Otvori Kapiju - Automati za kapije | Kako kupovati\nOprema za krilne kapije\nOprema za klizne kapije\nRezervni delovi - razno\nKako kupovati / Česta pitanja\nKoji pretraživač da koristim ?\nPreporučujemo da koristite MOZILLA FIREFOX za Internet pretraživač na našim OnLine prodavnicama...\nRegistracija / Prijava / Korisnički profil\nRegistracija je obavezna i važi za sve prodavnice u Online Tržnom Centru Srbije. Nakon registracije imate mogućnost poručivanja i pregleda Vaših dosadašnjih porudžbina, kao i mogućnost sastavljanja ponuda.\nRegistracija je veoma laka i jednostavna. Klikom na dugme "Registracija", koje se nalazi u zaglavlju sajta, otvara se strana sa poljima za upis Vaših podataka.\nOd Vas se traže najosnovniji podaci potrebni za dostavu robe na Vašu adresu. Ukoliko imate firmu, i želite da platite robu predračunom, tokom registracije izaberite opciju "Pravna lica". Ako se registrujete kao firma, potrebno je i da unesete Vaš PIB.\nDa li registracija važi za sve prodavnice u online tržnom centru?\nRegistracija u jednoj od prodavnica važi i za sve ostale prodavnice u online tržnom centru. Koristite isti Username i Password sa kojim ste se registrovali.\nNije mi stigao E-mail za aktivaciju, šta da radim?\nUkoliko Vam nije stigao aktivacioni mail u roku od 5 minuta, pregledajte Vaš Spam folder (ili Junk folder) za slučaj da ga je Vaš mail provider registrovao kao spam.\nAko je u tom folderu, obavezno označite da nije spam, kako biste mogli uredno da primate Vaše porudžbine u inbox.\nUkoliko niste pronašli mail u spam folderu, kontaktirajte nas.\nE-mail adresa sa kojom sam se registrovao više nije u upotrebi, kako da je promenim?\nE-mail adresa je podatak koji korisnik sam NE može promeniti. Ukoliko imate novu E-mail adresu i želite da ubuduće primate porudžbine na nju, potrebno je da na našu kontakt e-mail adresu pošaljete zahtev za izmenu.\nKako da dodam dodatnu adresu za isporuku?\nNakon prijave (logovanja), klikom na dugme "Korisnik" u zaglavlju, otvara Vam se Vaša korisnička stranica. Ispod već postojećih adresa imate dugme "Dodaj adresu". Nakon dodavanja nove adrese, istu ćete moći da izaberete već pri završavanju sledećeg naloga za isporuku.\nKako da dobijem ponudu / predračun?\nNakon logovanja (prijave) imate mogućnost ubacivanja proizvoda u korpu. Kada napunite korpu željenim proizvodima, videćete iznos porudžbine sa troškovima isporuke (ako postoje) i tada imate ponudu za date proizvode. Završavanjem porudžbine, klikom na dugme "Poruči", imaćete opciju da izaberete plaćanje predračunom.\nKada završite porudžbinu sa tom opcijom, na Vaš e-mail će stiči potvrda porudžbine, a nakon obrade dobićete i zvanični predračun na email.\nUkoliko želite da predračun dobijete na fax, možete ostaviti broj faxa u napomeni.\nNisam registrovan kao firma, ali želim predračun na firmu, kako da završim porudžbinu?\nNikakav problem, pri završavanju porudžbine izaberite opciju "Plaćanje predračunom", a na kraju u napomeni (komentar kupca) unesite kompletne podatke od firme.\nNemojte zaboraviti da nam navedete e-mail ili broj faxa na koji treba da dostavimo predračun.\nKako da poručim proizvode?\nNakon logovanja (prijave) na sajtu, željene proizvode možete ubacivati u korpu. Nakon popunjavanja korpe, ispod nje kliknite na dugme "Poruči" koje će vas voditi kroz završni proces poručivanja, gde možete izabrati adresu dostave, način plaćanja, način dostave i ostaviti eventualne napomene ako ih imate u tekst polje "komentar kupca".\nGde mogu da vidim svoje porudžbine?\nVaše dosadašnje porudžbine možete videti klikom na dugme "Porudžbine" u zaglavlju sajta. Prikazaće Vam se samo pordužbine od prodavnice na kojoj ste trenutno prijavljeni.\nAktivne - Porudžbine koje nisu završene i samo Vi ih vidite.\nZa isporuku - Porudžbine koje su završene i spremaju se za isporuku.\nIsporučeno - Porudžbine koje su Vam poslate.\nPoništeno - Porudžbine koje su poništene.\nPravio sam porudžbinu, ali sam se izlogovao, kako da je nastavim?\nKlikom na dugme "Porudžbine" u zaglavlju otvoriće Vam se prozor sa dosadašnjim porudžbinama. "Aktivne" porudžbine nisu završene i pored njih postoji dugme "Ubaci u korpu" na koje kada se klikne, ubacuje tu porudžbinu nazad u korpu i možete je menjati/dopunjavati.\nKoje opcije da izaberem pri završavanju porudžbine?\nPrilikom završavanja porudžbine, treba da izaberete:\n*Adresu isporuke - možete birati između adresa koje ste prethodno uneli u Vaš korisnički profil.\n*Način isporuke - Brza pošta.\n*Način placanja - Pouzećem (Kada vam kurir donese robu) ili predračunom (Pravna lica).\n*Napomena - Možete napisati dodatne napomene koje imate uz nalog (Npr: Da se kurir najavi 30min ranije)\nKako da vidim veleprodajnu cenu proizvoda? (za pravna lica)\nKod svakog proizvoda stoji dugme "Detaljnije" na koje kada se klikne otvara se prozor sa detaljima proizvoda, a to uključuje i posebno iskazanu VP, PDV, i MP cenu.\nKako da vidim ko je proizvođač?\nKod svakog proizvoda stoji dugme "Detaljnije" na koje kada se klikne otvara se prozor sa detaljima proizvoda, a to uključuje i naziv proizvođača.\nU napomeni sam tražio ponudu za proizvod kojeg nema na sajtu, kako ću dobiti ponudu?\nVaži za proizvode koje nismo postavili na sajt. Cene za proizvode koje ste zatražili u napomeni Vam javljamo pismeno na e-mail ili telefonskim pozivom, ukoliko Vam ponuda odgovara proizvode ćemo poslati uz nalog po dogovorenoj ceni.\nKoji način plaćanja da izaberem?\nMožete izabrati jednu od sledećih opcija:\nPlaćanje pouzećem - Plaćanje gotovinom kuriru kada Vam stigne poručena roba.\nPlaćanje predračunom - Za pravna lica.\nKada će mi stici predračun?\nPotvrda o poručenim proizvodima (Nalog za isporuku) Vam stiže odmah nakon završavanja porudžbine, a ukoliko ste izabrali opciju "Plaćanje po predračunu" - predračun možete očekivati nakon obrade u kratkom roku na e-mail sa kojim ste se registrovali, ili na fax ukoliko ste to posebno naznačili na nalogu za isporuku.\nKada je isporuka besplatna?\nIsporuka je besplatna kada u korpi nemate proizvode sa težinskim troskovima (Proizvodi koji imaju oznaku tega na sebi), a iznos porudžbine premašuje minimalni iznos te prodavnice za besplatnu isporuku (Npr: 7000din).\nKoji proizvodi imaju troškove na težinu?\nTroškove na težinu imaju proizvodi sa oznakom tega.\nPostavite pokazivač miša na simbol tega i videćete težinu proizvoda u kilogramima po jedinici mere.\nKako da vidim cenu isporuke?\nSajt automatski obračunava cenu isporuke i ona se nalazi ispod ukupnog iznosa proizvoda. U poslednjem redu je ispisan ukupan iznos za naplatu (Proizvodi + isporuka).\nZa isporuku na adresu kupca naplacuju se samo troskovi po cenovniku kurirske službe BEX za teritoriju Srbije a koje sajt automatski obracuna i iskazuje u zbiru, dodatnih ili skrivenih troškova NEMA....\n0 - 0.5 kg ...... 399.00 din\n0.5 - 10 kg ...... 460.00 din\n10 - 30 kg ...... 680.00 din\n30 - 50 kg ...... 990.00 din\n50 - 70 kg ......1550.00 din\n70 - 100 kg ......1990.00 din\n100 - 120 kg ......2470.00 din\n120 - 140 kg ......2950.00 din\n140 - 160 kg ......3430.00 din\n160 - 180 kg ......3980.00 din\n180 - 200 kg ......4390.00 din\n200 - 220 kg ......4870.00 din\n220 - 240 kg ......4999.00 din\n240 - 260 kg ......4999.00 din\n260 - 280 kg ......4999.00 din\n280 - 300 kg ......4999.00 din\n> 300 kg ..........4999.00 din\nNAPOMENA: Ukoliko pojedinacno, neki proizvod tezi vise od 50 kg ili je duzi od 2 metra, naknadno dogovaramo detalje isporuke.\nKada mogu očekivati poručene proizvode da stignu?\nProizvode poručene do 10h prepodne šaljemo istog radnog dana kurirskom službom da Vam stignu sutra. Proizvodi poručeni posle 10h se šalju sutra, a stižu prekosutra.\nProizvodi poručeni u Petak posle 10h se šalju u Ponedeljak. Ako se pošiljka šalje u Petak, od kurirske službe zavisi da li vaš region isporučuju Subotom ili će pošiljka biti isporučena u ponedeljak.\nKojom kurirskom službom će mi stići proizvodi?\nProizvode šaljemo kurirskom službom BEX ili našim vozilom.\nKupac (u daljem tekstu potrošač) ima pravo na reklamaciju proizvoda.\nPrilikom preuzimanja pošiljke potrošač je duzan da u prisustvu kurira (isporučioca) proveri dostavljeni paket. Ukoliko na dostavljenom paketu ima vidljivih oštecenja (pocepani delovi i ugnječenje) potrošač nije dužan da preuzme paket. OnLine prodavac će o daljem postupku obavestiti potrošača u najkraćem mogućem roku.\nAko isporučena roba nije saobrazna ugovoru, potrošač obaveštava prodavca o nesaobraznosti i ima pravo zahtevati od prodavca da otkloni nesaobraznost bez naknade, opravkom ili zamenom ili da zahteva odgovarajuće umanjenje cene ili da raskine ugovor u smislu odustajanja od kupovine te robe.\nReklamaciju potrošač može podneti neposredno popunjavanjem reklamacionog lista koji se nalazi na sajtu, na e-mail naveden u obrascu ili neposredno lično na adresi Prodavca ako mu je to prihvatljivije.\nOdustanak od kupovine - raskid ugovora\nDa li mogu odustati od kupovine i raskinuti ugovor ?\nPredugovorno obaveštenje sadrži informacije o:\n1) adresi na kojoj posluje online prodavac, na koju potrošač može da izjavi reklamaciju;\n4) obavezi da plati prodavcu razumne troškove u skladu sa članom 35. stav 3. ovog zakona, ako potrošač ostvaruje pravo na odustanak od ugovora nakon što je podneo zahtev za odustanak od kupovine u skladu sa članom 28. stav 2. i članom 29. Zakona;\n5) postojanju ugovornog odnosa sa kurirskom službom preko koga potrošač može, u slučaju reklamacije zbog nesaobraznosti, da pošalje robu o trošku trgovca.\nNe mogu pronaći odgovor na svoje pitanje, kako da Vas kontaktiram?\nPročitali ste uputstvo pod naslovom "KAKO KUPOVATI" i nite pronašli odgovor\nna vaše pitanje !!!\nZa tehničku podršku, informacije o statusu Vaše porudžbine ili za informacije\no proizvodima i posebnim zahtevima slobodno nas kontaktirajte.\nCall centar: 080 00 00 080 (Besplatan poziv sa fiksnog telefona radnim danom 8-15h) ili na 063 / 507 509 (radnim danom i subotom 08-19h)\nKliknite ovde - odlazak na kontakt stranicu\nObrazac za reklamaciju.pdf\nIzjava o odustanku od ugovora na daljinu.pdf\nhttp://www.otvorikapiju.com 2010 - 2021 OnLine trzni centar Srbije


