodnju nafte i gasa kako bi spustili cenu nafte na međunarodnom tržištu.\nOdbile su, takođe, da izbace Rusiju iz formata OPEK+, kojim predsedavaju Rijad i Moskva.\n„Ne možete godinama da nas ocrnjujete, a zatim proglašavate superherojima kada nivo snabdevanja energentima padne ispod tražnje", poručio je ministar energetike Ujedinjenih Arapskih Emirata, koji trenutno predsedavaju Savetom bezbednosti UN. „Ne ide s nama tako. Ne mešamo politiku s misijom OPEK-a da održava stabilnost globalnog tržišta naftom. Ceđenje bilo kojeg partnera saveza samo vodi povećanju cene barela."\nOvakva pozicija zalivskih zemalja predstavlja prekretnicu u odnosima sa SAD i znači da se više ne oslanjaju na Vašington kao na krajnjeg garanta regionalne bezbednosti.\nNakon preusmeravanja interesa SAD sa Bliskog istoka na azijsku zonu Pacifika, promenili su se savezi.\nSaudijska Arabija i Emirati se u Jemenu bore protiv pobunjenika Huti koje podržava Iran, zbog čega su učvrstili veze sa Rusijom i Kinom, dok Bajden pokušava da sa Teheranom oživi sporazum o nuklearnom programu.\nSaudijska Arabija je saveznik SAD od 1945. godine, kada je postignut sporazum o „nafti u zamenu za zaštitu", koji je Zapadu decenijama omogućavao stabilne cene nafte kao jedan od uslova za stabilnu ekonomiju, ali i učešće zalivskih monarhija u vojnim savezima sa SAD - protiv Sovjeta u Avganistanu i iračkih snaga u Kuvajtu 1991.\nOdnosi Vašingtona i Rijada su se pogoršali od 2010. godine, kada je u Beloj kući bio Barak Obama, a potom ponovo sa Bajdenom, koji je odbio da se sastane sa saudijskim prestolonaslednikom Mohamedom bin Salmanom, za koga američke obaveštajne službe veruju da stoji iza ubistva novinara Vašington posta Džamala Kašogija.\nBajden je bezuspešno pokušao da ubedi lidere zalivskih monarhija da povećaju proizvodnju nafte, a kada su oni ostali dosledni planu koji je dogovoren sa Rusijom, okrenuo se Venecueli, u kojoj su SAD do juče pokušavale da smene predsednika Nikolasa Maduru sa vlasti.\nPošto ni tu nije prošlo, ostaje im da pokušaju sa još jednom od „osovina zla" iz američkog repertoara međunarodnih neprijatelja - sa Iranom, ali se još ne nazire sporazum oko nuklearnog programa koji bi mogao da otvori mogućnost izvoza iranske nafte na svetsko tržište.\nU pokušaju da smanji cene goriva koje su skočile od uvođenja sankcija Rusiji, američki predsednik se okrenuo unutrašnjem tržištu i naredio puštanje u promet milion barela nafte dnevno iz državnih rezervi tokom šest meseci, uporedivši situaciju sa ratnom.\nVećina zemalja Centralne i Južne Amerike je glasala u UN za osudu ruskog napada na Ukrajinu - Kuba, Nikaragva, Bolivija i El Salvador su bile uzdržane a Venecuela nije glasala - ali su gotovo sve odbile da uvedu sankcije Rusiji. To je bio razlog što se nijedna nije našla na listi „neprijateljskih zemalja" koju je Moskva objavila 7. marta, a na kojoj su, pored ostalih, SAD, Evropska unija, Velika Britanija, Švajcarska, Japan, Kanada, Norveška, Singapur i Južna Koreja, ali i Crna Gora, Albanija i Severna Makedonija.\nLatinska Amerika, koja je u vreme Hladnog rata bila glavna žrtva američkog intervencionizma, ne želi da se svrsta protiv Rusije. Moskva održava veze sa ovim kontinentom u strateškim oblastima, na prvom mestu u poljoprivredi i energetici. Ove veze su se učvrstile tokom pandemije kovida, kada su u Južnu Ameriku stigle ruske vakcine „Sputnjik V" u trenutku kada su kasnile vakcine iz zapadnih laboratorija.\nMeksički predsednik Andres Manuel Lopez Obrador, koji se protivi američkom embargu protiv Kube, izjasnio se protiv sankcija Rusiji uprkos pritisku svog najvažnijeg trgovinskog partnera, SAD.\nBrazilski predsednik Žair Bolsonaro je bio u poseti Moskvi neposredno pred ruski napad na Ukrajinu, da bi potom izjavio da je njegova zemlja neutralna u ovom sukobu.\nSa Putinom se u februaru uoči krize sastao i argentinski predsednik Alberto Fernandes, kada je predložio da njegova zemlja postane „kapija za Rusiju u Južnoj Americi". Argentina je ubrzo po izbijanju sukoba osudila „invaziju" Ukrajine i vojne operacije u ovoj zemlji, ali je poručila da unilateralne sankcije Rusiji neće dovesti do mira.\nVenecuela i Kolumbija imaju dijametralno suprotne stavove o ukrajinskoj krizi - Karakas je bezrezervni saveznik Moskve, dok Bogota, saveznik SAD i jedini partner NATO-a u Južnoj Americi, podržava sankcije Rusiji. Ova jasna geopolitička podela bi mogla da dovede do novih tenzija između dve zemlje.\nI Afrika je, kao i Azija i Južna Amerika, podeljena u odgovoru na krizu u Ukrajini. Od 54 afričke zemlje 25 nije osudilo Rusiju - 17 je bilo uzdržano, sedam nije glasalo, Eritreja je bila protiv rezolucije - što je polovina kontinenta. Ali nijedna nije uvela sankcije Rusiji.\nZemlje koje su glasale za rezoluciju uglavnom su saveznice Zapada i sa njim imaju vojne veze, ali je pažnju privukao uzdržan stav Južne Afrike i Senegala.\nJužna Afrika je članica BRIKS-a, uz Rusiju, Indiju, Kinu i Brazil, jedinu zemlju iz ovog niza koja je glasala za rezoluciju o osudi ruskog napada.\nSenegal, bivša francuska kolonija, ističe „privrženost nezavisnosti i suverenosti država", pozivajući se u isto vreme na „principe nesvrstanosti". Ideja nesvrstanosti naročitu težinu ima u Africi, a povratak bipolarnog sveta je ponovo oživljava (pokret nesvrstanih još uvek postoji, većina članica je iz Afrike, a poslednji skup je održan u Srbiji 2021).\nRazlog za uzdržavanje afričkih zemalja nije samo želja da zadrže neutralnost u polarizovanom svetu, već i neslaganje sa intervencijama u kojima je NATO od odbrambenog saveza postao instrument zapadnog intervencionizma. U Africi je to u skorije vreme slučaj sa uplitanjem Zapada u rat u Libiji, što je dodatno destabilizovalo ovaj deo afričkog kontinenta.\nJoš jedan razlog je složena ravnoteža u spoljnoj politici koju veliki broj afričkih zemalja pokušava da postigne. Afričke zemlje koje sa Rusijom imaju trgovinske i vojne veze ne žele da dovedu u pitanje ovo strateško partnerstvo, kao što ne žele da se odreknu veza sa drugim velikim međunarodnim akterima u Africi, poput Kine, EU i SAD, jer znaju da „kada se slonovi tuku, trava strada".\nKongo je tako politički blizak SAD, ali ekonomski zavisi od Kine. Egipat ima partnerske odnose sa zapadnim zemljama ali kupuje rusko oružje i pšenicu.\nOva strategija balansiranja između polova moći u svetu je danas karakteristična za veliki broj malih zemalja, uključujući i Srbiju. To im omogućava da u konkurenciji velikih rivala na međunarodnoj sceni pronađu manevarski prostor.\nIako se uglavnom posmatra iz ekonomskog ugla, ova strategija ima i političku i bezbednosnu pozadinu. Ukrajinska kriza koja je dovela do snažnije polarizacije je poljuljala ovu osetljivu ravnotežu. Male zemlje će mnogo teže odoleti pritiscima, naročito ako se radi o nestabilnim državama čije vlasti zavise od spoljnih saveznika.