ALEKSANDAR ŠOŠTAR: Klub se gradi godinama | Novosti.RS\nSmatra i da snaga jednog kluba nisu samo trofeji, već i stvaranje igrača, kao i da taj proces traje godinama.\n- Nama u Srbiji je potreban još jedan pravi klub, a Novi Beograd ima sve uslove da to postane. Naravno, za to je potrebno vreme i mislim da svojim iskustvom mogu da pomognem. Za mene je ovo veliki izazov, a kako uvek gledam i šire, to bi donelo i korist vaterpolu u Srbiji, jer bismo dobili još jedan centar. Druga je priča da li će postati prvak Srbije, Evrope - kaže Šoštar.\nDa trofeji ne garantuju da je neki klub postao pravi trofejni, vaterpolista navodi primer Bečeja:\n- Bili su prvaci Evrope, ja sam bio deo te priče, ali nije napravljen klub kakav treba da bude. Da je stalno prisutan, da ima dobru školu, da dobro radi sa mladima, da stvara igrače... A mnogo je faktora koji utiču na to do kog će mesta da dođe seniorska ekipa.\nČINI se da se temelji kluba, osnovanog 2015, udaraju po principima Partizana. Jer, imaju i razvojni klub "NBG vukovi".\n- To su neki detalji o kojima možemo da pričamo, tek kada se bolje upoznam klub, jer počinjem da radim od 1. decembra. Na prvi pogled organizacija je dobra, nema žurbe, akcenat je na radu sa mlađima. Naravno da uspeh prve ekipe privlači decu, jer žele da se ugledaju na seniore.\nPartizan je u vreme kada je Šoštar bio predsednik kluba pre dve godine potpisao saradnju sa Novim Beogradom, ali se dogovor brzo raspao...\n- Moj dolazak nema nikakve veze sa tim dogovorom. Ideja je bila da se razvije Novi Beograd uz logistiku Partizana. Da ne ulazim preterano u detalje, u Partizanu je napravljena priča koja je, rekao bih, bila na štetu crno-belih. Ideja je pogrešno shvaćena, nije bila namera da se Partizan prebaci na Novi Beograd. Partizan je u prošlosti pomagao klubovima i u staroj Jugoslaviji, a pogotovo u Srbiji. Meni je bilo normalno da prihvatimo poziv Novog Beograda, ali je napravljen propust.\nŠoštar je, kako sam primećuje, celog života sa Novog Beograda išao na Banjicu. Kada je počinjao 1975. Partizan je bio jedini logičan izbor...\n- Nisam pristalica toga da deca treniraju isključivo na opštini u kojoj žive. Svakako da je bolje kada je blizu kuće, ali je najvažnije da se naprave uslovi da bi deca izabrala klub. Samo Novog Beograda ne bi bilo da nema Aleksandra Šapića. Ovo ne govorim da bih ga promovisao, jer je on to sam uradio time što je napravio i što radi.\nNa pitanje da li mu je neobično što posle 20 godina svoju vaterpolu priču ne nastavlja na Banjici, već na drugom mestu, priznaje:\n- Sigurno da je za mene nešto novo. Ali izazov me uvek vuče napred. Isto kao kada sam 2001. počeo da radim u Partizanu kao direktor, izazov je bio da osvojimo Kup šampiona, koji kao igrači nismo osvojili. I uspeli smo. Izazov je nešto što motiviše sportistu da daje najviše od sebe. Jeste da su važni i rezultati seniorske ekipe, zašta su zaduženi šef struke Vujasinović i pomoćnik Ćirić, ali stvaranje kluba je mnogo složeniji proces i dobijanje još jednog centra može da koristi i Novom Beogradu i vaterpolu u Srbiji.\nPARTIZAN POTREBAN SRBIJI\nDRAMATIČNA je bila prošla sezona u Partizanu. Posle mnogo peripetija i (ne)legalnih smena klub je 30. avgusta preuzelo novo rukovodstva.\n- Potrebno je vreme da se stvari postave na pravo mesto. Partizan ima mladu ekipu i mislim da nisu opterećeni rezultatom. Samo o tome mislim da ne bi trebalo da pričam ja. Sigurno je samo da je Partizan neophodan srpskom vaterpolu - kaže Šoštar.\nVaterpolo Aleksandar Šoštar VK Novi Beograd Sport


BIGByte - IS Merlin\nVi ste ovde: Home Software IS Merlin\n| | Pogodaka: 1077\nŠta je IS MERLIN?\nPoslovni Informacioni Sistem MERLIN je jedinstveno rešenje upravljanja poslovnim informacijama, izgradjeno na bazi primene kombinovanih rešenja uspešnih sistema razvijenih zemalja i načina privredjivanja i zakonodavstva Srbije.\nIS MERLIN obezbedjuje Easy solutions – Exact solutions – HR savings kroz sistemska rešenja administrativnog, finansijskog i materijalnog poslovanja.\nRešenja IS MERLIN vam obezbdjuju da sa lakoćom i preciznošću vodite sve svoje poslovne procese. Ona obezbedjuju sinhronizaciju rada radnih timova, a time i racionalizaciju menadžmenta HR i korišćenja radnog vremena.\nU vremenu - pravovremene informacije koje kroz sistem iniciraju alarme i sinhronizaciju svih procesa unutar sistema.\nU novcu - jer je mogućnost greške svedena na minimum, a kroz sinhronizaciju procesa poslovi se obavljaju bez odlaganja.\nHR - sistem preuzima rutinske poslove što omogućava racionalizaciju broja zaposlenih, kao i radnog vremena.\nPovezanost zaposlenih kroz poslovne procese i timski rad.\nNivoi pristupa informacijama\nSistemom su definisane odgovornosti svakog radnika i preslikane u odgovarajući nivo autorizacije i pristupa informacijama, kroz sistem timskih i pojedinačnih ovlašćenja.\nSvaka aktivnost zaposlenih u IS ostaje registrovana u sistemu.\nSistem originalnih metoda zaštite obezbadjuje sigurnost i zaštitu podataka\nAutomatizovanost i Povezanost\nU IS MERLIN mnoge informacije se automatski prosledjuju iz jednog dela u drugi, tj. Od jednog radnog tima ka drugom.\nInformacije su sačuvane u jedinstvenoj bazi podataka na serveru. Svaka promena istovremeno je vidljiva na svim računarima u mreži u zavisnosti od prava pristupa.\nJednostavan pristup, sa kratkom i stručnom obukom uz pregledna uputstva, omogućava vašim radnicima da vrlo brzo budu u stanju da upravljaju poslovnim informacijama za koje su zaduženi. Period implementacije je smanjen na najmanju meru. Vi sami podešavate parametre sistema ...\nMogućnost proširenja i prilagođavanja\nOsnovni paket ima svoj standardan okvir. Međutim, ako ima razlika i specifičnih potreba poslovanja vaše firme, mogu se dograditi odgovarajući moduli prema tim potrebama.\nVi formirate cenu\nCena se formira na osnovu odabranog dela (kompletnog) MERLINa, kao i broja stanica u mreži na kojima će se MERLIN koristiti. Vi određujete strukturu i broj. Nudimo i popust koji raste sa brojem registrovanih stanica.


АКАДЕМИК КАПЛАН БУРОВИЋ: РЕЧНИК АЛБАНСКИХ АКАДЕМИКА | ИСКРА\nАКАДЕМИК КАПЛАН БУРОВИЋ: РЕЧНИК АЛБАНСКИХ АКАДЕМИКА\n03.06.2017. - 11:25\nGodine 1980, kad je Akademija nauka Narodne Socijalističke Republike Albanije – Institut jezikoslovlja i književnosti objavio u Tirani delo FJALOR I GJUHËS SË SOTME SHQIPE (REČNIK DANAŠNJEG ALBANSKOG JEZIKA), grandiozno, pa i luksuzno delo od 2274 strana velikog formata i najsitnih slova, ja sam bio u zloglasni zatvor Bureli, stratište, gde se ulazilo, ali se nije i izlazilo, gde mi je od permanentne gladi počela hemoragija, gde sam pretrpeo i kliničku smrt.\nOvaj je REČNIK bio mnogo skup i za one koji nisu bili u zatvor, kamoli za mene, koji nisam radio i privređivao, kome nije dozvoljeno ni da sazna dali su mu deca živa, kamoli i da dobije od kuće zalogaj hleba. I pored toga, skinuo sam zalogaje hleba sa usta i kupio ga, da i umirući nastavim da dam moj naučni doprinos na polju albanologije, sa ubeđenjem da će jednog dana Albanci znati da to dinjitozno ocene, kako i koliko to treba da cene ovaj izuzetan doprinos u mnogim aspektima. Ja sam jedini zatvorenik Albanije koji je kupio ovaj REČNIK. Kupih ga ne samo za sebe, već i za sve osuđenike tog zatvora, kojima ga stavih na raspoloženje kad god su mi ga potražili.\nU jedno vreme kad ni albanski albanolozi nisu uzeli smelost da izraze bilo i koju pohvalu za ovaj REČNIK, ja – tu, u zatvorskoj ćeliji i umirući – podložih ga naučnoj analizi usmeno i pismeno. Beleške sam činio u formi mikrologija i marginalija u mojim zatvorskim sveskama, dok sam ih usmeno prenosio zatvorskim kolegama, sa nadom da će se koji od njih spasiti živ i jednog dana će uzeti smelost da to kaže svom narodu ne samo usmeno, već i pismeno. Na poseban način sam diskutirao probleme ovog REČNIKA sa Pjetrom Arbnori, jedan od zatvorenika koga sam konsultirao za mnoge probleme albanskog jezika, jer beše i kompetentan.\nDan-danas, evo će pola veka što je objavljen ovaj REČNIK, ne Pjetar, ili ma ko drugi, već ni albanski akademici i niti oni strani, nisu objavili za ovaj REČNIK ni najmanju belešku, opomenu, kamoli koju konstruktivnu studiju. Preštampali su ga, a nisu ispravili nijednu grešku, ni štamparske greške.\nKako možete videti, okovan u gvožđa i beton tog zatvora, umirući, ja sam činio ne samo jednostavne naučne beleške-opomene, već i ideološke, političke. Preko svega i jezične opomene, pravopisne, pa i za štamparske greške, stvar ova koju do danas nije učinio niko ovom REČNIKU. Nije mali broj i reči, koje sam od vremena, mojim romanom IZDAJA, dodao albanskom jeziku. Sami su Albanci govorili da su oko 100. Nove sam reči dodao i ovom REČNIKU.\nDa možda ovime nisam demostrirao neprijateljstvo i mržnju prema albanskom narodu (Kako se pretendira i kako me optužuju!), ili sam dokazao jedno posebno dobročinstvo, bez presedana i sasvim internacionalističko?! Ja nisam izgubio nadu da će pokoljenja djela suditi.\n(Za naše čitaoce izdvajamo iz te studije samo odlomke za koje verujemo da su i oni zainteresirani.- Redaksija.)\nALBANË (ALBANI). Autori dotičnog REČNIKA (U nastavku – REČ) pretendiraju da su Albani bili ilirsko pleme. Mislim da sam dokumentima do danas nekontestiranim od nikoga dokazao sasvim naučno da Albani nisu bili Iliri, već Kelti. Vidite moju studiju Ko su Albani?, u delu KO SU ALBANCI?, drugo dopunjeno izdanje Jagodina, 2013.\nALBANKA. Nema je REČ. Sinonim za drogu, internacionalna reč, nazvana tako zato što su je Albanci ponajviše krijumčarili.\nAUTENTIK (AUTENTIČAN). Nema je REČ. Ilir Meta, presednik Albanskog parlamenta, duž posete 2016. Crnoj Gori, u njegovom govoru, koji je održao tom prilikom u Podgorici, upotrebio je reč AUTENTIČAN: „autentična albanska nacionalna manjina u Crnoj Gori“. Ova reč ne zamenjuje dosadačnju njihovu reč AUTOHTONIJA, na koju su do sada pretendirali. Naprotiv, dokazuje da se Albanci povlače od dosadašnjih njihovih ekstremističkih i antinaučnih pretendiranja za autohtoniju, ali se eto sada zalažu da nam se pretstave kao autentični Albanci, pošto dokumenta dokazuju da ovi Albanci nisu baš svi autentični Albanci: jedan dobar njihov deo ispada da su albanizirani Srbo-Crnogorci, ili koji se samo pretstavljaju kao Albanci, da bi se spasili šantaža i terora albanske nacionalističko-ekstremističke, šovinističke i rasističke dijaspore.\nAUTOKTOKTONI (AUTOHTONIJA). Daje se kao primer: Autoktonia e shqiptarëve (Autohtonija Albanaca), koji služi indoktriiranju Albanaca sa falsifikovanom rasističkom istorijom. Ima vremena što je nauka dokazala da Albanci nisu autohtoni nigde na Balkanu, ni u samoj Albaniji, kamoli i van njenih granica. Vidite moju studiju Albanci nisu autohtoni, u citirano delu.\nBOSHNJAK (BOSANAC, ili BOŠNJAK). Nema je REČ, jer u Albaniji ima puno Bosanaca, a Albanci rade na njihovom asimiliranju. Sem toga, u vezi današnjeg našeg problema sa njima, unutar Jugoslavije, ovi albanski superkluzi ne usuđuju se da zauzmu niti antinaučan stav muslimanskih fundamentalista, niti naučan stav srpsko-crnogorskog naroda, iako su ih u toku rata snabdeli i oružjem protiv svoje hrišćanske braće.\nCËRNAGORAS (CRNOGORAC). Nema ja REČ, iako u Albaniji postoji i crnogorska nacionalna manjina. Duž turske okupacije Albanije, pre albanskog nacionalnog preporoda, Albanci su nazivali Crnogorce cërnagoras, ili turski karadakllinj. Dan-danas ima Albanaca koji ih nazivaju tako, posebno starci. Posle preporoda, indoktrinirani anticrngorskim rasizmom, albanski buržuji počeše da ih nazivaju malazezë, prevodeći tako reč Crnogorac na svoj, albanski jezik, a pretendirajući da su CRNOGORCI slovenizirani Albanci. Tako, imenom MALAZEZE oni su i uvedeni u taj njihov REČNIK, što treba ispraviti, jer nit su Crnogorci slovenizirani Albanci, niti se po međunarodnim zakonima dozvoljava to što čine ovi Albanci. Narodi i mesta treba da se pišu kako se to izjavljuju ikako ih to izgovaraju sami oni, nosioci.\nDALMATIN (DALMATINAC). REČ ima glas DALMAT, ilirsko pleme, ali ne i glas DALMATIN-DALMATINAC-Dalmatinci, koji su aktuelno stanovnici oblasti Dalmacija u Hrvatskoj i nemaju veze sa pređašnjim, antičkim stanovnicima te oblasti, jer Dalmatinci su slovenskog porekla.\nDIASPORË (DIJASPORA). U delu HISTORIA E SHQIPËRISË (ISTORIJA ALBANIJE), Tirana 1959, albanski akademici priznali su da su Albanci dijaspora van granica današnje Albanije, stvar ova koja odgovara istorijskoj istini, naučnoj. Ali u njihov REČ oni nisu uneli ni samu reč dijaspora.\nDINAR. Postoji u REČ, ali joj nedostaje beleška da se tako zvala i moneta koju je upotrebljavao Skenderbeg kao srpski vazal.\nDISIDENT. Iako je ova reč jako rasprostranjena i aktuelna na sve strane sveta, u tzv “socijalističkim” zemljama je izbačena iz rečnika, dok se u kapitalističkim zemljama nastojava da joj promene značenje. Ovako Zapad pretendira da se pod disident podrazumeva osoba koja se odrekla socijalizma i priklonila kapitalizmu, dok oni sami, disidenti, svojim stavom i delima dokazali su da se nisu odrekli socijalizma: oni su samo izjavili da se ne slažu sa kriminalnom praksom tzv. “komunista”, koji su uzurpirali narodnu vlast i proletersku diktaturu pretvorili u socijal-fašističku diktaturu svog vođe. Za opširno vidite moje delo O DISIDENCIJI, Ženeva 2014.\nENVERIST (ENVEROVAC). Nema je u REČ. Sledbenik terorističke socijal-fašističke politike Envera Hodže. Kaže se i HOXHIST (HODŽISTA).\nESESH (ESEŠOVAC). Nema je REČ. Od skraćenice SSH (Sigurimi Shqiptar – Albanski Sigurimi, pandan jugoslovenske UDB-e), član te državne kriminalne organizacije. U pokojem mom napisu redaktori su mi je “ispravili” u eses, identificirajući je tako sa esesovcima Hitlera.\nILIR. Autori REČ dali su ovom glasu ovo značenje: “Pripadnik starog naseljenja Ilirije, koji se poznaje kao prethodnik albanskog naroda”, čime su faktički indoktrinirali svoj narod sa falsifikovanom istorijom, šovinizmom i rasizmom, huškajući ga ovako protiv susednih naroda. Ima vremena što je nauka dokazala da Albanci nemaju ništa zajedničkog sa Ilirima, jer su jedan zaseban narod, stvar ova koju su od vremena priznali i najznačajniji albanolozi Albanije (Čabej, Buda, Demiraj), još pre pisanja i objavljivanja ovog REČNIKA.\nKOQEVAR (OBEŠENIH TESTIKULA). Nema je REČ. Pežorativan sinonim je za naziv KOSOVAR-KOSOVAC, pod kojim podrazumevaju samo svoje, albanske Kosovce. Stvorili su ga Enverovci od velike ljubavi prema njima.\nKOSOVAR (KOSOVAC). Ima je REČ. Ali njom podrazumevaju samo Kosovce albanske nacionalnosti. Treba znati da se pod tim imenom podrazumevaju i ostali stanovnici Kosova i Kosmeta uopšte, bez obzira na njihovu versku i nacionalnu pripadnost.\nKUQALASH (CRVENKO-KOMUNJAR). Ima je REČ u prvom značenju, ali ne i u drugom, pežorativnom, kako to nazivaju “komuniste” (U navodnicima! Kod nas se kaže komunjar) njihovi buržuaski neprijatelji.\nLLUMPENPROLETER (LUMPERPROLETER). Bagra ljudskog društva, deklasirani ljudi, degenerisani, koje organizuju u svojoj službi fašisti i socijal-fašisti na vlast i njima se bore protiv svojih neprijatelja. Nije ni najmanje za čuđenje što ovu reč nisu uneli u svoj REČNIK.\nMINORITAR (MANJINAC). Pišu doslovno: “Pripadnik jedne nacionane manjine, koji živi u jedno drugo mesto ili u jednoj drugoj državi. U NSR Albaniji manjinci uživaju sva prava”. Činjenica je neosporna da nacionalnim manjinama u Albaniji, od kad je formirana albanska država, pa do danas, nisu im priznata nikakva prava, ni pravo da se nazivaju nealbancima. Imamo i drastičan primer, unikalan na svetu, da su albanske vlasti odrale na živo a zatim i kaznile doživotnom robijom jugoslovenskog političkog emigranta, koji nije pristao da se odrekne svoje jugoslovnske (srpsko-crnogorske) nacionalnosti i da se izjavi za Albanca, kako su mu to tražili. Vidite za ovo zbornik dokumenata ENVERISTIČKI SUDSKI PROCESI, Ženeva 2016, gde je objavljen i faksimil tog dokumenta, optužnica-rrešenje.\nQEVERIS (UPRAVLJAM). Ima je REČ, ali joj nedostaje značenje br. 4: isprebijam na mrtvo nekoga da se za ništa više ne čuje živ. Ovo značenje su dodali ovoj reči Enverovci kriminalnim tretmanom naroda: E qeverisi dhe e bindi se lumi rrjedh përpjetë – isprebio ga i ubedio da reka teče naviše.\nREVIZIONIZMI (REVIZIONIZAM). Treba da se iznova napiše, jer tu ništa nije istina. U tzv. revizionističkim zemljama, a Albanija je jedna od najgorih, imamo posla sa uzurpiranjem narodne vlasti od vrhuške, klike na vlasti, koja je proletersku diktaturu pretvorila u ličnu diktaturu poglavala partije, koji se u teoriji drži tobože marksizma-lenjinizma, a u praksi sprovodi ultra fašizam, jer ne poštuje nikakve zakone, pravila i principe. Prevazišli su i Musolinia, i Hitlera. Ovi revizionisti nemaju za cilj da vrate svoju zemlju u kapitalizam, da ovekoveče kapitalistički sistem, ponajmanje da grade socijalizam. Njihov cilj je da se sami, pod svaku cenu, održe na vlasti, boreći se desno i levo protiv buržuja i radničke klase da bi se održali na vlast, svesni za zločine koje su učinili narodu i da će za to morati da krivično odgovaraju.\nVLLAH (VLAH). U REČ piše: „Pripadnik jednog naroda koji ima ili je imao kao maternji jezik jedan rumunski dijalekat i koji se bavio uglavnom stočarstvom“. Ispravno je ono „koji ima ili je imao materni jezik“, jer iako je ko od njih izgubio taj jezik, kojim god jezikom govorio sada, on je opet ono što je bio – Vlah. Irci ne govore više svojim irskim jezikom: oni sada govore engleski, ali su ipak Irci, a ne Englezi! Što se tiče rumunskog dijalekta, akademik, prof. dr Gustav Weigand nam je dokazao da je vlaški zaseban jezik, bar isto toliko koliko i makedonski, a mnogo-mnogo više od hrvatskog, da ne govorimo o crnogorskom. U vezi stočarstva, ja sam od vremena rekao Albancima, da pogledaju sebe, jer su se Vlasi bavili i trgovinom i zanatima, pa i kulturom i naukom, pre Albanaca: Oni su i Albancima napisali prvi bukvar. Za opširnije vidite moje delo na albanskom jeziku ANTIVLAŠKA DENIGRIRANJA, Struga 2009.\nPozitivno je što su Albanci uspeli da sačine i objave ovaj REČNIK, ali im se ne može oprostiti za nenaučne stavove i politiziranje svoje leksikologije, stvar ova koju čine namerno, a ne iz neznanja. Ovde ne mogu da ne evociram (Sa žaljenjem!) njihov sasvim nekorektan stav prema MAKEDONSKOJ ENCIKLOPEDIJI, pa i prema REČNIKU CRNOGORSKOG JEZIKA. Niko od nas, flagrantno poniženih i uvređenih, od njih antinaučno interpretiranih, pa i negiranih, nije ustao da traži zabranjivanje ovog njihovog REČNIKA, ni tada niti sada. Napominjemo samo da albanski konstruktivni intelektualci treba da se dokažu na svojoj visini, koju istorijski momenat traži od njih.\nПроф. Др Каплан БУРОВИЋ


27.11.2020. / 12:40\nNJUJORK – Kao što se i moglo očekivati u nekom trenutku, Bitcoin koji je u proteklom periodu vrtoglavo rastao, juče je pao na najniži nivo u posljednjih 10 dana.\nBitcoin je juče sa sobom povukao i manje kriptovalute, a drugi po veličini – etereum, pao je za oko 13 odsto. XRP se stropoštao za čak 20 procenata, prenosi “Telegraf.rs“\nTagovi: bitcoinkriptovalutepad vrijednosti


Neimenovani dužnosnik iz Trumpove administracije tvrdi: Naš visoki dužnosnik bio je ove godine u Damasku na nizu tajnih sastanaka sa sirijskim vlastima s ciljem oslobađanja američkih državljana | advance.hr vijesti\n19. Listopad 2020. | 16:21\nNeimenovani dužnosnik iz Trumpove administracije rekao je u razgovoru za The Wall Street Journal kako je jedan visoki dužnosnik Bijele kuće ranije ove godine otputovao u Damask gdje je sudjelovao u nizu tajnih sastanaka s predstavnicima sirijskih vlasti, navodno s ciljem oslobađanja dvojice američkih državljana. Ističe kako je taj dužnosnik bio Kash Patel (na slici na vrhu teksta), zamjenik asistenta predsjednika Trumpa i glavna osoba Bijele kuće za protuteroristička pitanja. "Iz ovog se vidi kako je jedan od glavnih prioriteta predsjednika Trumpa dovesti doma Amerikance koji su zarobljeni u stranim državama", rekao j...