06-03-2018 14:43 Izdvojeno Svet Planeta\nAmerički senator iz Aljaske Danijel Saliven izjavio je da je ukidanje sankcija Rusiji moguće ako ona „prekine da se meša“ u poslove drugih zemalja. Savet Federacije Rusije odbacio je optužbe američkog političara i naglasio da Moskva deluje isključivo u okviru zakona kada brani svoje interese.\nMoskva (Foto: Pixabay.com)\nOsim toga, Vašington nema pravo da govori drugoj državi šta da radi. Državna duma Rusije takođe je podsetila da su same sankcije nezakonite.\nSjedinjene Američke Države saopštile su da je ukidanje sankcija Rusiji moguće, ali da Moskva mora da ispuni nekoliko uslova.\nSaliven je na marginama godišnje energetske konferencije CERA u Hjustonu objasnio svoj stav.\nPrema njegovim rečima, Rusija bi trebalo da prekine „aktivnost“ u brojnim oblastima, jer protivreči interesima Vašingtona. Saliven je istakao da ima na umu situaciju u Ukrajini, kao i mešanje Moskve u izbore u brojnim zemljama, za šta Rusiju nastavljaju da optužuju uprkos nedostatku dokaza.\n„To u potpunosti zavisi od ruskih vlasti. Ako prestanu sa svojim aktivnostima u nekim oblastima, bilo da se radi o pokušaju podrivanja demokratije u Sjedinjenim Američkim Državama ili mešanju u poslove drugih zemalja, na primer Ukrajine, sankcije će verovatno biti ukinute“, istakao je Saliven.\nNovinar Sputnjika pokušao je da precizira da li američka energetska industrija ima koristi od antiruskih sankcija. Salivan je odgovorio da SAD treba da „isporučuju više energenata, jer to pomaže slabljenju aktivnosti Rusije“.\nZamenik predsedavajućeg Odbora Saveta Federacije za međunarodne poslove Vladimir DŽabarov smatra da je američki senator izneo prilično sporne zahteve, koji protivreče interesima Rusije.\n„Prema mom mišljenju, uslovi su pomalo uvredljivi za bilo koju zemlju. Da li oni mogu da zamisle, uključujući i američkog senatora, kada bi ruske kolege dale sličnu izjavu da Amerikanci treba da prestanu da brane svoje interese u nekom regionu? Mi imamo svoje nacionalne interese i oni ne zavise od želje senatora sa Aljaske“, rekao je DŽabarov.\nOn je naglasio da Rusija radi u skladu sa zakonom i sprovodi politiku prema sopstvenim interesima, kao i svaka druga zemlja na svetu.\n„Mi ne narušavamo međunarodni zakon, mi radimo u okviru ovog zakona. Rešenja koja nam predlažu ne vredi razmatrati. Ona su apsolutno neprihvatljiva za svaku državu koja sebe poštuje, a Rusija je takva država“, zaključio je DŽabarov.\nDržavna duma je navela da američki senator, očigledno, nije dobro upućen u pravna pitanja, inače ne bi davao takve izjave.\nSenator sa Aljaske se ne snalazi u međunarodnom pravu. Sve što Rusija radi (u Ukrajini), ona radi u skladu sa međunarodnim pravom.\n„Što se tiče ukidanja sankcija, one su same po sebi nezakonite. Ta ograničenja su povezana sa činjenicom da Rusija navodno ne poštuje Minske sporazume. Istovremeno, niko ne shvata da je Rusija garant njihovog izvršenja, kao što su i Francuska i Nemačka. Ali strane u pregovorima su Kijev i Donbas“, objasnio je član Odbora Državne dume Rusije za spoljne poslove Anton Morozov.\nŠto se tiče aktivnosti Rusije u Ukrajini, može da se radi samo o humanitarnim pitanjima, naglasio je Morozov.\n„U Ukrajini nemamo nikakve aktivnosti. Mi tamo samo šaljemo humanitarnu pomoć“, objasnio je on.\nAko je američki senator u svojoj izjavi podrazumevao aktivnosti Rusije na povećanju oružja unutar zemlje, Moskva na to ima puno pravo, jer time osigurava bezbednost zemlje.\n„Ako se radi o zaštiti i bezbednosti naše zemlje ili njenom suverenitetu, tu smo beskompromisni, sasvim je prirodno da suverena zemlja svim raspoloživim sredstvima osigurava svoju bezbednost povećanjem faktora obuzdavanja u vidu novog oružja“, zaključio je Morozov.\nPočetkom marta predsednik SAD Donald Tramp produžio je na godinu dana antiruske sankcije. Bela kuća je objasnila da su restriktivne mere produžene zbog činjenice da situacija u Ukrajini „i dalje predstavlja neobičnu i izuzetnu pretnju po nacionalnu bezbednost i međunarodnu politiku SAD“. Kremlj je izjavio da takve akcije ne doprinose jačanju međunarodnih odnosa. Portparol ruskog predsednika Dmitrij Peskov objasnio je da su ograničenja nezakonita i štetna ne samo za odnose dve zemlje, već i za ceo svet.\nPročitajte OVDE kakvu je to najmračniju tajnu SAD otkrio satelitski snimak?\nŠta znače sankcije Rusiji?\nREVOLUCIJA 21. VEKA: Ne postoji NATO štit za nove ruske „vatrene lopte“ (VIDEO)


S&T - Novi S&T Outsourcing projekti\n31.12.2014 | Serbia\nNovi S&T Outsourcing projekti\nS&T Serbia završava još jednu - 19. uspešnu poslovnu godinu, u kojoj uprkos svim izazovima realizuje niz interesantnih i značajnih IT projekata. Zbog toga izdvajamo dva projekta iz oblasti outsourcing-a.\nVojvođanska banka a.d. Novi Sad i S&T Srbia d.o.o. su upravo sklopili višegodišnji ugovor, koji uključuje održavanje IT opreme na svim poslovnim lokacijama banke. IT Service Level Agreement obuhvata filijale i ekspoziture, kao i sisteme skladištenja i bekapa podataka, serverske i sisteme računarskih mreža.\nRanije ove godine, Johnson Electric d.o.o. Niš i S&T Serbia zaključili su višegodišnji outsourcing ugovor, koji obuhvata pružanje IT usluga podrške na lokaciji u Nišu, kao i upravljanje uslugama (Service Management). Na taj način, kompanija Johnson Electric je dobila profesionalnu IT podršku za rast svog poslovanja u Srbiji.\nNova godina nosi nove izazove, tako da Vam je, kao i do sada, S&T na raspolaganju ako se odlučite na ovakav vid saradnje – bez obzira u kom delu Srbije se nalazite.\nViše o S&T-ovim uslugama u oblasti outsourcing-a možete naći ovde.


Sanacija divljih deponija u Beceju, Trgovištu i Vršcu, uredenje Gružanskog jezera kod Knica i priobalja Ibra u Zubinom Potoku, revizija knjižnog fonda valjevske biblioteke „Ljubomir Nenadovic“, pomoc starima u Svilajncu, samo su neki od javnih radova na kojima ce nezaposleni biti angažovani u nekoliko narednih meseci. U programu javnih radova koji je odobrila Vlada Srbije bice angažovano oko 3.500 ljudi, a prvi radovi, kako je za „Blic“ najavila Radmila Katic-Bukumiric, pomocnik republickog ministra za rad, pocece vec krajem sledece nedelje, ili najkasnije 1. novembra.\nPrema njenim recima, poslovi ce trajati najduže godinu dana.\nNa njima ce biti uposleno najviše nekvalifikovanih radnika - 2.800, zatim 603 osobe sa srednjom strucnom spremom, 42 sa višom i 83 sa visokom strucnom spremom.\nZa javne radove Vlada Srbije je izdvojila 172 miliona dinara. Zarade uposlenih radnika zavisice od njihovog stepena strucne spreme. Tako ce NKV radnici mesecno dobijati minimalnu zaradu (oko 8.500 dinara), oni sa srednjom školom 15 odsto više, dok ce primanja radnika sa višom školom i fakultetom biti za 30, odnosno 45 odsto veca od minimalca.\nInace, Vladi je pristiglo 300 zahteva za izvodenje javnih radova, od cega je odobreno 111 projekata. Najviše je odobreno u manjim mestima, dok u Beogradu, recimo, nije odobren nijedan projekat. Nacionalna služba za zapošljavanje narednih dana odabrace ljude koji ce biti uposleni na javnim radovima, a oni koji odbiju da rade, bice brisani sa evidencije nezaposlenih.\nKo ce imati prednost\nPrednost u zapošljavanju na javnim radovima imace oni koji primaju novcane naknade Nacionalne službe za zapošljavanje, zatim ljudi koji duže cekaju na zaposlenje, stariji od 50 godina, kao i žene. Služba ce odredivati ko ce da radi, ali se i sami nezaposleni mogu prijavljivati. Ko odbije posao, bice brisan sa evidencije. //blic.co.yu


Vučić s predstavnicima RS 4. augusta u Beogradu, poručit će im 3 stvari | Novi.ba\nGori u pet gatačkih sela, vatrogasci odbranili kuće od požara Schmidt: Mogu ja biti prijateljski nastrojen ali i neugodan\nObjavljeno:01.08.2021 - 22:17\nAleksandar Vučić, predsjednik Srbije je u intervjuu za RTS kazao da će ova zemlja učiniti sve što može da sačuva mir i stabilnost u Bosni i Hercegovini te naglasio da su potrebni razgovori i dijalozi.\n“Nama su potrebni razgovori, dijalog. Nadam se da ćemo nekada biti u stanju da napravimo i bratske odnose sa Bošnjacima, imajući u vidu svu težinu i sve ono kroz šta su oni prošli i svu težinu i ono kroz šta smo mi prošli, ali za to uvijek morate imati dvije strane”, naveo je Vučić.\nVučić je istakao da nije dobro da se nešto nameće spolja, i da se na Balkanu to nikada dobro ne prima, pa ni oktroisanje odluka nikada nije dovoljno dobro.\nNajavio je da će 4. augusta u Beogradu prisustvovati i kompletno rukovodstvo Republike Srpske pa će tada sa njima razgovarati.\nVučić je rekao da će im poručiti tri stvari:\n“Pod jedan moramo da čuvamo mir, pod dva Srbija će poštovati Dejtonski mirovni sporazum, integritet BiH, ali i integritet Republike Srpske i pod tri Srbija će uvek biti uz narod u RS i pomagati na svaki način. To su važne stvari koje će Srbija da iskaže u svakom trenutku”, zaključio je Vučić.\nSUPRUGA DAŠA OVIM SE RIJEČIMA OPROSTILA OD SVOG MRKE: Ostao si u mojim mislima, sjećanjima, zauvijek (FOTO)\nŠAULIĆI STIGLI NA KOMEMORACIJU POSVEĆENU MRKI: Goca sva u crnini došla sa sinom Mihajlom da kaže posljednje zbogom (FOTO)


Srpski film „Dara iz Jasenovca“ na RTS-u 20.februara – Objektivni\nPočetna/Iz minuta u minut/Srpski film „Dara iz Jasenovca“ na RTS-u 20.februara\nSrpski film „Dara iz Jasenovca“ na RTS-u 20.februara\nDara iz Jasenovca, srpski kandidat za Oskara, istorijska je drama koja je pokrenula lavinu komentara od pozitivnih do negativnih.Film je premijerno prikazan 25. novembra u Gračanici.Beogradska premijera uz prisustvo autorske i glumačke ekipe, zakazana je za 22. april kada se obeležava 76 godina od proboja poslednjih zarobljenika iz logora Jasenovac.\nOdluka da se film prikaže na televiziji pre normalnog života u bioskopima je nezavisno doneta od reditelja Antonijevića i mene, a prouzrokovana je svom pričom koja se dešava oko filma, njegove nominacije za našeg kandidata za Oskara, a pogotovo na par neumesnih i neosnovanih kritika – gde je film naša propaganda i da Srbi nisu bili žrtve u Jasenovcu. Tako da je naša želja bila da prikažemo film pre vremena da ga što više ljudi vidi – istakao je producent filma Maksa Ćatović.