zagoricani – Volim Podgoricu\nPočetna » Tag Archives: zagoricani\nTag Archives: zagoricani\nMještani park šume Zagorič: Nijesmo bacali letke po naselju\n14.06.2017\tDruštvo, NOVOSTI, PG INFO 0\nMještani Park šume Zagorič saopštili su da ih nije iznenadila optužba iz advokatske kancelarije „Mijović & Vuković”, punomoćnika porodice Stamatović, da su sami bacali letke sa uvredljivim porukama u tom naselju. “To nas ne čudi, a posebno što kažu da to nije njihov moralni nivo. A kako onda, pošto to nije njihov moralni nivo, traže zemlju, koja im je već jednom plaćena i ...\nMještani Zagoriča na saslušanju u CB Podgorica\n25.05.2017\tDruštvo, Hronika, NOVOSTI, PG INFO 0\nTrojica mještana Park šume Zagorič pozvani su danas na saslušanje u CB Podgorica jer su juče nasilno ušli u zgradu Opštine Podgorica. Za njima je, ispred zgrade Uprave policije, stiglo nekoliko desetina mještana kako bi im dali podršku. Podsjetimo, oni protestuju jer su im stigle presude da moraju da plate zemljište na kojem su sagradili kuće. U više navrata su, u ...\n(VIDEO) Evo kako su Zagoričani upali zgradu Opštine Podgorica\n25.05.2017\tDruštvo, NOVOSTI, PG INFO, PG VODIČ, Podgoričani 0\nMještani Zagoriča, koji već dva mjeseca protestuju zbog zemljišta, juče su nasilno upali u zgradu Opštine, zbog čega su danas pozvani na razgovor u CB Podgorica, saznaje CdM. Stanovnici dijela Zagoriča koji su nelegalno sagradili kuće, a kojima sada prijeti iseljenje jer vlasnici zemlje traže svoja imanja nazad, protestuju već par mjeseci, blokirajući saobraćajnice u Glavnom gradu. Jučerašnji protest je kulminirao kada ...\nOgorčeni na premijera: Marković se igra “gluvih telefona”\n24.05.2017\tDruštvo, NOVOSTI, PG INFO, PG VODIČ, Podgoričani 0\nMještani podgoričkog naselja Park šuma Zagorič ogorčeni su na premijera Duška Markovića, zbog njegove izjave da je sud vratio zemlju porodici Vučinić i Stamatović i optužili ga da se igra “gluvih telefona”. “Nije sud ‘dao’ zemlju vlasnicima, iako im je plaćena. To je uradila Komisija za restiutuciju pri Ministarstvu finansija. Nemojte nas navoditi na pogrešan trag gospodine premijeru”, istaknuto je ...\nPODGORICA: Mještani Zagoriča i noćas protestovali\n19.05.2017\tDruštvo, NOVOSTI, PG INFO, Politika 1\nMještani park šume u Zagoriču ponovo su noćas organizovali okupljanje. Oni su na kratko blokirali most Milenijum i Ulicu Stanka Dragojevića u centru Podgorice. Onda su došli do Beogradske ulice, u čijoj blizini se nalazi vila Gorica i tu su na kratko blokirali put. Kako je javio reporter portala Antena M, prisutna je bila i policija. Podsjetimo, mještani protestuju jer ...\nPODGORICA: Mještani Park šume Zagorič blokirali Milenijum i ulicu Stanka Dragojevića\n19.05.2017\tDruštvo, NOVOSTI, PG INFO, Politika 0\nMještani Park šume u Zagoriču, njih oko 200, danas su blokirali most Milenijum i ulicu Stanka Dragojević u Podgorici. Oni su imali namjeru da spriječe sudske vještake da premjere zemljište, na kojem je porodica Bulatović napravila kuću. Ročište po tužbi porodice Stamatović protiv Bulatovića održano je juče, a nakon toga je trebalo zemljište da premjere, ali su vještaci odustali, kada ...\nPODGORICA: Mještani Park šume nastavili sa protestnim šetnjama\n15.05.2017\tDruštvo, NOVOSTI, PG INFO 0\nMještani Park šume Zagorič nastavili su večeras sa protestnim šetnjama. Kolona je preko Zlatice stigla na Stari aerodrom, do stationa Grafičara, pa se vratila nazad preko Bulevara Ivana Crnojevića do Zagoriča I nakon dva mjeseca protesta, nema rješenja za probleme mještana. Poručuju da neće dozvoliti da nakon porodice Vlahović, još neko bude izbačen na ulicu. Odlukom Vrhovnog suda vraćeno je 125.000 ...\nZAGORIČANI OPTUŽUJU: Pozvali su članove DPS-a iz naselja i kazali da će gradonačelnik Slavoljub Stijepović razgovarati sa njima\n18.04.2017\tDruštvo, NOVOSTI, PG INFO, PG VODIČ 0\nMještani Park šume Zagorič optužili su predstavnike Glavnog grada da su pokušali da ih prevare i da organizuju sastanak sa članovima Demokratske partije socijalista (DPS) iz tog naselja, ali da su i oni odbili da se sastanu sa njima. “Pozvali su članove DPS-a iz naselja i kazali da će gradonačelnik Slavoljub Stijepović razgovarati sa njima. Međutim oni su to odbili, ...\nPODGORICA: Zagoričanin uhvaćen zbog pušaka, tužilac ga puštio\n21.09.2016\tDruštvo, Hronika, NOVOSTI, PG INFO, PG VODIČ, Podgoričani 0\nSlužbenici podgoričke policije riješili su enigmu odbačenih automatskih pušaka, koje su nađene u kući u izgradnji, u podgoričkom naselju Zagorič. Da je vlasnik dvije puške sa tri okvira i 85 komada metaka, nakon detaljne kriminalističke obrade, priznao je Podgoričanin Đorđe Vešović (21), pišu Dnevne novine. On je saslušan u polici ji i Osnovnom državnom tužilaštvu. Međutim, nakon ispitivanja, dežurni tužilac ...\nSTANIŠIĆ IZ ZATVORA NA FEJSBUKU: Evo šta je poručio…\n19.09.2016\tDruštvo, Hronika, NASLOVNA, NOVOSTI, PG INFO, PG VODIČ, Podgoričani 2\nVidoje Stanišić ponovo je pokazao da mu je u zatvoru dostupan internet, ali i da je “jak svakako”, pišu Dnevne novine. Status na fejbuku “Što nas ne ubi, to nas ojača”, posljednji je u nizu njegovih obraćanja iz ZIKS-a, u svega nekoliko sati prikupio je preko 350 “lajkova”. U komentarima ispod statusa ovaj pripadnik takozvanog zagoričkog klana šalje brojne pozdrave ...


100% PRIRODNI, CEĐENI\nSOK IZ PRIRODE\nBAŠ PRAVI SOKOVI SU\nUverite se zašto ih\ni lekari preporučuju!\nBAŠ PRAVI SOK\nPratite nas, lajkujte i\nšerujte naše postove!\nUskoro vredne nagrade!\nPredstavljamo Vam 100% prirodni, ceđeni PRAVI SOK iz "Prirode"!!!\nDA LI STE ZNALI da još nije izmišljen takav lek koji bi pružio organizmu sve što mu je neophodno. Jedino ceđeni sokovi su najbolja preventiva mnogih bolesti i ujedno najbrži način da organizam dobije neophodnu snagu na potpuno prirodan način.\nSVE NAŠE SOKOVE MOŽETE KUPITI U ONLINE PRODAVNICI SHOP.PRAVISOK.COM\nNovi proizvodi - novi ukusi!\nNaš moto je: „Ovim svetom proći ću samo jednom. Bilo koje dobro ili ljubaznost koju mogu da učinim, želim učiniti SADA, ne odlažući to. Jer, ovim putem ponovo nikada neću proći.“Zato i cedimo zdrave sokove, da bi ste bili zdravi Vi i Vaša porodica.\nPRAVI SOK je kombinacija zdravih, sočnih plodova prirode. Dobija se ceđenjem svežeg voća i povrća bez dodatka šećera, konzervansa, vode i limunske kiseline. Tako prirodan sok je bogata riznica vitamina, minerala i enzima koji osvežavaju naš organizam. Bogat prirodnim šećerom, sok od voća daće vam potrebnu energiju, a sok od povrća snadbevaće vaš organizam mineralima i belančevinama.


los san uticaj na telo | wanted.rs\nRAZDRAŽLJIVOST, GOJENJE, PAD LIBIDA... Evo šta se zapravo događa sa našim telom kada NE SPAVAMO DOVOLJNO 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nRAZDRAŽLJIVOST, GOJENJE, PAD LIBIDA... Evo šta se zapravo događa sa našim telom kada NE SPAVAMO DOVOLJNO\n07.06.2021. / 19:06\nIako se svima desi na ne odu na vreme na spavanje, ipak bi trebalo da preispitate tu odluku ukoliko vam se to često dešava.\nSvima nam se to dogodilo - neprospavana noć, a potom dan koji jedva izdržimo na nogama, razdražljivi i pod stresom. Okej, desi se, prođe... naspavamo se sledeće noći, ali ako spadate u one koji redovno odlaze kasnije u krevet nego što bi trebalo, možda bi trebalo da preispitate tu odluku.\nIako se nekad smatralo da je 8 sati sna zlatno pravilo, zapravo smo svi drugačiji, a količina sna da bi se normalno funksionisalo zavisi od pojedinca do pojedinca, na to mogu uticati i trudnoća, uzrast i slično.\nIpak, odraslima se preporučuje između 7 i 9 sati sna. Nažalost, više od trećine odraslih toliko ne spava, a neka istraživanja su pokazala da čak 35 posto odraslih u spava manje od 7 sati tokom dana.\nMeđutim, evo šta se dešava vašem telu kao posledica manjka sna:\nKad naučite nešto novo, najbolji način da to zapamtite je spavanje. Spavanje pomaže u jačanju uspomena koje ste stvorili, pa čak i povezivanju novih sećanja sa starim, prema tvrdnjama Nacionalnog zdravstvenog instituta.\nMeđutim, kad vam nedostaje sna, to može dovesti do problema s pamćenjem jer mozak nema dovoljno vremena za obradu novih podataka koje ste nedavno usvojili. To bi pak moglo rezultirati poteškoćama u učenju ili obavljanju zadataka na poslu.\nSlabi vam imunitet\nIstraživanja pokazuju da ljudi koji premalo spavaju imaju povećani rizik od oboljenja kad dođu u kontakt s nekim virusom. Nedostatak sna takođe može uticati na to koliko brzo se oporavljate ako se razbolite. Tokom spavanja imuni sistem oslobađa proteine zvane citokini, od kojih neki pomažu u unapređenju sna.\nOdređeni citokini moraju se povećati kada imate infekciju, a nedostatak sna može smanjiti proizvodnju tih zaštitnih citokina. Uz to, antitela i stanice za borbu protiv infekcija smanjuju se tokom razdoblja kad čovek premalo spava.\nEmocije su kao na ringišpilu\nVerujemo da smo ovo svi doživeli - neprospavana noć praćena danom punim razdražljivosti i stresa. Istraživanja su pokazala da čak i delimičan nedostatak sna ima značajan uticaj na raspoloženje.\nIstraživači sa Univerziteta Pensilvanija otkrili su da su ljudi koji su bili ograničeni na samo 4 i po sata noćnog sna tokom jedne nedelje osećali više kao da su pod stresom, besno, tužno i mentalno iscrpljeno. A kad su se vratili normalnom rasporedu spavanja, raspoloženje im se drastično popravilo.\nMoguće je da nedostatak sna može uticati na negativne promene u metabolizmu. Čini se da kod odraslih spavanje četiri sata noću, u poređenju sa 10 sati, povećava glad i apetit - posebno za kaloričnom hranom bogatom ugljenim hidratima.\nIstraživanja takođe pokazuju da postoji veza između nedostatka sna i gojaznosti, piše Yahoo!Life. Jedno od objašnjenja moglo bi biti da kad ne spavate, to vreme provodite grickajući sve što vam padne pod ruku. Drugo bi objašnjenje moglo biti da nedostatak sna dovodi do umora i samim tim manjom telesnom aktivnošću.\nSpavanje omogućava telu da se obnovi i napuni energijom. Nedovoljno ili isprekidano spavanje može povećati rizik od srčanih bolesti, ali i od srčanog i moždanog udara. To takođe može dovesti do problemima s krvnim pritiskom, jer tokom normalnog spavanja krvni pritisak pada, a problemi sa spavanjem znače da on ostaje viši duži vremenski period.\nsan spavanje Nedostatak sna Nesanica Insomnija Zdravlje gojenje


Vlada BiH - slavicnet.com\nbors - 95179 - 15.02.2016 : Milenko Đurić Doboj - (2)\nMislio sam da se Crnadku (ne mogu ga zvati gospodin) omaklo kada je na nekom međunarodnom skupu upotrebio izraz vlada BiH umjesto ministarsko vijeće ali izgleda da je mislio ozbiljno. Imam utisak da su kod formiranja vlasti na nivou BiH padala krupna obećanja i sve mi se čini na osnovu onoga što rade u praksi a što je totalno protivustavno i antidejtonsko da neko pokušava savjet ministara staviti iznad entitetskih vlada.\nJa ne pričam napamet sada ću vam citirati ovlaštenja savjeta ministara iz Dejtonskog sporazuma: Presednik i ministri zajedno čine Ministarski savjet, koji će biti zadužen za vođenje politike i sprovođenja odluka BiH u oblastima navedenim u članu 3 stav 1, 4, i 5 i za podnošenja izvještaja Skupštini (uključujući i izvještaje o troškovima BiH najmanje jednom godišnje).\nA sada da vidimo šta to piše u članu 3 i označenim stavovima Ustava BiH:\nStav 1: Spoljna politika,\nStav 4: Monetarna politika i\nStav 5: Financiska politika institucija BiH i finansiranje međunarodnih obaveza.\nSve naprijed citirane informacije su iz knjige Dejtonski sporazum koju izdao USAID. Ako sada uporedite zvanična ovlaštenja savjeta ministara i ono što on radi svi srpski ministri u vijeću ministara su ... (ne mogu to izgovoriti sramota me).\nNaravno sve ovo o čemu ja uporno pišem je poznato i BORS-u i Udruženju veterana RS ali svi uporno šute a vi gospodo borci koji ste nosili pušku u ruci i borili se procijenite sami zašto je to tako.\nDrugarski pozdrav svim pravim borcima VRS.


Učenici u ulozi nemačkih građana iz 20-ih godina prošlog veka | Savremena gimnazijaSavremena gimnazija\nUčenici u ulozi nemačkih građana iz 20-ih godina prošlog veka\nMarch 11, 2016 Comments Off on Učenici u ulozi nemačkih građana iz 20-ih godina prošlog veka\nKako bi na najbolji način utvrdili gradivo iz istorije, savremeni gimnazijalci ušli su u uloge različitih ličnosti iz 20-ih godina prošlog veka. Stavljajući se u poziciju tadašnjih građana Nemačke, učenici su učili o međusobnom uticaju ekonomije i politike.\nVajmarska Republika u učionici\nPutujući kroz vreme, učenici su imali zadatak da razmisle sa kojim problemima se ličnost koju su predstavljali susretala u Nemačkoj 1928. godine, nakon nezapamćene hiperinflacije.\nInserti iz filma „Kabare” i kratak dokumentarac o Velikoj depresiji bliže su dočarali atmosferu Vajmarske Republike, pa su učenici komentarisali ekonomsku krizu i to kako je ona uticala na političke stavove osobe koju su predstavljali.\nDiskutujući o prilikama u Nemačkoj 30-ih godina prošlog veka, učenici su na zanimljiv način shvatili kako je oporavak nemačke ekonomije uticao na opadanje popularnosti ekstremnih desničarskih partija poput Hitlerove Nacionalsocijalističke partije.\nSimulacija izbora u Nemačkoj\nVolonteri Savremene gimnazije broje glasove\nNa drugom delu časa, savremeni gimnazijalci simulirali su održavanje federalnih izbora. Kako bi mogli da pristupe glasanju, učenici su se upoznali sa programom četiri najveće partije, čiji program je bio istaknut na propagandnim plakatima u učionici.\nSvako od učenika imao je pravo da glasa, dok su volonteri bili zaduženi da broje glasove. Nakon završetka izbora i utvrđivanja broja glasova, učenici su uporedili dobijeni rezultat sa ishodom pravih izbora u Nemačkoj 1932. godine.\nPutovanje kroz vreme radi boljeg razumevanja istorije\nSimulirajući okolnosti iz predratne Nemačke, učenici su mogli jasno da shvate koji su događaji prethodili Drugom svetskom ratu, kao i na koji način su ratu doprineli isprepleteni ekonomski i politički uslovi.\nPutovanjem u prošlost i stavljanjem u ulogu zamišljenih ličnosti, pamćenje istorijskih događaja i datuma postaje jednostavno i interesantno, a pouke kojima ova nauka treba da nas nauči lako uočljive i razumljive.


Vršimo skladištenje i transport do konačnog zbrinjavanja hemiskog i farmaceutskog otpada a komačno zbrinjavanje vršimo u spalionicama EU sa kojima imamo potpisan ugovor.\nFirma Aida Commerce d.o.o.\nSe bavi zbrinjavanjem medicinskog otpada u skladu sa izdatom okolišnom dozvolom br:UPI 05/2-23-11-149/14 MK od 06.12.2014 god. Zbrinjavanje infektivnog i potencijalno infektivnog medicinskog otpada se vrši na postrojenju Newster 10. Vršimo skladištenje i transport do konačnog zbrinjavanja hemiskog i farmaceutskog otpada a komačno zbrinjavanje vršimo u spalionicama EU sa kojima imamo potpisan ugovor.\nPrevoz medicinskog otpada vrši se vozilom koje posjeduje ADR licencu za prevoz opasnog otpada. Aida Commerce d.o.o. vrši transport i skladištenje do konačnog zbrinjavanja hemijskog i infektivnog otpada , a konačno zbrinjavanje se vrši u spalionicama EU sa kojim firma ima potpisane ugovore.\nDjelujemo na cilelom prostoru Bosne i Hercegovine.\nPreuzima medicisnki otpad od malih i velikih laboratorija klinika.\nPrevozimo medicinski otpad našim vozilima (Citroen Jumber).\nOtpad se doprema u naše dvorište i pod stalnim je nadzorom.\nOtpad se procesuira na postrojenju Newster nakon ćega se otprema na spaljivanje.0


Veliki Španac poživeo je 84 godine, a čak 53 godine delio je sa Galom - jedinom ženom u svom životu.\n25.01.2019. - 19:59h 22:09h Autor: Dnevno.rs\n"Zovem svoju ženu Gala, Galuška, Gradiva, Oliva - zbog ovalnog oblika njenog lica i maslinaste boje njene kože... Ponekad i Oliveta, Oliueta, Oriueta, Buribeta, Buriueteta, Suliueta, Solibubuleta, Oliburibuleta, Siueta, Liueta.\nTakođe je zovem Lajonet, zato što kada se naljuti reži kao lav."\nTako je Dali voleo svoju suprugu - ludački, opsesivno, krvavo, do bola, do smrti, opraštajući joj sve, idealizujući je, poklanjajući joj dušu, telo, nebesa i carstva. Veliki Španac poživeo je 84 godine, a čak 53 godine delio je sa Galom - jedinom ženom u svom životu.\nPreskočiću dosadne uvode i biografske podatke, svako ko voli i ceni rad legendarnog Dalija, zna ih, makar u načelu. Ali, ljubavna priča koju “krije” Dalijev život – to je nešto o čemu niste čitali. To je istinista bajka o dva svojevrsna “ludaka” spojenim u neodvojivu jedinku, to je najpikantnija, najbizarnija, najromantičnija, najinteresantnija i “najljubavnija” ljubav 20. veka.\nKo je bila Gala?\nGala je zapravo bila Elena Ivanovna Diakonova, prelepa Ruskinja iz Kazana, tajanstvena, strastvena i intuitivna žena, atraktivna dama sa maslinastom kožom i crnim očima, omiljena u krugovima intelektualne elite. Umela je da “namiriše” kreativnog genija na kilometar, rado je provodila dane i sate sa njima, šarmirala ih i inspirisala. Sudbinu intrigantne Ruskinje skrojila je i njena zvezda vodilja i vizija – smatrala je da život uvek treba da predstavlja osvetu, osvajanje ili konačnu pobedu.\nGala je uplovila u bračne vode sa francuskim pesnikom Polom Eduardom, sa kojim je dobila i ćerku Sesil, ali umesto mirne luke za nju je ova veza predstavljala samo “kartu” za poznanstva sa najvećim umetnicima tog vremena. Bila je koketna žena, uvek želja pažnje, seksa, otvorenog flerta i udvaranja, pa su afere predstavljale sastavni deo njenog života – povezivana je sa Maksom Ernstom, Rene Čarom, Rene Krevelom. A, onda je srela 25-godišnjeg Salvadora Dalija, sasvim neobičnog, ekscentričnog i čitavu deceniju mlađeg od nje.\nDali je u svom dnevniku opisao taj prvi trenutak, taj eksplozivan susret koji je odredio njihove živote i obojio ih ludilom, uspehom i strašću. “Ona je suđena da bude moja Gradiva (junakinja iz romana V. Džensena), ona koja me gura napred, moja pobeda, moja žena“, napisao je on. I zaista, od tada pa do same smrti Gala je bila Dalijeva do srži, do kostiju, ona je bila izbor njegovog života i neophodnost – kao vazduh ili hrana.\nZa Salvadora poznanstvo sa Galom bila je kao udar groma – ona se tačno uklapala u sliku nepoznate, elegantne žene koja ga je često “proganjala” u snovima. Imala je dobro držanje, male grudi, kožu kao svila, i izgledala jeizrazito mladoliko za svoje godine (tada je inala 36); znao je da ima muža i ćerku, ali je isto tako znao da će ona odgovoriti na njegova osećanja. Jedina stvar koja je Dalija mučila u tom trenutku bila je što je još uvek bio nevin kada je upoznao divnu Galu.\n– To je bio trenutak slabosti i ludila, i to je opisivalo kako sam se ja osećao pre nego što sam upoznao Galu. Da, ja sam bio potpuno lud pre nje, moj mozak je bio blizu mozga jednog patološkog bolesnika. Ona je od mog života stvorila pravi misticizam i pravi klasicizam. Sada sam više od 20 godina sa njom i volim je više nego na početku. Možda niko neće verovati u to, kao ni u to da nikada nisam vodio ljubav ni sa jednom drugom ženom osim sa njom – rekao je Španac u jednom intervjuu.\nZa Dalija Gala je bila nepresušna i večna inspiracija, tajni sastojak poleta i sreće u njegovom životu. O tome kolika je njegova ljubav bila svedoči i podatak da su svi ženski likovi na Dalijevim slikama inspirisani upravo njom, a većinu svojih slika potpisao je sa Gala-Salvador Dali. Ona se postavila kao njegov verni pratilac, saveznik i prijatelj, ali i dobar organizator, sjajan asistent i zastupnik, zapravo jedna vrsta menadžera.\nOna je njegovu umetnost pretvorila u mašineriju za zgrtanje novca, i u trci za bogatstvom bila je lukava, predana i direktna – nikada se nije stidela da traži još nova za dela svog muža. Često mu je čitala dok je slikao, ali mu i govorila šta da slika, koje boje da koristi i koje greške da ispravi.\nLjubav Dalija i Gale bila je velika, ali i krajnje suluda, neobuzdana, puna greha i kontradiktornosti – baš onakva i kakvi su oni sam bili. Gala je bila kontroverzna, misteriozna, brzopleta žena, teška za komunikaciju, i veliki kontraš – uvek je govorila potpuno suprotno od drugih, čak i onda kada nije to zaista mislila.\nI bila je jednostavno rečeno bludnica, uvek gladna muške pažnje i uvek okružena mlađim ljubavnicima. Dali je kasnije objasnio da joj je on dozvoljavao prolazne afere, čak je i podsticao na to, što je ona oberučke prihvatila, pritom poklanjajući novac, slike, čak i automobile svojim usputnim partnerima. Verovali ili ne, ona je i u dubokoj starosti – u svojim 70-im i 80-im godinama imala ljubavnike!\nSa druge strane Dali je bio takođe bio okružen mladim lepoticama, iako od njih nije želeo ništa, osim lepotu. U javnosti ih je predstavljao kao ljubavnice, ali to je bila samo iscrpljujuća igra za njega – u stvarnosti on je bio odan i voleo je Galu više od života.\nGalu mnogi nisu voleli – opisivali su je kao “ženu loše naravi, odvratnu i grubu, koja je kao besan pas” koju je Salvador voleo samo zato što bi bez nje njegova histerija postala morbidna. Ali, ova fascinantna dama preživela je samo u očima drugih, nema dokumenata, pisama, zapisa ili intervjua koji bi posvedočili o tome kako se ona osećala i šta je stvarno mislila. Činjenica je da je elegantna Ruskinja bila žena koja je dopustila Daliju da bude šoumen, pažljivo vukući konce iza ekrana, bila je jedina koja je mogla da ga prati, razume, bila je njegova snaga, muza, temelj kreativnosti.\nZa njega najveća životna kazna i tragedija bila je što je morao da živi još sedam godina nakon Galine smrti. Sahranio ju je u njenoj omiljenoj, crvenoj Dior haljini u dvorcu Pubol, koji je bio njeno voljeno sklonište i njegov poklon njoj. Bez nje, Dalijev život izgubio je smisao i smer, on više nije imao kompas – postao je siv, nije jeo, grebao je lice, stalno je vrištao i plakao, nikada više nije ništa naslikao.\nLutao je po kući u delirijumu, izmoren halicunacijama, pričajući samo o Gali. Često su ga noću pronalazili na njenom grobu kako se trese na kolenima i ispušta životinjske jauke. U jednom trenutku je čak verovao da je puž.\n– Želeo sam da svoj um dovedem u takvo stanje da mogu da pričam sa njom, da se naši mikrosvetovi ponovo negde sretnu. Kada nisam pio vodu, mogao sam da je vidim, stajala je ispred mene tako prkosno kao što je samo ona umela – opisivao je Salvador svoje halucinacije.\nSalvador DaliGalaLjubavna priča20. vekŠpanski slikarDali i Gala


Liga Rusije je trenutno najplaćenija liga Evrope, sa sličnim platama za igrače kao u Sjeverno američkoj NHL ligi. Česti su slučajevi da igrači zbog boljih ugovora iz Amerike dolaze u Rusiju, što je do prije nekoliko godina bilo nezamislivo. Ruska, Švedska, Finska, Češka, Slovačka, Švajcarska, Norveška i Nemačka liga predstavljaju najjače lige Evrope.\nNajjača liga na svijetu je sjeverno-američka NHL. U njoj učestvuju 24 tima iz SAD-a i 6 iz Kanade. U ovoj ligi igrači potpisuju višegodišnje milionske ugovore, što je najčešće povod za odlazak iz Evrope. Timovi su podijeljeni u dvije divizije na osnovu geografskog položaja, na: istočnu i zapadnu. Svaka divizija ima po 15 timova. Divizije se, takođe na osnovu geografskog položaja, dijele na 3 konferencije: sjevernu, centralnu i južnu. Timovi su podijeljeni u konferencije, zbog jednostavnosti organizovanja takmičenja, ali i zbog putovanja na utakmice. Svaka ekipa u regularnom dijelu sezone odigra 82 utakmice. Na kraju regularnog dijela sezone formiraju se dvije tabele, za svaku diviziju po jedna. Prvih 8 timova, plasiranih po divizijama, učestvuju u doigravanju (po sistemu I sa VIII, II sa VII, III sa VI i IV sa V) i igraju do 4 pobjede. Pobjednici istočne i zapadne divizije igraju za pobjednika NHL lige, odosno za trofej lorda Stenlija.\nKompletnu ponudu NHL lige možete pogledati na linku https://bit.ly/2Wb42XS jer Meridian je korak ispred drugih.