Bilo koja aktivnost koja se smatra nezakonitom ili štetnom po okolinu i opasnom za ljudsko zdravlje: igre na sreću, duvan, alkoholna pića (izuzev proizvodnje vina i voćnih rakija);\nNemoralne i nelegalne aktivnosti\nKrediti koji se odobravaju po ovoj kreditnoj liniji, a finansiraju se iz sredstava Evropske Investicione Banke (EIB-a), odobravaće se po kamatnoj stopi za 0,50% nižoj u odnosu na kamatu definisanu u daljem tekstu.\nMaksimalni iznos do 1.000.000,00 € (za preduzetnike do 50.000,00 €);\nKamatna stopa iznosi 4,50 na godišnjem nivou uz proporcionalan način obračuna kamata;\nSTIMULATIVNE MJERE ZA DIREKTNE KREDITNE ARANŽMANE: Za subjekte koji projekte realizuju u opštinama sjevernog regiona i u opštinama koje su ispod prosjeka razvijenosti na nivou Crne Gore ili subjekte koji realizacijom projekta zaposle 5 ili više novih lica odobravaće se posebne stimulacije u vidu smanjenja kamatne stope za 0,50%. Takođe, stimulacije će se odnositi i na kredite koji se odobre uz garancije neke od poslovnih banaka, na način da će se inicijalna kamatna stopa umanjiti za 1,00%. Prethodno pomenute stimulacije mogu se koristiti samo po jednom osnovu.\nZa privredne subjekta koji redovno izmiruju poreske obaveze, tj. nalaze se na „bijeloj listi“ nadležnog državnog organa, odobravaće se posebna stimulacija u vidu smanjenja kamatne stope za 0,50% (potrebno je obezbijediti potvrdu nadležnog državnog organa ili službeni dokument državnog organa koji će biti dostavljen IRF CG A.D.). Ova stimulativna mjera važi i za kreditne plasmane direktno i preko banaka.\nUkoliko krajnji korisnik ne ostvari stimulaciju po osnovu bijele poreske liste, može ostvariti stimulaciju u vidu niže kamatne stope do 0,50% u zavisnosti od kreditnog rejtinga koji se odrđeuje shodno internim aktima IRF-a.\nMaksimalna izloženost prema jednom klijentu uključujući i sva povezana lica biće definisana internim aktima Investiciono-razvojnog fonda.\nMaksimalni iznos do 3.000.000,00 €;\nKamatna stopa iznosi 5,00% na godišnjem nivou (od kojih banci pripadaju 3,00%);\nZa privredne subjekta koji redovno izmiruju poreske obaveze, tj. nalaze se na „bijeloj listi“ nadležnog državnog organa, odobravaće se posebna stimulacija u vidu smanjenja kamatne stope za 0,50% (potrebno je obezbijediti potvrdu nadležnog državnog organa ili službeni dokument državnog organa koji će biti dostavljen IRF CG A.D.). Ova stimulativna mjera važi i za kreditne plasmane direktno i preko banaka.“\nKamatna stopa može biti i fleksibilna, i utvrđivaće se na osnovu rejtinga preduzeća po metodologiji koju utvrde organi Investiciono-razvojnog fonda.\nVisina naknade za direktne aranžmane:\n0,40% na odobreni iznos za subjekte koji projekte realizuju u opštinama sjevernog regiona i u opštinama koje su ispod prosjeka razvijenosti na nivou Crne Gore;\nU slučaju kreditiranja krajnjih korisnika putem poslovnih banaka, poslovne banke su dužne obezbijediti i čuvati dokumentaciju i voditi evidencije koje omogućuju brzu i efikasnu kontrolu namjenskog korištenja kredita, kao i definisanje ostalih uslova korišćenja kredita u skladu sa zakonskim uslovima. IRF CG A.D. zadržava mogućnost da namjensku kontrolu vrši u direktnom kontaktu sa krajnjim korisnikom kredita.\nKao instrumente obezbjeđenja kredita IRF CG A.D. će prihvatati mjenice, hipoteke na nepokretnostima, bankarske garancije, garancije jedinica lokalne samouprave, garancije Vlade Crne Gore, i druge uobičajene instrumente obezbjeđenja u bankarskom poslovanju u skladu sa važećom politikom kolaterala i odlukama nadležnih organa IRF CG A.D.\nSaglasnost za pristup podacima Regulatornog kreditnog registra Centralne banke Crne Gore (RKR) uključujuci osnivače i povezana lica ;\nProfakture (kopija ili original) za nabavku opreme i sitnog inventara, predračune za izvođenje građevinskih radova, predugovore/ugovore o kupoprodaji nekretnina (IRF CG A.D. neće prihvatati ponude/predugovore koji su izdati od fizičkih lica osim kod kupoprodaje nekretnina, ponude/predugovore od povezanih lica, kao ni interne fakture). Predmetna dokumentacija ne može biti starija od 3 mjeseca od datuma predaje zahtjeva za kredit;\nListe nepokretnosti nekretnine gdje se realizuje predmetna investicija ne stariji od 30 dana\nGrađevinska dozvola ili urbanističko-tehnički uslovi uz uslov da je podnijet zahtjev za građevinsku dozvolu koja mora biti dostavljena prije potpisivanja ugovora\nPredmjer, predračun i ponude za izvođenje radova\nListe nepokretnosti u kojem je upisana nekretnina koja je predmet kupoprodaje ne stariji od 30 dana\nPredugovor/ugovor o kupoprodaji nekretnine (ovjeren od strane nadležnog suda-notara)\nBilans stanja, Bilans uspjeha, za posljednje dvije godine;


Mladom Italijanu 19. etapa 98. Đira - 2Bike.rs\nMladom Italijanu 19. etapa 98. Đira\nAru iskalio bes pobedom na 19. etapi 98. Đira.\nBar tonu tereta satkanog od ogromnog pritiska i nerealnih očekivanja skinuo je as Astane, Fabio Aru, sa svojih još uvek nejakih pleća. Trujumfom u 19. etapi, 98. izdanja Đira, voženoj od Gravelona Toće do Ćervina, koja je vodila preko četiri teška brda, a bila duga 226 iscrpljujućih kilometara, najveća italijanska nada uspela je da iskali bes i nađe utehu zbog brojnih packi profesora Alberta Kontadora protkelih 10-tak dana.\nKad je shvatio da nema šta da traži u borbi za generalni plasman sa Pistolerom, Fabio Aru je u još jednoj kraljevskoj etapi Đira pokazao svu raskoš neospornog talenta. Pri kraju uspona na Ćervino, na samo šest kilometra pre cilja, lider Astane je krenuo u odlučujući napad. Najpre je pretekao odbeglog Rajedera Hesjedala, a kad je video da njegov atak nije nimalo uznmerio Kontadora i grupu favorita, kao da je dobio krila da u paklenom ritmu izdrži do samog kraja.\nKoliko mu je značio trijumf na Ćervinu, čime se vratio na drugo mesto u generalnom poretku, a zaostatak za liderom smanjio za skoro minut ipo, mladi Fabio Aru, pokazao je svima, neskrivajući ogromnu radost, ravnu oduševljenju vozača koji obučen u roze majicu uzdignutih ruku prolazi poslednje majske nedelje ciljem u Milanu.\nRezulati 19. etape: Aru (Italija, Astana) 6:24, 13, 2. Hesjedal (Kanada, Kenondejl – Garmin) + 28, 3. Uran (Kolumbija, Kvk Step) + 1,10, 4. Landa (Španija, Astana) + 1,18, 5. Krujsvijk (Holandija, LotoNL – Džambo) + 1,18, 6. Kontador (Španija, Tinkof – Sakso) + 1:18, 7. Kangert (Estonija, Astana) + 1,18 , 8. Konig (Češka, Skaj) + 1,21, 9. Nijeve (Španija, Skaj) + 1,24, 10. Ženie (Francuska, FDŽ)+ 2,24...\nGeneralni plasman: 1. Kontador (Španija, Tinkof – Sakso) 78:48,40, 2. Aru (Italija, Astana) +4,37. 3. Landa (Španija, Astana) +5,15, 4. Amador (Kostarika, Movistar) +8,10, 5. Konig (Češka, Skaj) +10,47 6. Trofimov (Rusija, Kaćuša) +11,11, 7. Hesjedal (Kanada, Kenondejl – Garmin) +12,05, 8. Karuzo (Italija, BMC) +12,14, 9. Krujsvijk (Holandija, LotoNL – Džambo) +12,53, 10. Ženie (Francuska, FDŽ) +15,07...\nGiro d'Italia Fabio Aru Alberto Kontador Giro d'Italia 2015 Astana\nFilip Žilber do solo trijumfa na 18. etapi 98. Đira\nKontador uvećao prednost.\nUprkos povredama Kontador lider 98. Đira\nTrenutna razlika između Kontadora i Arua je minijaturne tri sekunde.