POLOMLJEN, ALI I DALJE SIMBOL SRBIJE: Prilaz Svetom boru otežan zbog snega, a turisti stižu čak iz Amerike\nIzvor: SrbijaDanas.com, 10.Feb.2021, 18:51\nNije ni čudo što je ovaj bor simbol Srbije, kada sa ovog mesta puca pogled na najviše planinske vrhove\nČudo prirode staro skoro pola milenijuma i nemi svedok prošlih vremena "Sveti bor" na Kamenoj Gori nije izdržao silinu snega polovinom prošlog meseca, kada mu je polomljena jedna od najvećih grana.\nMeštani, turisti, slikari i mnogi drugi sa >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << nevericom su primili vest o polomljenom simbolu zapadne Srbije, ali i pored toga mnogi su ipak prešli dalek put da vide povrđenog gorostasa.\nJedan od njih je i Ivan Damjanović iz Beograda koji redovno dolazi na Kamenu Goru i nema tog snežnog nameta koji nije pregazio da bi došao do svetog bora.\n- Ovo je tužna priča o boru, za koju se nisam nadao da ću doživeti. Svi znamo da je star preko 500 godina i kako je do sada veličanstveno izgledao, zato je sa pravom dobio naziv simbol Srbije. Ja sam se slikao dan pre nego što je se grana odlomila, kada sam drugi put došao stvarno ostao sam zaprepašćen. Po pričama meštana ne valja da se uzima bilo šta sa njega ili se popeti, ko god da je to probao nešto mu je se desilo. Kamena Gora ima mnogo lepih predela, i sama putanja stvarno je proći kroz ovaj kraj i posetiti ovaj sveti bor - kazao je Ivan Damljanović iz Beograda.\nDona Petrović iz Amerike, prva je zabeležila polomljenu granu i kaže da joj je tada otišlo pola duše, jer je godinama fotografisala veličanstvene trenutke kraj simbola Srbije.\n- Već pet godina za redom ja dolazim na ovo za mene sveto mesto, da fotografišem bor i te izlaske sunca koja su zaista nestvarni. Priroda je učinila svoje, sneg koji je napadao od težine grana nije mogla da izdrži i odlomila se. Sneg u ovim brdovitim krajevima zapadne Srbije ume da napada i preko dva metra, što se često dešava - rekla je Petrovićeva.\nLjubitelji fotografije i umetnosti, odavde su slali najlepše slike zapadne Srbije.\n- Svi smo vezani za taj broj, čak je i Kusturica snimao film i probali su naš med. A ovde je dolazila i čak i čuvena Monika Beluči - pričaju meštani Kamene Gore.\nSa mesta odakle je samonikao bor, pogled se doseže na prave planinske vrhove, sa ove lokacije mogu se videti Zlatibor, Tara, Zlatar pa čak i Durmitor, gotovo nigde u Srbiji se ne možete sa jednog mesta za 360 stepeni videti više planinskih lepotica.\nB92: Iako polomljen i dalje je pravi simbol Srbije: Posetioci stigli čak iz Amerike FOTO\nIzvor: Kurir, 10.Feb.2021\nDan pre: 09.Feb.2021\nDan posle: 11.Feb.2021


OSVANULE ČITULJE NEROĐENIM DEVOJČICAMA U CRNOJ GORI: "Tvoji roditelji više žele dečaka i zato nisi rođena, OPROSTI IM"\nDanas su širom Crne Gore osvanuli plakati i čitulje koji upućuju na probleme zloupotrebe prenatalnih testova za rano detektovanje pola deteta i praksu selektivnih abortusa. O ovim problemima, koji se u značajnoj meri već danas odražavaju na demografiju celokupnog crnogorskog društva, poslednjih meseci se često govorilo.\nU poruci na plakatima, zbog kojih se moramo zapitati zbog čega u Crnoj Gori devojčice nisu jednako željene kao dečaci, se navodi:\n"Ovim putem vas obavještavamo da se u Crnoj Gori godišnje izvrši veliki broj selektivnih abortusa.\nSpriječimo zloupotrebu prenatalnih testova i zaustavimo praksu selektivnih abortusa!"\nPROČITAJTE: BIĆE DOZVOLJEN SE*S SA DECOM OD 13 GODINA: Evropska unija na mala vrata LEGALIZUJE PEDOFILIJU\nSličnog mišljenja je i Nataša Gradaščević iz Nikšića, koja je objavila na Instagramu čitulju "neželjene devojčice" i napisala ispod mišljenje o celoj ovoj stvari.\nNjene reči vam prenosimo u celosti:\n"Živim u zemlji đe se vrše selektivni abortusi.\nŠta je selektivni abortus? To je ono kad otvoriš katalog i odabereš šta naručuješ.\nZemlji đe đevojčice nisu jednako vrijedne ni željene.\nĐe ćerku iz milošte zovu sine.\nĐe je sramota ako se sestra ne odrekne imovine u korist brata.\nĐe se te đevojčice kad se razvedu od pijanog idiota koji ništa ne privredjuje nego sjedi u kladionici i dahće klinikama za vrat se zovu raspuštenice.\nĐe te đevojčice ako se ne udaju zovu se usjedelice i nemaju nikakvu tržišnu vrijednost.\nĐe žena radi, radja, podiže i vaspitava, održava domaćinstvo ali se ništa ne pita jer se zna ko kosi a ko vodu nosi.\nZemlja đe kad umre neudata piše se po ocu, a ako se udala pa umrla, piše se po mužu, ka' da je muž napravio.\nZemlja đe se slave krsne slave za koje žena radi kao manufakturna proizvodnja 5 dana prije, na taj dan i 5 dana posle ali kad gosti dođu on sjedi za trpezom i vodi diskusiju.\nU istoj toj zemlji đe se slave krsne slave i đe čoče u Boga vjeruju više no Marija majka božija što ga je rodila, isti ti ljudi abortiraju zdrave plodove đevojčica. Zanima me, šta bog ima da kaže za to? Pošto je slavskom pogačom, kaže evo, bio zadovoljan.\nŠta kaže bog na to, kažite mi?\nNisam ja feministkinja,\nja sam djevojčica!!!!!"\nŽene u Crnoj Gori zbog očekivanja sredine da rode sina u tu svrhu hrle u srpske klinike, kojima je ovo dobra prilika za zaradu. Iako je genetsko testiranje u svrhu saznavanja pola zabranjeno i u Crnoj Gori i u Srbiji, nije tajna da se ženama radi bolan i skup test horionskih čupica.


Teretana je da budete zdravi - Odabir podne obloge! - GRENEF\nTeretana je da budete zdravi – Odabir podne obloge!\nTeretana – jedna od karakteristika zimskog perioda i boravak u zatvorenom prostoru. I da, svi nam savetuju kako treba šetati bez obzira na temperaturu, štaviše savetuju i da vodimo na vazduh i sasvim malu decu, da im neće škoditi malo hladnoće i da će, poput dece iz Skandinavije, zbog toga biti jača i otpornija. Ne znam kako vi, ja hodanje po istopljenom snegu (čitaj blatu) ne smatram nekom rekreacijom, pogotovo što mi sa decom duže traje spremanje za izlazak napolje nego sama šetnja. Obavezno se vratimo blatnjavi, umorni i iznervirani.\nPosle svih ovih porodičnih aktivnosti teretana mi nije problem, pogotovo što mi se čini da se na svakom mestu mi roditelji odmaramo više nego kod kuće. A za odmor u zatvorenom i bilo kakvo vežbanje, gde se organizam angažuje dodatno i gde je zaista potrebno da objekat u kojem vežbate bude čist, podovi otporni na trenje, a sprave bezbedne, treba napraviti dobar odabir.\nTeretana – gumeni podovi\nKada dođe vreme za odabir podloge za fitnes centar, često se dešava da se ne uspe sagledati iz prve ruke koje sve osobine ta podloga treba da ima. Zašto je to tako? Odgovor na ovo pitanje nije jednostavan. Zamislite sada da otvarate teretanu i da ste, naravno, ograničeni sredstvima, a nekim čudom, odabir podne obloge tu najviše „trpi“. I šta se dešava? Ono što svaki vlasnik jednog ovakvog objekta percipira kao važno, je u najvećem broju slučajeva cena na prvom mestu, pa izgled, odnosno uklopivost poda u prostor po boji i teksturi, i na kraju, jednostavnost održavanja. Čak iako i sam vlasnik teretane dolazi iz sveta fitnesa ili bodibildinga, mora se uputiti kritika da će gotovo po pravilu izbor poda biti napravljen po prethodno istaknutom principu, uprkos poznavanju problematike.\nTeretana – sprave za vežbanje\nTeretana i odabir podne obloge\nStav da visokokvalitetna podloga za fitnes nužno mnogo košta je pogrešan.\nDoduše, mora se priznati da ima svoje utemeljenje u činjenici da su pre deset, petnaest godina sportski podovi ipak bili novina, koju, uzevši u obzir i veoma visoke cene sprava za vežbanje i ručnih tegova (a to su stavke bez kojih se nikako ne može), mnogi nisu mogli da priušte. Zato je, kada se svedu računi, u izboru između opreme za rad i odgovarajućeg poda, bitku svaki put gubio pod.\nNa sreću, sada su okolnosti što se tiče cenovnog faktora, umnogome promenjene, te je dovoljno posvetiti samo malo vremena informisanju na ovu temu da bi se došlo do pravog rešenja. Odgovor na pitanje koju podnu oblogu izabrati zapravo je odgovor na pitanje kojim aktivnostima je prostor namenjen. Ako se radi o klasičnoj teretani, odnosno bodibilding klubu u kom je akcenat na statičkom treningu kakvo je dizanje tegova, idealna podloga za to bi bio POD OD GUME.\nOvi podovi sastavljeni su od prirodne ili sintetičke gume, plastifikatora, manjeg procenta punilaca i boje. Proizvode se u rolnama i pločama debljine 2,3,4 i 5mm, a za specijalne svrhe i do 10mm. Polažu se na podlogu od cementnog ili gipsanog estriha po proceduri koja važi za sve elastične podove, što će reći potpunim lepljenjem za podlogu pomoću odgovarajućeg adheziva za gumu. Odlikuje ih odgovarajući stepen elastičnosti koji doprinosi dobroj apsorpciji udaraca i istovremeno upijanju okolnih zvukova.\nObzirom da je teretana mesto na kom masivne sprave vrše veliki pritisak na pod istovremeno proizvodeći škripu i buku tokom vežbanja, a da se kod ručnog dizanja veliki tegovi nakon trzaja i izbačaja sa manje ili veće visine bacaju na podlogu, ovo svojstvo gumenih podova će biti od esencijalne važnosti. Interesantno je da u njihov sastav ulaze i neki antioksidansi koji, kao u slučaju kozmetičkih preparata za kožu, usporavaju starenje odnosno propadanje i odlažu reparaciju.\nOtporni su na mnoge hemikalije, imaju atest na negorivost, i ne klizaju se, te su prava preventiva za nezgode i sportske povrede. Ne upijaju vodu i znoj, i antibakterijski su, pa nema bojazni od razmnožavanja bakterija i razvoja gljivica.\nŠta je još karakteristično za gumene podne obloge i na kakvim mestima su oni još adekvatni.\nTeretana – sprave za vežbanje moraju biti bezbedne i očuvane\nSvojstva vrlo slična gumenom podu, koja ga čine još jednom dobrom alternativom za teretane i fitnes centre, ima ANTISTATIK PVC. Obzirom da se radi o podu od homogenog PVC-a koji je sinonim za praktičnost i higijenu, koji je uz to i antistatičan, nije teško zaključiti da će odgovoriti zadatku. Otporan je na hemikalije i mikroorganizme, ne kliza se čak ni kad je vlažan, takođe ima atest za negorivost (što ga čini teško zapaljivim, ali ujedno i vrlo otpornim na žar cigarete) i izuzetno lako se održava. Ipak, u odnosu na gumu ima jedan nedostatak – vrlo je tanak i zato kao podloga za vežbanje može biti malo tvrd.\nKoliko je tvrdoća loša osobina jedne obloge za fizičku aktivnost najbolje se uočava na primeru LAMINATA. Za razliku od parketa, koji je optimalna, a ujedno i propisana podloga za timske sportove sa loptom (pre svega košarku) jer ne ometa kretanje igrača a istovremeno omogućava dobro odskakanje lopte; laminat kod bavljenja fitnesom i aerobikom samo odmaže jer ne upija udarce već ih naprotiv odbija (što kod dizanja tegova može biti čak i opasno), a kako pri svakom koraku noga i stopalo nailaze na previše čvrstu i neelastičnu površinu, to uzrokuje propadanje zglobova. Osim toga, laminat (koji je, nažalost, instaliran u većini teretana i fitnes centara) je gladak, a uz to i vodonepropusan, pa zadržavanje kapljica vode i znoja na površini otvara prostor za povrede.\nPre nego što je laminat postao popularan, dobar procenat podova u teretanama je bio obložen ETISONOM. Iako to generalno i nije bilo toliko loše rešenje, ostaje konstatacija da tepih skuplja više prašine nego bilo koja druga obloga, što posebno može naškoditi zdravlju osoba sklonih alergijama, a obzirom da je etison zalepljen za podlogu nije nimalo lak za održavanje jer ne može da se nosi u servis, pa se suštinski nikada ne može do kraja oprati.\nGlavne manjkavosti tepiha odnosno etisona otklonjene su osmišljavanjem flotexa. FLOTEX je, naime, obloga jako slična tepihu izrađena od najlonskih vlakana gusto prišivenih za vodootpornu podlogu. Ovakav način izrade, koji suštinski imitira čvorovanje tepiha, flotex čini jedinstvenim materijalom koji pruža sve pogodnosti, a nema nijedan nedostatak tipičan za tepih. Antimikrobska obrada kojoj je izložen u proizvodnji pruža konstantnu zaštitu od bakterija, uključujući stafilokoku i Ešerihiju koli, i od razvoja grinja. Ima glatku površinu, jako udobnu za hodanje i toplu na dodir, koja sprečava zapinjanje, ali istovremeno pruža dovoljno otpora i ne kliza se.\nVelika gustina vlakana stvara i veoma dobru akustičnu barijeru, kako za kontaktne tako i za ambijentalne zvuke, što ga, kao i gumu, kvalifikuje kao odličan pod za vežbanje. Ipak, ta ista vlaknasta struktura nije toliko pogodna za opremanje teretane, ali bi zato bila idealna za studio za jogu ili takozvane „školice sporta“, u kojima se deca uzrasta od 3 do 7 godina uvode u svet sporta kroz učenje elementarnih veština poput trčanja, skakanja i dečije gimnastike.\nPosle svega rečenog, možete se smatrati edukovanim za podne obloge u teratanama sasvim dovoljno da možete za svoj novac i svoje zdravlje izabrati dobru alternativu. Ili biste radije išli u objekat koji širi prašinu ili ima trošne i nebezbedne sprave, pa se umesto zdravim osećali bolesnim?\nPovezan sadržajetisonflotexgumeni podlaminatpvcteretana\nPriprema podloge za postavku parketa\nNOVI NORVEŠKI RADIJATORI u skladu sa EU standardima\nŠta nove norme EU znače? i Kako vam to koristi? …


Dačić: Proces povlačenja priznanja Kosova nezaustavljiv i nepovratan | N1 Srbija\nDačić: Proces povlačenja priznanja Kosova nezaustavljiv i nepovratan\n15.08.2019. |10.27 |\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić izjavio je da je proces povlačenja priznanja Kosova nezaustavljiv i nepovratan proces i da je trebalo da se objavi još jedna takva odluka, ali Srbija "nije htela ove nedelje da uznemirava".\n"Nismo hteli da naškodimo zdravstvenom stanju onih što pišu saopštenja Kvinte i ovih iz Prištine", objasnio je Dačić u gostovanju na televiziji Prva.\nPrema njegovom mišljenju, saopštenje zemalja Kvinte o nastavku dijaloga sa Kosovom je u Srbiji "malo preozbiljno shvaćeno".\n"Ništa novo nisu rekli. To što je sad objavljeno oni pokušavaju da nam nature više meseci", rekao je Dačić, ukazujući da je to počelo pritiscima na predsednika Srbije Aleksandra Vučića.\n"Niko više ne spominje Zajednicu srpskih opština, pokušaj stvaranja vojske, sve što je dosad prekršeno iz Briselskog sporazuma", podsetio je Dačić.\nGovoreći o dijalogu o izbornim uslovima u Srbiji, Dačić je naglasio da treba da se razgovara na kojim principima će se on održavati, jer je "izborna regulativa ostala iz vremena vlasti Demokratske stranke".\n"Šta je ono što bi sad trebalo promeniti, a što oni nisu promenili dok su bili na vlasti. Treba videti sve pravilnike iz izbora 2012. godine, poslednjih kad su oni bili na vlasti. Uzmite sve to - i protiv čega se onda borite", pitao je Dačić.\nKomentarišući zahtev da ne sme da bude funkcionerske kampanje, Dačić je pitao kako je to bilo u redu 2012. godine, kada tadašnji predsednik Srbije Boris Tadić "nije izlazio iz štala" i sve je to prenošeno u Dnevniku RTS.\n"I sad oni govore o tome kako Aleksandar Vučić ne sme da učestvuje u kampanji", konstatovao je Dačić.\nIvica Dačić priznanje nezavisnost Kosovo Priština zemlje Kvinte\nKofer pun banana na odmoru u Antaliji.\nMoze sada sve države da povuku priznanje oni su stavili svoje granice svoju policiju svoje dokumente svoju valutu nemoj samo da lazes ovaj narod pusti nek ova Srbija krene napred a ne nazat jer oni se razvijaju bolje nego Srbija tamo svako selo ima kanalizaciju pokockane ulice i sokaci u Srbiji u sred Beograda nema kanalizacije neke ulice su kaldrme po beogradu gledaj da sredjues sela i gradove a ne da kradete I gradite samo centar grada a ostali nek pune septicke pokažite nekad snimak sa albanskih sela na kosovo i srpskih sela na kosovo to ste im vi političari napravili da zive bedno i u trošim kućama jer dajete pare lopovima koji misli samo za svoj džep\nTurizam o trosku gradjana...🛩


ATP nagrade: Federer omiljen, Norman najbolji trener - Sportklub\nATP nagrade: Federer omiljen, Norman najbolji trener\nATP Autor:News User10. nov. 201614:33 > 14:38\nNajvažnije pitanje na ATP turu još nije rešeno, ko će godinu završiti na prvom mestu. Ali, zato su podeljene ostale nagrade godišnje ATP nagrade.\nRodžer federer je 12. put ukupno a šesti zaredom dobio nagradu Stefan Edberg, za najvećeg sportsmena na turu. Dobitnika nagrade određuju igrači svojim glasovima.\nNajbolji trener godine je Magnus Norman, koji sarađuje sa Stanom Vavrinkom. Šveđanin je bio najbolji u kategoriji koja se vrednuje od ove godine. Pobedio je Gintera Bresnika (Dominik Tim), Ivana Lendla (Endi Mari), Emanuela Planka (Luka Puij) i Mikaela Tilstroma (Gael Monfis). Norman je bio drugi teniser sveta i osvajač 12 ATP titula kao igrač, a kao trener je doveo Vavrinku do treće pozicije na ATP listi i do četiri titule u 2016, uključujući i US open. Treneri Novaka Đokovića, Boris Beker i Marijan Vajda, nisu ni bili u konkurenciji.\nNagradu Artur Eš za humanitarca godine dobio je Marin Čilić, koji je tokom 2016. osnovao fondaciju sa svojim imenom.\nTeniskim navijačima i 14. put zaredom omiljeni teniser je Rodžer Federer. On je dobio čak 65 odsto glasova među fanovima širom sveta. Mladi Francuz Luka Puij je teniser koji je najviše napredovao. Sa 91. pozicije stigao je do 15. na ATP listi.\nPovratnik godine je Huan Martin Del Potro. Argentinac je osvojio srebro na Olimpijskim igrama u Riju (pobedio Đokovića i Nadala), stigao do četvrtfinala US opena i u Stoklholmu došao do prve titule još od 2014. Del Potro je ponovo među 50 najboljih na svetu.\nATP tourMagnus NormanNovak ĐokovićRoger Federer


Naga beba sa omota Nirvaninog albuma je porasla - sada tuži bend - Vesti - Život - B92.net\nNaga beba sa omota Nirvaninog albuma je porasla - sada tuži bend\nBeba s naslovne strane Nirvaninog poznatog albuma 'Nevermind' iz 1991. godine, koji je sada veæ odrastao muškarac, odluèio je da tuži bend zbog, kako kaže, seksualnog iskorišæavanja.\nIzvor: Jutarnji list sreda, 25.08.2021. | 11:05 -> 13:34\nNaime, muškarac po imenu Spenser Elden tvrdi da je on ta naga beba fotografisana u bazenu. Nakon 30 godina od objavljivanja albuma, odluèio je da tuži preostale èlanove benda, kako bi dobio veliku svotu novca, ali i nasledstvo Kurta Kobejna.\nPrema podnetoj tužbi, Elden tvrdi da nije mogao da da saglasnost, odnosno, pristanak da se njegova eksplicitna fotografija koristi za naslovnu stranu albuma, jer je imao samo èetiri meseca, dodajuæi da njegovi staratelji, takoðe, nisu dali pristanak za objavljivanje sporne fotografije.\nKako piše "TMZ", Elden u tužbi navodi da je reè o deèjoj pornografiji i tvrdi kako mu je bend obeæao da æe da prekriju njegove genitalije nalepnicom. Meðutim, to se nikad nije dogodilo.\nPrema sudskim dokumentima, Elden navodi da ga èlanovi benda nisu zaštitili od seksualnog iskorišæavanja, pa i dan danas, kako piše, ima psihièke posledice od svog nagog tela koje se nalazi na naslovnoj strani Nirvaninog poznatog albuma.\nMinimalnu odštetu od 150.000 dolara traži od svakognog èlana Nirvane pojedinaèno, meðutim, oni se još uvek nisu oglasili povodom ovog sluèaja.\nHrvatski proizvoðaè vina napravio haos na mrežama: "Uvredljiva poruka"- tvrde kupci\nPoslednja objava Ilijelove devojke sa odmora – niko nije slutio tragediju VIDEO\nPreminuo Mit Louf\nRaèun iz jedne dragaèevske kafane mogao bi u vreme opšte skupoæe uæi i u Ginisvu knjigu rekorda


CRNA GORA: ODVOJENO NALAGANJE BADNJAKA | Hayat.ba\nCRNA GORA: ODVOJENO NALAGANJE BADNJAKA\nVjernici Srpske pravoslavne crkve (SPC) i Crnogorske pravoslavne crkve (CPC) su i ove godine nalagali badnjake u odvojenim ceremonijama, javlja Anadolu Agency (AA).\nCetinje, Crna Gora - 6. januar 2019: Vjernici Srpske pravoslavne crkve (SPC) i Crnogorske pravoslavne crkve (CPC) su i ove godine nalagali badnjake u odvojenim ceremonijama. Mitropolija crnogorsko-primorska je centralnu cermoniju nalaganja badnjaka organizovala ispred Cetinjskom manastira. ( Miloš Vujovic - Anadolu Agency )\nMitropolija crnogorsko-primorska je centralnu cermoniju nalaganja badnjaka organizovala ispred Cetinjskom manastira, dok su vjerenici CPC nalagali badnjake ispred dvora kralja Nikole na Cetinju. Kao i prethodnih godina dvije crkve su organizovale odvojeno nalaganje badnjaka i u ostalim crnogorskim gradovima, jer SPC priznaje autokefalnost Crnogorske pravoslavne crkve.\nMitropolit crnogorsko-primorski Amfilohije pozvao je vjernike da šire ljubav i bratsku slogu, dok je mitropolit CPC Mihailo poručio da je usvajanje Zakona o slobodi vjeroispovijesti osnov pravne i evropske Crne Gore.\nCetinje, Crna Gora – 6. januar 2019: Vjernici Srpske pravoslavne crkve (SPC) i Crnogorske pravoslavne crkve (CPC) su i ove godine nalagali badnjake u odvojenim ceremonijama. Mitropolija crnogorsko-primorska je centralnu cermoniju nalaganja badnjaka organizovala ispred Cetinjskom manastira. ( Miloš Vujovic – Anadolu Agency )\nPravoslavni vjernici u Crnoj Gori danas slave Badnji dan, koji najavljuje najradosniji hrišćanski praznik, Božić – rođenje sina Božjeg Isusa Hrista. Badnji dan je dobio ime po badnjaku koji se, prema drevnom običaju, sa prvim sutonom, unosi u dom uz poseban ritual. Badnjak je mlado hrastovo ili cerovo drvo i pali se uoči praznika i gori do Božića, kada se objavljuje radost Hristovog rođenja.\nUoči Božića slamom se posipa pod, a domovi pretvaraju u vitlejemsku pećinu u kojoj je rođen Isus Hrist, koji je povijen u slamu i kome su se najprije poklonili pastiri. Badnje veče je porodični praznik kada se ukućani okupljaju oko obavezno posne trpeze.\nBadnji dan i večer 6. januara slave sve pravoslavne crkve i vjernici koji poštuju Julijanski kalendar – Ruska pravoslavna crkva, Jerusalimska patrijaršija, Sveta Gora, starokalendarci u Grčkoj i egipatski Kopti.


Beograd, 4.2.2019. - Turistička organizacija Beograda je dobitnik nagrade za najorganizovaniji štand na Međunarodnom sajmu turizma „Emit 2019”, trećem najvećem sajmu turizma u svetu koji se održava u Istanbulu.\nPod okriljem TOB-a, na zajedničkom štandu ponudu su predstavila 22 izlagača, što je rekordan broj koji govori o značaju učešća na ovom sajmu za našu turističku privredu i ukupan turizam Beograda i Srbije.\nUz veoma veliku posećenost i broj realizovanih sastanaka na našem štandu, tokom vikenda je organizovana i nagradna igra pod nazivom „Pet dana Srbija”, u saradnji sa avio-kompanijom „Turkish Airlines”, turističkim organizacijama Srbije, Beograda i Novog Pazara, i agencijama „PCSTUR” i „20-44”. Dobitnici su osvojili povratne avio-karte i petodnevni boravak u Srbiji, odnosno Beogradu i Novom Pazaru, sa obezbeđenom logistikom.\nOvo je druga godina zaredom da je TOB nagrađen za nastup i učešće na ovom sajmu. Prošle godine, Turističkoj organizaciji Beograda uručeno je priznanje za najposlovniji štand na sajmu „Emit 2018”.\nJUBILARNI 15. BEOGRADSKI KARNEVAL BRODOVA 30. AVGUSTA\nFESTIVAL FILMSKOG SCENARIJA PO 43. PUT\nBICIKLISTIČKA TRKA KROZ SRBIJU\nSRBIJA NA KULTURNOJ MAPI SVETA\nOTVORENA IZLOŽBA U GOLUBAČKOJ TVRĐAVI\nAKCIJA ČIŠĆENJA NA "DRINSKOJ REGATI"\nSUTRA DRINSKA REGATA U BAJINOJ BAŠTI


Nestao dečak iz okoline Loznice | Direkt.rs\nPočetna Hronika Nestao dečak iz okoline Loznice\nNestanak je prijavljen Lozničkoj policiji i za detetom se intenzivno traga, javlja RTS.\nKako reporter RTS-a saznaje na licu mesta, mališan je bio kod dede.\nNestao je na putu između dedine i svoje porodične kuće, koje su udaljene oko 400 metara.