26.07.2019 u 18:06\nStabilno stanje vojnika povređenih u prevrtanju autobusa\nZdravstveno stanje pripadnika 21. bataljona veze Kopnene vojske, povređenih kada se u četvrtak, u blizini brda Pržar kod Vranja, prevrnuo autobus privatnog prevoznika kojim su se vraćali sa redovnog zadatka, je stabilno i dobro. Njih je obišao ministar odbrane Aleksandar Vulin, zajedno sa komandantom Kopnene vojske general-potpukovnikom Milosavom Simovićem i načelnikom Uprave za vojno zdravstvo brigadnim generalom Uglješom Jovičićem, saopštilo je Ministarstvo odbrane. - Na bolničkom lečenju u Vojnoj bolnici Niš primljeno je 10 pripadnika Vojske Srbije. Radi se o pacijentima koji su ostavljeni na opservaciji zbog toga što priroda njihovih povreda to zahteva. Od toga, dvojica povređenih imaju teže povrede – frakture zgloba ramena. Ambulantno je, takođe, pregledano i otpušteno na kućno\nU saobraćajnoj nesreći kod Vranja povređena 23 pripadnika Vojske Srbije\nU saobraćajnoj nesreći koja se dogodila danas oko 13.30 u blizini Vranja kada se autobus prevrnuo povređena su 23 prirpadnika Vojske Srbije (VS), saopštilo je Ministarstvo odbrane.U saopštenju se navodi da se autobus koji je prevozio 23 pripadnika 21. bataljona veze Kopnene vojske koji su se vraćali sa redovnog zadatka, iz nepoznatih razloga prevrnuo u blizini brda Pržar kod Vranja, prenosi Beta. Pripadnici VS koji su bili u autobusu prevezeni su u Zdravstveni centar Vranje gde se obavljaju lekarski pregledi i pruža potrebna medicinska pomoć povređenima. Kako su preneli mediji, povređen je i vozač autobusa privatnog prevoznika koga je angažovala VS. Svi povređeni su van životne opasnosti. Policija je izašla na mesto nesreće, a uviđaj je u toku.\n28.06.2019 u 21:00\nVRANjE – Više vozila Žandarmerije blokiralo je večeras centralne gradske ulice u Vranju, a policija za sada nije saopštila šta je bio razlog dvočasovne operacije, preneli su lokalni mediji. Saobraćaj je bio blokiran u centru Vranja, a Žandarmerija se povukla oko 20.30, javio je portal Južne vesti. Pozivajući se na nezvanične izvore, ovaj medij je preneo da je bila u pitanju akcija izvedena na osnovu dojava, prenosi Tanjug. Saobraćaj je bio zatvoren u ulicama oko centra, građani su mogli da šetaju, ali im žandarmerija nije dozvoljavala da fotografišu.\n27.05.2019 u 14:05\nVlasnik „Spilita”: Prikupljam novac da isplatim kupce i radnike u Srbiji\nVlasnik nedavno ugašene firme Spilit iz Vranja, Andrej Hodasevič rekao je danas da prikuplja novac da isplati kupce i radnike u Srbiji. „Od sutra će se krenuti sa uplatom sredstava za isplatu potrošača u Srbiji. Zajedno sa platama koje se duguju radnicima to je iznos od oko 350 do 400 hiljada evra”, rekao je Hodasevič za TV Prva i dodao da iz fabrike nije odneta oprema. Spilit je 2017. godione zakupio pogone Jumka u Vranju gde je proizvodio nameštaj, a prošle sedmice su vlasnici napustili fabriku u kojoj je radilo 400 ljudi. Pre nekoliko dana Spilit je napustio i pogon u Somboru u kojme je oko 40 radnika sklapalo nameštaj, prenosi Beta. Manjinski vlasnik Spilita je beogradska firma Holodeks. Prema rečima Hodaseviča, Spilit se povukao iz Srbije i obustavio prodaju robe „kako ne\n15.04.2019 u 10:38\nU selu Prevalac kod Vranja rano jutros je zapaljen objekat i kamioni jedne privatne firme, a uviđaj je u toku, rečeno je Tanjugu u vranjanskoj policiji. U požaru nema povređenih. U policiji kažu da im je oko dva sata jutros prijavljeno da je došlo do paljenja objekta, kamiona i druge mehanizacije privatnog preduzeća, te da je policija odmah po prijavi izašla na lice mesta, kao i ekipa Vatrogasno-spasilačke jedinice koja je ugasila požar. O tom slučaju je, kažu, obavešteno Osnovno javno tužilaštvo u Vranju koje je naložilo uviđaj. Mediji su preneli da je rano jutros grupa ljudi napala radnika obezbeđenja jedne firme i nanela mu lakše povrede, a da su potom zapalili čak devet kamiona tamošnjeg građevinskog preduzeća, i to šest miksera, tri kipera, tri objekta i još nekoliko\n15.03.2019 u 13:04\nPretučen direktor vranjskog Vodovoda\nVRANjE – Dvojica maskiranih napadača napali su i pretukli direktora vranjskog Vodovoda i sekretara Gradskog odbora Srpske narpedne stranke (SNS) Gorana Đorđevića, rečeno je u policiji, prenosi Tanjug. Kako prenosi sajt „Južne vesti”, napad se dogodio u četvrtak uveče ispred Đorđevićeve porodične kuće u Vranju, a policija je saopštila da su napadači prvo napali Đorđevića, a zatim njegovu maloletnu ćerku i suprugu. Navodi se da je tom prilikom Đorđević lakše povređen i zbrinut je u Domu zdravlja, i dodaje da je zadobio hematom na glavi i da ima nekoliko polomljenih prstiju.


Smederevska Palanka, Beograd 08. novembar 2017. 17:13\n- Počeli smo štrajk, ali radimo normalno. Jedino što nismo dozvolili novom direktoru Radiši Saviću da uđe danas u fabriku. Gazda je smenio bivšeg direktora i poslao novog, taman kad smo sa Šćepanovićem potpisali dogovor oko isplate duga radnicima - kaže za Danas predsednik štrajkačkog odbora u Goši Milan Vujičić.\n- Dogovor je bio da od prodaje plavih vagona radnicima bude isplaćeno od 150.000 do 200.000 dinara po zaposlenom, a od prodaje postolja Irancima još deo duga. Međutim, poslali su novog direktora koji sada može da dođe i kaže da od toga nema ništa jer on ništa nije potpisao - ističe Vujičić. Navodno, Šćepanović je smenjen zbog toga što je stao na stranu radnika, a ne vlasnika.\nNakon mesec dana normalizacije rada u Goši, pre nekoliko dana iskrsla je vest da ćerka firma ŽOS Trnave, koja je Gošu prodala kiparskoj kompaniji Lisnart holding početkom aprila, pokreće stečaj i to za iznos od 400.000 evra. Sud će o pokretanju stečaja odlučivati 16. novembra tako da radnicima u fabrici šinskih vozila nije jasno zbog čega se nekoliko dana pred tu odluku menja direktor u firmi. "Očigledno su ga poslali da nešto uradi, ali mi to nećemo dozvoliti", ističe Vujičić.


Arhiva Grčko plesanje - Liječnik.hr\nArhiva tagova: Grčko plesanje\nIstraživanja, Sport i ozljede, Srce i krvne žile, Zdravlje i samoliječenje, Zglobovi, kosti i mišići\nGrčko plesanje dobro za pacijente s kroničnim zatajenjem srca\nGrčko plesanje poboljšava sposobnosti skakanja kod starijih pacijenata sa zatajenjem srca, prema istraživanju objavljenom u European Journal of Cardiovascular Nursing. Nasumično odabrani pacijenti koji su plesali grčke plesove, skakali su više i brže od svojih sjedilačkih kolega. Oni koji su plesali, imali su jače noge i mogli su dulje hodati. ‘Grčki su plesovi važan dio […]\nObjavljeno u Istraživanja, Sport i ozljede, Srce i krvne žile, Zdravlje i samoliječenje, Zglobovi, kosti i mišići\t| Tagirano Grčki ples, Grčko plesanje, srce, zatajenje srca\tKomentirajte


"ZOLJOM" PO "NEPRIJATELJU": Vulin na izvođenju gađanja iz ručnog raketnog bacača na poligonu „Peskovi“ (VIDEO) — TPKNEWS\n22:53 - 04/06/2020\nNaslovna/VESTI/LOKALNE VESTI/DRUŠTVO/“ZOLJOM” PO “NEPRIJATELJU”: Vulin na izvođenju gađanja iz ručnog raketnog bacača na poligonu „Peskovi“ (VIDEO)\n“ZOLJOM” PO “NEPRIJATELJU”: Vulin na izvođenju gađanja iz ručnog raketnog bacača na poligonu „Peskovi“ (VIDEO)\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin prisustvovao je danas pripremnom gađanju iz ručnog raketnog bacača 64 mm M80, koje u okviru Vojnog kompleksa „Peskovi“ kod Velikog Gradišta, realizuju vojnici na dobrovoljnom služenju vojnog roka generacije „Mart 2020“, saopštilo je ministarstvo.\nO nameni, zadacima i obuci koju realizuje Drugi centar za obuku, ministru odbrane referisao je komandant tog centra pukovnik Zoran Smiljanić.\nTokom obilaska obuke ministar Vulin se uverio u osposobljenost martovske generacije vojnika, njihovu visoku motivisanost za izvršenje zadataka, a realizovano gađanje ručnim raketnim bacačima 64 mm M80 ocenio vrlo dobrim. Vojnicima martovske generacije, koja se naročito istakla u pružanju pomoći u borbi na suzbijanju koronavirusa, ministar Vulin je čestitao vanredno unapređenje u viši čin, u koji su proizvedeni po naređenju vrhovnog komandanta Vojske Srbije Aleksandra Vučića, a na predlog načelnika Generalštaba Vojske Srbije generala Milana Mojsilovića.\nZa dobijeno unapređenje, ministar Vulin je naglasio da je to samo jedan od načina da se vojnicima zahvalimo i pokažemo koliko vrednujemo njihov trud i rad. Prema rečima komandanta Drugog centra za obuku pukovnika Zorana Smiljanića ovogodišnja martovska generacija vojnika jedna je od najboljih.\n– Vojnici su motivisani za obuku. Pokazali su izuzetne rezultate i zalaganje u prethodnom periodu, angažujući se na uređenju kovid bolnica u Beogradu. Radi se o jednoj od najboljih generacija vojnika. Ovo vreme učinilo ih je da budu ozbiljniji po svim pitanjima i po pitanju obučavanja i po pitanju ljudskih osobina i kvaliteta – ističe pukovnik Smiljanić.\nObuka kroz koju prolazi za razvodnika Bojanu Stanisavljević iz Ćuprije je novo iskustvo i dolazak u redove Vojske Srbije preporučila bi svima.\n– Motivi za dolazak u vojsku bili su ljubav prema otadžbini, našoj istoriji i poštovanje naših predaka. U našoj četi ima 13 devojaka i trudimo se svakodnevno da pokažemo da i žene mogu da budu uspešne u vojsci kao i muškarci – rekla je razvodnik Stanisavljević, dodavši da se svi vojnici na obuci dobro slažu, da se trude da pomažu jedni drugima i da se svi drže zajedno.\nSlične motive dolaska u vojsku ima i razvodnik Ilija Marković, rodom iz okoline Loznice. Kako kaže, nada se da će se po odsluženju vojnog roka zaposliti u Vojsci Srbije.\n– Istakao bih taktičku obuku, koja je meni lično od svega bila najviše zanimljiva. Preporučio bih svim mladim ljudima koji žele da se oprobaju i nauče šta je red, rad i disciplina da se prijave u Vojsku Srbije – poručio je razvodnik Marković.\nDanašnjem gađanju na poligonu “Peskovi” prisustvovali su i zastupnik komandanta Komande za obuku brigadni general Jelesije Radivojević i komandant Centra za obuku Kopnene vojske pukovnik Milovan Vasić.\nKAKO DOŠLA, TAKO I OTIŠLA: U Zabeli tri četvrtine zaraženih sada negativno na koronu


Faktor | Čerkez: Početkom juna omogućit će se ulazak u BiH, imamo stabilno epidemiološko stanje\nČerkez: Početkom juna omogućit će se ulazak u BiH, imamo stabilno epidemiološko stanje\n19.05.2020. / 12:27\n- To su slučajevi iz Tuzlanskog, Zeničko-dobojskog i Kantona Sarajevo. U protekla 24 sata u bazu podataka uneseno je još 1.500 testova o kojima sam jučer govorio. To su negativni testovi koji su bili urađeni, a nisu uneseni u bazu podataka - kazao je Čerkez.\n- Oporavljeno je 848 osoba, a trenutno u FBiH imamo 124 pozitivna slučaja. Pored 124 u FBiH, imamo još 541 pozitivnih osoba u RS-u. Iz ovoga vidimo da je stanje u BiH pod kontrolom i da je epidemiološka situacija stabilna. Imamo 25 pacijenata u bolnicama na liječenju, nijedan nije na respiratorima i životno ugrožen. Mi smo jutros imali jedan sastanak. Sa početkom juna se omogućava ulazak preko granice BiH. Razmatrali smo koje će mjere važiti, da li će one biti iste za sve države iz EU-a. Naprimjer, u Italiji je prilično veliki broj zaraženih i nije isto kao sa zemljama gdje se stanje normalizovalo - istakao je.\nDodao je kako će do 30. maja važiti mjere samoizolacije, koje su dale rezultat i da će one dati "jednu garanciju da u ljetni period ulazimo pod kontrolom".\n- Federalno ministarstvo zdravstva dalo je saglasnost laboratorijama kliničkih centara, te Veterinarskom fakultetu, koje imaju mogućnost komercijalnog testiranja za sve osobe koje imaju potrebe za testiranje i odlazak vani. Uskoro će se i to moći. Pitanje je samo koje zemlje traže testove. Neke su to ukinule, neke još traže - kazao je Čerkez.\n- Tokom ljeta nastavljamo aktivnosti kako bismo se što bolje pripremili za jesen i da ne bismo imali razloga za ovakve restrikcije. Mislimo da je svijest kod ljudi mnogo razvijena i da je veoma važno da se u narednom periodu pridržavaju mjera jer svaka je osoba odgovorna za svoje ponašanje. Nadam se da ćemo se tako ponašati i da ćemo imati stabilno ljeto - naglasio je.\nKrizni štab FBiHpress konferencijakoronavirusVlada FBiHGoran Čerkez


Kako spasiti NK Čelik? - Zenicablog\nKako spasiti NK Čelik?\nNe damo Čelik\nKako spasiti NK Čelik? Tokom proteklih osam mjeseci ovog zvaničnog dijela naše borbe za jedan novi, bolji i zdraviji Čelik napisali smo veliki broj tekstova o stanju u klubu i našim idejama o tome kako se Čelik može temeljno reorganizovati kroz donošenje novog statuta kluba. Pošto još uvijek primamo veliki broj e-mailova sa vašim pitanjima i prijedlozima, odlučili smo neke naše ranije objave sa zvanične Facebook stranice kompajlirati na jedinstveno mjesto koje će poslužiti kao informativna tačka za naš predloženi sistem za sve one koji nisu imati priliku saznati više ili se detaljnije posvetiti izučavanju predloženog statuta. Ipak, za sve ostale nedoumice, komentare i prijedloge i dalje nam možete pisati na [email protected].\nOvo je samo mali dio razrade zvaničnog prijedloga novog statuta NK Čelik Zenica. Pored ovog dokumenta, izradili smo Poslovnik o radu Skupštine NK Čelik Zenica i Razvojni plan NK Čelik Zenica koji nisu dostupni javnosti zbog zaštite interesa našeg kluba te će našem Čeliku biti besplatno uručeni u slučaju usvajanja novog statuta kluba.\nOsnov članskog modela\nKao što je već općepoznato, naš prijedlog novog statuta NK Čelik Zenica je zasnovan na članskom modelu, a što je vrlo jasno određeno članovima 4. i 18. prijedloga statuta. Shodno Zakonu o udruženjima i fondacijama FBiH i odredbama novog statuta, u klub bi se mogla učlaniti svaka zainteresirana osoba koja uplati godišnju članarinu.\nOsim što želimo da naš klub poštuje relevantne zakone, smatramo da posebnost Čelika leži u tome da je kroz cijelu povijest važan dio lokalne zajednice i neraskidivo vezan za sve svoje navijače i simpatizere, a samim činom učlanjenja u klub, svaki navijač bi imao mogućnost ozvaničiti pripadnost klubu, ali i direktno mu pomoći uplatom članarine.\nŽelimo da naš klub postane sinonim za vezu između navijača/simpatizera i kluba, a najbolji način za to je klub učiniti dostupnim svim zainteresiranim građanima, a onima koji se učlane, omogućiti određena prava i pogodnosti.\nJavnost i transparentnost\nOsim na dostupnosti, želimo da se budući rad našeg kluba bazira i na javnosti i transparentnosti. To bi značilo da bi svim članovima bili dostupni važni dokumenti za klub kao što su njegov statut, pravilnici o radu, financijski izvještaji, komentari Upravnog odbora i Generalnog direktora na isti i njihovi budući planovi razvoja kluba.\nSjednice Skupštine i glasanje na njima bi bile otvorene za sve članove kluba. Nakon izbora za Upravni i Nadzorni odbor, brojanje glasova bi također bilo javno.\nTime smo još jednom željeli naglasiti važnost nas, budućih članova, a ujedno i „vlasnika“ Čelika, jer bismo imali pravovremene i točne podatke o stanju u klubu. Javnošću rada bi se moguće malverzacije svele na minimum i tako dodatno zaštitio klub jer svaki član kluba ima pravo da zna gdje ide njegov novac i kako se stara o njegovom klubu!\nBriga o klupskoj prošlosti\nU razgovoru s bivšim igračima i legendama Čelika, shvatili smo koliko su zapravo otuđeni od kluba, tj. zapostavljeni od ljudi koju su sve ove godine radili u klubu. Mnogi od njih su svojim igrama zadužili Čelik i Zenicu, a danas nailaze na zatvorena vrata kluba.\nStoga smo u prijedlogu statuta, članom 18, naveli odredbu prema kojoj, pored standardnih kategorija članova, postoji i ona posvećena upravo ljudima koji su na određeni način zadužili klub – počasni članovi koje bi imenovao Upravni odbor, uz saglasnost Nadzornog odbora.\nZa njih bi članarina bila besplatna, a ostvarivali bi sva prava i pogodnosti kao standardni članovi. Čelik je u našim okvirima veliki klub upravo zbog onoga što su za njega uradili bivši igrači i legende i ovo je najmanje što za njih možemo učiniti.\nKao što smo spomenuli u prethodnim objavama, svaki zainteresirani građanin bi sukladno našem prijedlogu statuta, u novom sistemu, mogao postati član kluba i to po sljedećim uvjetima:\n1) Maloljetni članovi bi godišnju članarinu plaćali 20 KM, što predstavlja oko 1,5 KM mjesečno,\n2) Žene, nezaposleni, studenti i osobe s invaliditetom 40 KM, što je 3 KM mjesečno ,\n3) Standardni članovi 60 KM – 5 KM mjesečno i\n4) VIP članovi 600 KM – 50 KM mjesečno.\nSvjesni smo socijalne situacije u gradu i državi, ali isto tako i stanja u Čeliku kojem je neophodan novi izvor prihoda. Manji iznos članarina bi ostavio mnogo prostora za manipulaciju u slučaju da pojedinac odluči za relativno malen iznos ”kupovati glasove” na način da svojim kanalima učlani potreban broj ljudi koji bi glasao za njega ili njegove interese.\nNavedeni iznosi su na prvi pogled visoki, ali ako uzmemo u obzir da je za članarinu potrebno odreći se jedne kafe, kutije cigara ili tiketa mjesečno, onda smatramo da je svaka osoba kojoj je crno-crvena boja u srcu u mogućnosti učlaniti se u klub. Na ovaj način smo željeli iznose prilagoditi mogućnostima potencijalnih članova, ali i maksimalno zaštiti klub od mogućih malverzacija.\nJasno je da članarine neće predstavljati značajniju stavku u ekonomskom oporavku našeg kluba ali će kao takve postavljati osnovu za buduće projekte i marketinšku aktivnost koju klub treba i mora razvijati.\nBudući prihodi kluba\nUsvajanjem novog statuta, odnosno uspostavljanjem novog sistema, klub će imati priliku itekako bolje kotirati na tržištu, kako prema svojim navijačima, simpatizerima i članovima, tako i prema pravnim licima.\nVelika prednost članskog modela leži u činjenici da je transparentnost zagarantirana. Samim prekidom bojkota navijača nakon usvajanja statuta, utakmice Čelika će biti posjećenije, ali vjerujemo i u povratak ostalih Čelikovaca na “Bilino polje” iz razloga jer će konačno znati da kupovinom ulaznice direktno potpomažu rad svog kluba, a prosjek od ”samo” 4.000 gledatelja po utakmici, klubu donosi oko 320.000 KM prihoda godišnje.\nOtvorenost kluba prema zajednici omogućava i dodatne prihode koje smo naveli, kako u prijedlogu novog statuta (član 30), tako i u razvojnom planu, a neki od njih su:\n– prihodi od članarina koji bi u slučaju od 500 članova, iznosili 20.000 KM godišnje;\n– prihodi od prodaje rekvizita nakon pokretanja zvaničnog fanshopa – s obzirom da posljednjih nekoliko godina ne postoji mjesto gdje smo mogli kupiti originalni Čelikov šal a da kupovinom istog financiramo Čelik, ne sumnjamo da će potražnja za artiklima iz budućeg fanshopa biti velika i\n– prihodi od igara na sreću od kojih je, samo kroz tombolu 2011. god., Čelik uprihodovao 255.000 KM – kombinacijom zeničke strasti igranja igara na sreću i ljubavi prema Čeliku, kroz ovaj način financiranja, klub bi otvorio nepresušni izvor zarade.\nNovi sistem koji podrazumijeva transparentan rad kluba koji je dostupan za sve zainteresirane, otvara veliku mogućnost za suradnju i sa pravnim licima. Preduvjet da bi bilo koji sponzor sponzorirao klub je da njegovu reklamu ima tko vidjeti na najljepšem i najboljem stadionu u Bosni i Hercegovini i da zna gdje zaista završava uloženi novac, a to smo upravo omogućili prijedlogom novog statuta, pa se mnogo veći nego do sad prihodi mogu očekivati i od sponzorstava, izdavanja poslovnih prostora, prodaje marketinškog i reklamnih prostora, ugostiteljstva i sl. Dakle, transparentno trošenje uloženog novca i puno Bilino su najbolji magnet za buduće sponzore!\nUčešće u radu kluba\nOsnovno pravo članova, prema našem prijedlogu statuta, je mogućnost učešća i glasanja na Skupštini za sve punoljetne članove, osim za one koji se nalaze u određenom sukobu interesa (nogometni suci, igrači, članovi Upravnog i Nadzornog odbora i sl.).\nPrimarni cilj ”novog sistema” jeste otvoriti klub za sve zainteresirane, a najbolja potvrda toga je odredba statuta po kojoj će punoljetni članovi na Skupštini na demokratski način donositi sve bitne odluke za klub, a prije svega birati članove Upravnog i Nadzornog odbora.\nPisali smo o transparentnosti i javnosti, a u skladu s tim, pogodnost svakog člana će ležati u tome što će dobivati tačne i pravovremene informacije o radu u klubu, financijskom poslovanju, itd.\nČlanovi će moći predlagati tačke dnevnog reda ukoliko određeni zahtjev ima 5% potpisnika od ukupnog broja članova, sazivati vanredne Skupštine s 20% zahtjeva od ukupnog članstva i podnositi inicijative i zahtjeve tijelima kluba.\nOstale pogodnosti kao što su popusti na ulaznice i rekvizite će ovisiti od odluke novoizabranog Upravnog odbora, te Menadžmenta s kojim bude surađivao, ali svakako da smo i svoje prijedloge naveli u Razvojnom planu našeg Čelika.\nPotreba za novim sistemom\nSvjesni krize koja traje skoro već dvije decenije, izuzev par sezona dostojnih veličine i imena našeg kluba, okupili smo se s ciljem da detektiramo problem i otvorimo vrata našem Čeliku kako bi konačno krenuo na put ka ostvarivanju svojih punih kapaciteta.\nČelik je u nešto manje od 20 godina imao bljeskova u kojima je donekle uspio dokazati da mu je mjesto u samom vrhu nogometa u BiH: treće mjesto 2008. god., finale Kupa 2011. god., četvrto mjesto 2013. god. i još jedno finale Kupa 2014. god..\nI nakon svakog ”bljeska” koji nam je ulijevao nadu da bi konačno moglo krenuti na bolje, već naredne sezone bismo se vraćali u realnost i Čelikovu ”svakodnevnicu”: prodaja ključnih igrača, neadekvatna pojačanja, smjene trenera, borba za opstanak…\nDa je nada u bolje sutra besmislena bez radikalnih promjena, uvjerili smo se kada smo konačno došli do trenutnog Čelikovog statuta. Zaprepašteni količinom površnosti; manjkom odgovornosti i reda; odredbama koje su u modernom nogometu prevaziđene prije 20-ak godina, postajemo svjesni da je takav zatvoren, netransparentan, bez odgovornosti i prevaziđen sistem – upravo najveći uteg našem klubu da ispunjava svoj puni potencijal na terenu.\nIstraživali smo modele u Europi, ustroje najvećih europskih klubova prilagodili okolnostima u kojima djeluje naš Čelik, te predstavili model koji će biti temelj, tj. zdrava podloga da Čelik kroz jedan moderan, svima dostupan, transparentan sistem konačno ima priliku vratiti se tamo gdje mu je mjesto, a to je zasigurno vrh BH nogometa.\nUsvajanje novog statuta ne garantira i uspjeh na terenu, ali sasvim sigurno uvodi red i odgovornost u klub, te otvara vrata sponzorima, investitorima i nama Čelikovcima da konačno svi zajedno sudjelujemo u radu kluba i borimo se jedinstvenim snagama za usijani i jaki Čelik što nam ranije nije bilo omogućeno. Kao navijači i simpatizeri oduvijek držimo leđa svom klubu ali sada mu dajemo i temelj.\nRad Skupštine kluba\nPrema Zakonu o udruženjima i fondacijama FBiH, Skupština je najviše tijelo kluba nadležno za donošenje najvažnijih odluka i u skladu s tim smo, kroz naš prijedlog statuta, sudjelovanje na Skupštini omogućili svima nama, budućim članovima, jer smatramo da smo upravo mi – najveća snaga našeg kluba.\nUkoliko se uspostavi novi sistem, na skupštinama ćemo birati Upravni i Nadzorni odbor – uz nas, dva najvažnija tijela u klubu.\nKao Skupština ćemo moći mijenjati i dopunjavati statut, razrješavati članove Upravnog i Nadzornog odbora, usvajati Deklaraciju o razvojnim ciljevima kluba, primati financijske i izvještaje o radu svih tijela Kluba, usvajati budžet, pa čak i dobijati na uvid platnu listu zaposlenika kluba.\nPored redovne Skupštine koja se održava jednom godišnje, moguće je i dva puta održati vanredno zasjedanje ukoliko zahtjev za istim prikupi 20% potpisa ili ju sazovu Nadzorni odbor ili Predsjednik kluba.\nPravo glasa na Skupštini će imati svi punoljetni članovi koji su se u klub učlanili 6 mjeseci prije održavanja skupštine (izuzev u prvoj godini po donošenju novog statuta) i koji nisu u sukobu interesa, kao što su članovi Upravnog i Nadzornog odbora, nogometaši, suci, članovi tijela drugih klubova, itd., ali će i oni imati pravo prisustva.\nSmatramo da bitne odluke za Klub nitko ne može bolje donositi od onih koji najviše vole ovaj klub, a to smo upravo – svi mi! Ne očekujemo rezultate odmah niti se odluke kroz 20 godina jednog sistema preko noći mogu popraviti, ali krećemo u oporavak kluba!\nKvorum učešća na Skupštini\nKako bismo maksimalno zaštitili interese kluba i smanjili mogućnost za manipulaciju, našim prijedlogom statuta smo odredili da će za održavanje Skupštine biti potreban odgovarajući kvorum, tj. minimalan broj prisutnih članova da bi se održala sjednica, odnosno odlučivalo o određenom pitanju.\nNaime, da bi se Skupština održala, bez obzira bila ona redovna ili vanredna, potrebno je prisustvo od 1/5 članova s pravom glasa, a da taj broj nije manji od 60.\nUkoliko je broj članova Čelika sa pravom učešća u Skupštini veći od 1000, onda se 1/5 potrebnog članstva za kvorum određuje fiksno sa 200 članova sa pravom učešća u Skupštini. Dakle, bez obzira ako bude više od 1000 članova s pravom učešća, potrebni kvorum za Skupštinu će biti 200 članova, a ne već spomenuta jedna petina.\nSlično je i sa odlučivanjem o bitnijim pitanjima za klub, pa će za izmjene i dopune statuta, glasanje o statusnim promjenama kluba (fuzija, gašenje), izmjene Poslovnika o radu Skupštine, eventualnu odluku o djelovanju Skupštine u skraćenom obliku kroz prodaju upravljačkih prava itd. biti potrebno prisustvo 1/4 članova s pravom glasa, a da taj broj nije manji od 100, odnosno ne mora biti veći od 300 ako će klub imati više od 1200 članova.\nUkoliko se ne ostvari potrebni kvorum, Skupština će zasjedati za 7 dana ali sa 50% propisanog kvoruma, a ako ni tada nije ostvaren, onda će na trećem zasjedanju biti potrebno ostvariti 25% propisanog kvoruma.\nTežili smo ka tome da ni u teoriji nije moguće da o bitnom pitanju za klub može odlučiti malen broj ljudi, ali isto tako nismo željeli otežati rad Skupštine u slučaju velikog broja članova.\nOrganizacija sjednice Skupštine\nZa organizaciju sjednice Skupštine u novom sistemu bit će zadužen Tehnički odbor Skupštine kojeg će činiti 3 do 5 ljudi i kojeg će birati Skupština na mandat od 4 godine.\nNaša ideja je da u ovo tijelo budu imenovani mlađi ljudi poput studenata pravnih i ekonomskih fakulteta koji će obaviti tehničko-administrativne pripreme za samu sjednicu i bit će i simbolično plaćeni za svoj posao (maksimalno po 160 KM za svaku sjednicu Skupštine, u prosjeku jednom godišnje).\nDa bi sve prošlo u najboljem redu, na prijedlog Tehničkog odbora, Skupština će za svaku sjednicu izabrati zapisničara i Radno predsjedništvo koji će rukovoditi tom sjednicom.\nSvi koji budu željeli prisustvovati Skupštini, morat će podnijeti zahtjev Tehničkom odboru najkasnije 3 dana prije održavanja Skupštine. Tu će preuzeti glasačke tablice i radne materijale te moći dobiti sve potrebne informacije o samom radu Skupštine.\nČlanovi će moći predlagati i dnevni red Skupštine, te svoje zahtjeve morati dostaviti najkasnije 20 dana prije održavanja sjednice i to Upravnom odboru koji će odlučiti hoće li se određeni zahtjev uvrstiti na dnevni red.\nNa ovaj način ćemo svi preuzeti odgovornost za budućnost svog kluba ali i omogućiti ljudima sa progresivnim idejama i dobrim namjerama da pomognu našem klubu.\nGlasanje na sjednici Skupštine\nKada se za zasjedanje sjednice Skupštine i glasanje o određenom pitanju ispune uvjeti, tj. ispuni se propisani kvorum, glasanje će biti moguće i to po posebnim pravilima koje smo definirali prijedlogom statuta.\nGlasanje na Skupštini moguće je ostvariti samo lično, bez mogućnosti da se opunomoći određenu osobu za to ili glasa putem predstavnika.\nUkoliko osobe sa invaliditetom zbog zdravstvenih ograničenja nisu u mogućnosti prisustvovati Skupštini, mogu se prijaviti Tehničkom odboru najkasnije 7 dana prije održavanja Skupštine kako bi se pripremili tehnički uslovi za glasanje na daljinu putem video linka ili telefona.\nKako bismo maksimalno zaštitili interese kluba, jasno smo definirali načine izglasavanja određenih odluka:\n-da bi kandidati za Upravni i Nadzorni odbor bili izabrani, morat će dobiti glasove od strane više od polovice članova koji su glasali,\n-natpolovična većina glasova će biti potrebna i za odluke kao što su razrješenje članova Nadzornog odbora, usvajanje financijskog izvještaja, donošenje poslovnika i pravilnika, usvajanje Deklaracije itd.,\n-za razrješenje odnosno smjenu Upravnog odbora bit će potrebna saglasnost od minimalno 2/3 glasača,\n-za odluku da Skupština djeluje u skraćenoj formi po principu prodaje upravljačkih prava, potrebno će biti 3/4 glasova prisutnih, a isto važi i za odluku o prodaji kluba ukoliko privatizacija bude omogućena zakonima BiH,\n-da bi se dopunjavao ili mijenjao statut, što uključuje i možebitnu promjenu imena i grba kluba, također će biti potrebno više od 3/4 glasova na Skupštini i\n-za odluku o prestanku rada kluba za koju se nadamo da nikada neće doći na dnevni red, a pošto način za donošenje iste mora biti propisan Statutom, bit će potrebno preko 9/10 glasova prisutnih članova s pravom glasa na Skupštini.\nNapominjemo još jednom da glasanje niti za jednu odluku neće biti moguće bez ispunjenog kvoruma, tj. prisustva određenog broja članova s pravom glasa da bi se glasalo o određenom pitanju.\nPored toga što želimo vidjeti pun stadion kao nekada, želimo ga napuniti i iznutra, i to kvalitetnim, visokoobrazovanim, stručnim i moralnim ljudima koji će činiti njegov Nadzorni odbor.\nNadzorni odbor je organ kluba kojeg bira Skupština iz reda članova kluba, a njegov glavni zadatak je da kontrolira rad Upravnog odbora i zaposlenika kluba da li se postupa u skladu sa zakonom, statutom i ostalim propisima kluba.\nTaj organ se sastoji od 7, 9 ili 11 visokoobrazovanih članova kluba koje bira Skupština na mandat od 4 godine. Svaki visokoobrazovani član kluba ima pravo da se kandiduje ili bude kandidovan za tu poziciju, Grad Zenica ima pravo kandidovati jednog člana Nadzornog odbora dok Upravni odbor može kandidovati dva člana ispred najvećih sponzora kluba kao dodatni benefit koji će omogućiti posebni nivo transparetnosti svim zainteresovanim ulagačima. O svim kandidatima se očituje članstvo kluba kroz Skupštinu.\nU svom radu, Nadzorni odbor će pored kontrole, koju obavlja na sastancima koji se odvijaju minimalno jednom mjesečno, trebati davati i saglasnosti Upravnom odboru za zaključenje velikih poslova i podizanje kredita iznad 20% budžeta kluba, osnivanje privrednih subjekata kluba i imenovanje zamjenskih članova Upravnog odbora, dakle djelovat će kao korektiv koji će se brinuti o klubu i njegovoj budućnosti da isti niko ne zloupotrijebi.\nSvi članovi Nadzornog odbora će primati simboličnu mjesečnu naknadu za svoj rad u iznosu do 10% prosječne neto plaće u Bosni i Hercegovini (cca. 80 KM).\nOvo tijelo ne treba posmatrati kao “neprijatelja” Upravnog odbora već kao njegov korektiv i tijelo koje će mu pomagati u njegovom radu savjetima i prijedlozima a konačne odluke će i dalje donositi Upravni odbor sa svojim Menadžmentom. U Nadzornom odboru našeg kluba želimo najbolje i najstručnije među nama, koji će uložiti svoje znanje i iskustvo da klub usmjerimo na čelični kolosijek ka uspjehu s kojeg više nema odstupanja.\nOvih godina smo bili svjedoci na koje su se sve načine imenovali i razrješavali dužnosti predsjednici i ostali članovi Upravnog odbora Čelika. Zbog nelegitimnog načina imenovanja, a kasnije i netransparentnog rada, često smo svjedočili prozivanjima od strane navijača, crtanja grafita po stadionu i slično.\nKako bismo sve navedeno izbjegli, prijedlogom statuta smo način imenovanja i razrješavanja kao i dužnosti budućeg Upravnog odbora prilagodili standardima prema kojim funkcioniraju svi uspješni europski klubovi koji djeluju kao udruženja građana.\nPrema novom statutu, potencijalni predsjednik kluba je za kandidaturu dužan prikupiti 10% potpisa članova Čelika, te Tehničkom odboru Skupštine dostaviti svoju biografiju i biografije svoja 4 suradnika, te plan razvoja kluba.\nPredsjednika i njegov tim će birati Skupština na mandat od 4 godine s izuzetkom prvih izbora po donošenju novog statuta kada će mandat trajati 2 godine.\nUpravni odbor će biti odgovoran za poslovnu i sportsku politiku Čelika, a dužan je i usko surađivati sa menadžmentom kojeg će i birati na osnovu javnog konkursa (Generalni direktor, Sportski direktor, Direktor omladinske škole i Sekretar kluba), ali i sa ostalim zaposlenicima u klubu s ciljem što boljih rezultata Čelika na svim poljima.\nTaj tim od 5 ljudi će biti ujedno i najviše izvršno tijelo i bit će zadužen za angažiranje igrača i trenera, zastupanje kluba u poslovanju sa drugim pravnim licima, privlačanje sponzora i financijskih sredstava za klub i što je najvažnije – provođenje odluka Skupštine i od Skupštine izabranog Nadzornog odbora.\nUkoliko ne budemo zadovoljni radom Upravnog odbora u budućnosti, moći ćemo ga smijeniti na Skupštini sa 2/3 glasova – demokratski, zrelo i argumentovano.\nDa bismo na što bolji način motivirali Upravni odbor na rad, kroz prijedlog statuta smo odredili da imaju pravo na naknadu za rad u maksimalnom iznosu do 5% od ukupnog budžeta kluba, što prema trenutnom stanju iznosi oko 1000 KM mjesečno po članu Upravnog odbora. Da li će ta naknada iznositi maksimalnih 5%, ili 3% ili 0% ćemo odlučiti mi – Skupština!\nNavedeni model motiviranja Upravnog odbora podrazumijeva da veći budžet znači i veće naknade, a od toga nema boljeg motiva za kvalitetan i požrtvovan rad tog tijela!\nBez namjere da zalazimo u sistematizaciju radnih mjesta u Čeliku, ali ipak sa željom da klub obavežemo na angažiranje zaposlenika za neke od najvažnijih funkcija u djelovanju uspješnih nogometnih klubova, statutom smo propisali da Upravni odbor mora izabrati Menadžment kluba.\nČlanovi Menadžmenta će obnašati funkcije bez kojih ne možemo zamisliti jedan moderan i uspješan klub kakav Čelik vidimo u budućnosti: Generalni direktor, Sportski direktor, Direktor omladinske škole i Sekretar kluba.\nNjihov mandat će trajati 4 godine, a birat će ih Upravni odbor na osnovu javnog konkursa. Čak i nakon isteka mandata Upravnog odbora, članovi Menadžmenta će moći nastaviti obnašati svoje funkcije ukoliko im novoizabrani Upravni odbor produži ugovore.\nDužnost članova Menadžmenta je usko surađivati s Upravnim odborom, ali i svakodnevno obavljati svoje radne zadatke.\nGeneralni direktor će morati imati završen VII stupanj obrazovanja, imati barem dvije godine radnog iskustva u struci i odlično poznavati engleski jezik kako bi se uopće mogao kandidirati. Njegovi su poslovi: organizacija rada i zaposlenika, rad na poslovno-financijskim poslovima, briga o stadionu i poslovnim prostorima u njemu, rukovođenje poslovanjem, zastupanje Kluba u pravnom prometu, provođenje marketinških aktivnosti, kontakti i odnos sa članovima, sponzorima, medijima i sl.\nSportski direktor će biti spona između Upravnog odbora i stručnog štaba – osoba koja će voditi brigu o sportskoj politici kluba, kreirati sistem igre i treninga kroz sve selekcije, nadzirati rad svih selekcija, angažirati igrače i trenere, pomagati stručnom štabu prvog tima, usko surađivati s Direktorom omladinske škole glede angažiranja igrača iz mlađih selekcija u prvi tim itd.\nS obzirom da će se budući igrački kadar Čelika temeljiti na igračima iz domaćeg omladinskog pogona, smatramo da je funkcija Direktora omladinske škole jedna od najbitnijih u klubu. Zaposlenik na toj poziciji će nadzirati rad u omladinskoj školi, kako trenera, tako i igrača, predlagat će angažman trenera u omladinskom pogonu, ali i njihovo razrješavanje ukoliko to bude potrebno, pomagat će trenerima u svakodnevnom radu s djecom, a u suradnji sa Sportskim direktorom će promovirati igrače u druge selekcije.\nO administrativnim i tehničkim poslovima će brinuti Sekretar kluba. Osoba na toj poziciji će morati imati završen VII stupanj obrazovanja, a prilikom izbora će se voditi računa da kandidat za tu poziciju ima što bolje organizacijske, komunikacijske i informatičke vještine. Bit će zadužen za pomoć marketinškom odjelu, učlanjenje članova i vođenje baze podataka o njima, obavještenje o isteku članstva, kao i vođenje statističke evidencije o svim selekcijama kluba.\nOsim navedenih funkcija za koje smatramo da su neophodne za naš klub, Upravni odbor ima slobodu na osnovu konkursa izabrati i zaposlenike za druge funkcije za koje smatra da bi poboljšale rad kluba, kao što su npr. Direktor marketinga, Glasnogovornik i sl.\nSvjedoci smo da se svake (polu)sezone ponavlja stara priča. Ugovori ističu, igrači razočarani napuštaju klub, gube se vrijeme i resursi na novo angažovanje igrača, a klub ostaje kao podređena strana u cijelom tom procesu.\nNije ni čudo da igrači žele ići kada su igrali pred praznim stadionom, kada nije bilo huka s tribina, kada im je i taj jednogodišnji ugovor istekao, pa nema ni prepreke da idu i prestanu biti dio ovog cirkusa. Zašto ostati u klubu koji nema ambicija za napredak i koji gotovo nikada nije napravio značajniji transfer prema inostranom klubu?\nVratimo se na “jednogodišnje ugovore” koji su zbog manjka stručnosti, znanja, ali i razvojnog plana kluba ponuđeni tim momcima, pa sada razočarani dobijenim odlaze besplatno, a oni naivni se čude ili još gore – nadaju novoj sezoni sa novim igračima s kojima će se potpisati dugogodišnji ugovori, “pa će uslijediti konačno TA sezona u kojoj se ide na titulu”.\nTakvima, poruka: nema novih igrača, nema dugogodišnjih ugovora, nema plana i strategije, nema titule, nema ni sretnog Bilinog dok god se ne usvoji novi statut koji u sebi podrazumijeva i angažiranje Sportskog direktora koji će provoditi politiku koja je iznad svakog trenera ili igrača – dugoročnu politiku afirmiranja domaćih igrača s kojim se što ranije potpisuju dugogodišnji ugovori jer će ti momci činiti kostur tima i tu će politiku slijediti svaki trener jer ta politika i nakon njegovog odlaska mora ostati.\nNeće biti tog trenera koji će graditi ideju koja odstupa od politike kluba i s kojom se idući trener neće slagati, neće biti igrača koji odlaze besplatno, neće biti jednog Mašića “koji čeka ponudu Čelika”, nego će s tim Čelikom već imati dugogodišnji profesionalni ugovor – jer će biti funkcija koje u klubu trenutno nema.\nOvakav Čelik nema budućnost, te se stoga i borimo #zacelik i njegov oporavak!\nTagoviKako spasiti nk čelik\nElvir Baljić uoči Čelika: Imamo dosta povrijeđenih igrača, ali možemo do tri boda


ODRŽAN RADNI SASTANAK SA PREDSTAVNICIMA KRALJEVINE DANSKE\nPočetna » INFO » Vesti » ODRŽAN RADNI SASTANAK SA PREDSTAVNICIMA KRALJEVINE DANSKE\nPredstavnici Direkcije za upravlјanje projektima su dana 13.09.2013. godine, u prostorijama Uprave za međunarodnu vojnu saradnju, održali radni sastanak sa predstavnicima Kralјevine Danske uz prisustvo predstavnika UMVS SPO MO, na temu buduće bilateralne saradnje.\nPredmetnom sastanku su prisustvovali gospodin dr Proda Šećerov, direktor DzUP, vs Ivana Vukašinović, rukovodilac Grupe za planiranje i programiranje projekata DzUP, vs Zorica Vuković, referent u Grupi za planiranje i programiranje projekata DzUp, vs Ivana Joksimović, prevodilac u DzUP, vs Jovana Milovanović iz UMVS i predstavnici Kralјevine Danske pukovnik u penziji gospodin Kurt Refsgard i gospodin Nil Randlov.\nSastanak je otvorio dr Proda Šećerov dobrodošlicom vojnim predstavnicima Kralјevine Danske i rečima zahvalnosti što su odvojili vreme da se upoznaju sa nadležnostima i radom novoformirane strukture u okviru sistema odbrane – Direkcijom za upravlјanje projektima. Nakon uvodnih reči, dr Šećerov je preneo prisutnima pozdrave državnog sekretara, gospodina Zorana Đorđevića, posle čega je ukratko prezentovao strukturu Direkcije za upravlјanje projektima, naveo i objasnio njene nadležnosti i glavne cilјeve.\nNakon završene prezentacije o Direkciji, pripadnici organizacijskih jedinica iz sistema odbrane predstavili su svoje projekte:\n1. Projekat «Rodni aspekt u vojnoj profesiji», Institut za strategijska istraživanja; prezenter: g-đa Tanja Višacki.\n2. Projekat «Uspostavlјanje Centra za vantelesnu oplodnju (VTO)», Vojnomedicinska akademija; prezenter: vs Zorica Vuković, referent za planiranje i programiranje projekata DzUP.\n3. Projekat «Podizanje kapaciteta Vazduhoplovnomedicinskog instituta», Vazduhoplovnomedicinski institut; prezenter: pk Miroslav Pavlović, načelnik.\n4. Projekat «Zamena rashladne mašine kapaciteta 3000kW i pripadajuće rashladne kule», Sektor za logistiku VMA; prezenter: g-din Miodrag Vukmirović ispred.\n5. Projekat «Unapređenje tehnološke podrške elektronskog upravlјanja dokumentima u okviru Ministarstva odbrane i Vojske Srbije», Uprava za telekomunikacije i informatiku GŠ VS; prezenter: vs Ivana Vukašinović, rukovodilac Grupe za planiranje i programiranje projekata DzUP.\n6. Projekat «Multimedijalna sala», Direkcija za upravlјanje projekata; prezenter: vs Ivana Vukašinović, rukovodilac Grupe za planiranje i programiranje projekata DzUP.\nNakon izloženih prezentacija, direktor Proda Šećerov se zahvalio predstavnicima Kralјevine Danske na odvojenom vremenu koje su posvetili upoznavanju sa novoformiranom strukturom MO, kao i potrebama koje sistem odbrane trenutno ima. G-din Šećerov se takođe zahvalio na dosadašnjoj saradnji i podršci.\nGospodin Refsgard izrazio je zahvalnost na pozivu i organizaciji predmetnog sastanka. Istakao je da je veoma zadovolјan prezentovanim materijalom i da je potrebno da predstavnici Ministarstva odbrane izvrše prioritetizaciju prikazanih projekata sa kojom će, početkom novembra 2013. godine, prisustvovati sastanku koji će se organizovati u Kralјevini Danskoj a na temu bilateralne saradnje za 2014. godinu.\nDirekcija za upravljanje projektima ja nakon realizovane aktivnosti zaključila da je Uprava za međunarodnu vojnu saradnju koordinaciju i organizaciju predmetnog sastanka sprovela na efikasan i uspešan način, kao i da se takav model pripreme i organizacije sastanaka u okviru sistema odbrane nastavi i dalje.\nINFO Vesti ODRŽAN RADNI SASTANAK SA PREDSTAVNICIMA KRALJEVINE DANSKE