Studenti ekonomije iz Bujanovca u Subotici | (Vesti - 02. 03. 2012) Subotica.com\nStudenti ekonomije iz Bujanovca u Subotici\n02.03.2012. u 17:20h\nStudenti subotičkog Ekonomskog fakulteta u Bujanovcu nalaze se u dvodnevnoj poseti matičnoj visokoobrazovnoj ustanovi u Subotici. Njihov dolazak organizovalo je Kordinaciono telo Vlade Srbije za opštine Preševo, Bujanovac i Medveđu.\nBrucošima iz Bujanovca i studentima iz Subotice obratili su se ambasadori Velike Britanije i SAD – a Majkl Devenport i Meri Vorlik, ministar obrazovanja Žarko Obradović, ambasador OEBS – a Tomas Mur, ministar za ljudska i manjinska prava Milan Marković, predsednik opštine Bujanovac Šaib Kamberi, predsednik Nacionalnog saveta Albanaca Galip Bećiri i dekan prof dr Nenad Vunjak.\n- Otvaranje odeljenja u Bujanovcu je veliko dostignuće i uspeh za sve koji su učestvovali u tom projektu. Svi zajedno započeli su kreiranje bolje budućnosti. Za studente je to početak teškog rada, odgovornosti i izazova, ali nadam se da će naći pravi put – rekla je ambasadorka Meri Vorlik. Ekonomski fakultet, čije je sedište u Subotici, a isturena odeljenja u Novom Sadu i Bujanovcu, ima oko 6.000 studenata. Novoformirano odeljenje u Bujanovcu pohađa 94 brucoša kojima predaju profesori iz Vojvodine i Makedonije, tačnije Tetova.\n- Nastava u Bujanovcu u zimskom semestru je uspešno obavljena. Zajedničko slušanje nastave studenata albanske i srpske nacionalnosti ih je približilo. Ali, da je svaki početak rada težak primetili smo po slabijem polaganju kolokvijuma i ispita u februarskom ispitnom roku. Očekujemo bolje rezultate. Iako su sada studenti udaljeni od svojih učinionica u Bujanovcu 550 kilometara ovaj Fakultet je njihova kuća – rekao je dekan prof dr Nenad Vunjak.\nInicijator otvaranja fakulteta u Bujanovcu ministar obrazovanja Žarko Obradović kaže da Ekonomski fakultet najbolje opisuju predavanja na srpskom, mađarskom i albanskom jeziku i to što studenti u komunikaciji koriste i engleski jezik, ali se svi razumeju.\n- Fakultet ima kvalitetnu nastavu, profesore, saradnju sa drugim kompanijama i fakultetima. Srbija je dobila status kandidata za članstvo u Evropskoj uniji i sada nam se otvaraju evropska vrata u visokom obrazovanju. Bićemo u situaciji da koristimo programe i projekte, ponuda će biti velika, a koliko ćemo projekata dobiti zavisi od našeg znanja i sposobnosti – rekao je Obradović.\nMilan Marković je rekao studentima da je njihov jedini zadatak da dobro uče i postanu dobri ljudi. Ukoliko nemate nameru da završavate fakultet nemojte da profesori džabe dolaze. Naša želja je da model zajedništva u Vojvodini prenesemo u Bujanovac. Kao što govorite engleski i albanski morate naučiti srpski, jer živite u Srbiji. Organizovaćemo kurs srpskom jezika i svi udžbenici će biti prevedeni – rekao je Marković.\nŠaib Kamberi se nada da će između Subotice i Bujanovca biti i drugih vrsta saradnje što je posebno važno za studente isturenog odeljenja.\n- U početku sam bio skeptičan, ali kada sam upoznao rukovodstvo Fakulteta znao sam da ćemo uspeti. Za nekoliko godina imaćemo najmanje 40 diplomaca i zato očekujemo pomoć u ekonomskom razvoju. Razmišljamo da otvorimo i učiteljski fakultet – rekao je Galip Bećiri.\nPostavljeno pre 8 godina i 10 meseci\nekonomski fakultet subotica studenti subotica ekonomski fakultet u bujanovcu\nKompanija "PerSu" donirala pakete zaposlenima u Kovid ambulantama\nInfostud grupa dodelila nove stipendije subotičkim studentima\nDonacija kompanije "Joviste" za topao dom porodice Gabrić\nSUgrađani: Gabor Lenđel - "Posle toliko godina, konačno imam vremena!"\nU Subotici od početka epidemije registrovano 5.275 zaraženih korona virusom, 102 osobe preminule od posledica zaraze\npre 11 časova i 57 minuta\nKako da odaberete vakcinu protiv kovida-19?\npre 12 časova i 38 minuta\nNezaposlenim majkama 15.000 dinara mesečno za treće i četvrto dete\npre 14 časova i 17 sekundi\nU Mišićevu obeležen vek od smrti Vojvode Živojina Mišića\npre 14 časova i 8 minuta\nI sniženu robu malo ko kupuje\npre 15 časova i 21 minut\nSkromna porodica Gabrić strahuje za svoje najmlađe\nNova opština punkt za masovnu imunizaciju protiv kovida-19\nSubotica spremna za masovnu vakcinaciju\nValentina je veliki borac, ne razmišlja o porazu, istinski veruje u čuda!\nčetvrtak, 21. januar 2021.\nPredstava: Mesec iznad Bafala


155. sednica Gradskog veća - www.025.rs\nHomeSOMBOR155. sednica Gradskog veća\n155. sednica Gradskog veća\n15/04/2019 redakcija SOMBOR 0\n„Izgradnja vodovoda u Somboru u Konjovićevoj ulici do Partizanske ulice do ispred pruge“, sa učešćem grada Sombora u iznosu od 1.312.496,207 dinara bez PDV-a,\n„Izgradnja vodovoda u dužini od 923,28 m u ulici Solunskih boraca u Somboru“ u iznosu od 1.713.872,18 dinara bez PDV-a i\n„Izgradnja kanalizacije upotrebljenih voda u dužini od 956,00 m u ulici Solunskih boraca u Somboru“, u iznosu od 5.286.527,72 dinara bez PDV-a.\nKoncert “Stabat Mater” (Giovanni Battista Pergolesi) u Karmelićanskoj crkvi\n(VIDEO – FOTO) Održana prezentacija poslovne zone grada Sombora\n07/05/2019 redakcija 0\nOdeljenje za poljoprivredu i zaštitu životne sredine Gradske uprave grada Sombora izdalo je saopštenje za javnost kojim se ukazuje pravnim […]\nGradsko veće podržalo Somborsko sportsko leto\n08/07/2017 redakcija 0\nNa 71. sednici Gradskog veća, održanoj 7. jula 2017. godine, utvrđen je Predlog odluke o izradi plana detaljne regulacije dela […]\n(VIDEO) Novi CT aparat u somborskoj bolnici\n31/01/2019 Dejan Sakovic 0\nU Opštoj bolnici “Dr Radivoj Simonović” u Somboru počeo je sa radom novi CT aparat koji je kupljen sredstvima Pokrajinske […]


U organizaciji SABNOR-a BiH danas je u Dolini heroja na Tjentištu obilježena 77.godišnjica čuvene Bitke na Sutjesci, jedne od najtežih ali i najslavnijih bitaka u Drugom svjetskom ratu.\nObilježavanje tog historijskog događaja ove godine obavljeno je u specifičnim uslovima zbog pandemije koronavirusa, te je izostalo masovnije okupljanje antifašista iz BiH i regiona.\nNa spomen kosturnicu gdje je ukopano više od tri hiljade antifašista, položeno je cvijeće te evocirane uspomene na vrijeme kada su partizanske jedinice uspjele probiti obruč znatno nadmoćnijeg neprijatelja.\nIz Doline heroja upućene su poruke da ideje NOB-a trebaju biti inspiracija za okupljanje svih antifašista te kako je tradicija antifašizma na ovim prostorima i više nego potrebna.\n– Krajnje je vrijeme da se svi građani i narodi BiH i šire udruže u jedan antifašistički front i okupe oko tri jednostavne stvari, slobode u najširem smislu te riječi, jednakosti na svakom mjestu i ravnopravnosti na svakom mjestu i jedino tako sve razlike koje nam nameću naši protivnici kao glavne teme, otići će u zapećak i imat ćemo sretniju budućnost – kazao je predsjednik SABNOR-a BiH Sead Đulić.\nMeđu rijetkim delegacijama koje su danas stigle na Tjentište je ona iz Hrvatske. Poslanik u Hrvatskom saboru i predsjednik SDP-a Dalmacije Ranko Ostojić podsjetio je da je u Bitci na Sutjesci najviše stradalo Dalmatinaca te je izrazio ogorčenje zbog činjenice da se u zemljama regiona historija pokušava promijeniti.\n– Od oko 7.500 partizana koji su poginuli ovdje, 3.074 su bila iz Dalmacije i tu smo da odamo počast herojima. Sramota je ovo za sve zemlje i ne govorim samo o Hrvatskoj, koja se srami Sutjeske, srami se svojih poginulih 1943. koji su preokrenuli tok rata i oslobodili svoju zemlju. To je sramota i Hrvatske i svake zemlje koja misli da treba, umjesto na stranu onih koji to slave kao pobjedu nad fašizmom, svrstati se među poražene – kazao je Ostojić.\n← Građani Goražda protestuju protiv gradnje visokih zidova na Drini\nSvinji i ratnom zločincu Fikretu Abdiću određen jednomjesečni pritvor →


Rezultati pretrage za: optužnica\nKosovsko Specijalno tužilaštvo je pred Osnovnim sudom u Prištini podiglo optužnicu protiv Gorana Stanišića za krivično delo "zločini protiv civilnog stanovništva".\nRikalo: Nisam iznenađen podizanjem optužnice, odbacujem sve navode\nApsolutno odbacujem sve navode iz optužnice koje je Specijalno tužilaštvo Kosova podiglo pri Osnovnom sudu u Prištini, rekao je za Kosovo Onlajn bivši ministar poljoprivrede, šumarstva i ruralnog razvoja u Vladi Kosova Nenad Rikalo i dodao da podizanjem optužnice nije iznenađen.\nGI SDP zahteva da se advokatu Silvane Arsović dostave jasni dokazi ako postoje\nGrađanska inicijativa SDP u saopštenju koje je izdala za javnost zahteva da se advokatima optužene Silvane Arsović konačno dostave spisi predmeta i jasni dokazi, ukoliko postoje, koji joj se stavljaju na teret.\nŽupanijsko državno tužilaštvo u Zagrebu podiglo je optužnicu protiv osnivača koncerna "Agrokor" Ivice Todorića.\nAmeričko Ministarstvo pravde podiglo je novu optužnicu protiv osnivača Vikiliksa Džulijana Asanža zbog dobijanja i objavljivanja poverljivih informacija.\nOptužnica protiv Ivana Đakića, sina poslanika HDZ\nTužilaštvo u Virovitici podiglo je optužnicu protiv 24-godišnjeg Ivana Đakića zbog javnog podsticanja na mržnju, prenela je N1 u Hrvatskoj.\nViše javno tužilaštvo u Beogradu podiglo je optužnicu protiv Ferdi Jašarija (23) zbog sumnje da je 23. novembra ubio svoju petomesečnu bebu, tukući je po glavi i telu.\nNemačka, optuženi Albanci zbog krijumčarenja kokaina\nProtiv osmorice državljana Albanije u Nemačkoj je podignuta optužnica zbog šverca u zemlju oko 1,8 tona kokaina u razrađenoj šemi krijumčarenja droge iz Južne Amerike u Evropu. Kokain je krijumčaren u kutijama sa bananama.\nGaši: Optužnice Spec. suda u narednih nekoliko sedmica\nPrištinski advokat, Tom Gaši, izjavio je da očekuje da će prve optužnice Specijalog suda u Hagu biti podignute u narednih nekoliko sedmica.\n8:12 April 06, 2020


Lažnog meda ima i u našem kraju – Radio Koprijan\nhome Vesti Lažnog meda ima i u našem kraju\nNaše tržište preplavljeno je lažnim medom, tvrde u Savezu pčelarskih organizacija Srbije.Kako nam je rekao Vladimir Pejčić , predsednik udruženja pčelara iz Žitorađe , pomenutog meda je sigurno i na rafovima naših prodavnica ali prepustimo sve nadležnima.\nKako navode u organizaciji pčelara, problem na tržištu trenutno nisu samo falsifikati meda već i proizvodi označeni imenom pekarski med, shodno novom Pravilniku o kvalitetu meda koji je stupio na snagu ove godine.\nPrema objašnjenju Vladimir Pejčića , predsednika udruženja pčelara iz Žitorađe , pekarski med predstavlja med smanjenog kvaliteta, do čega dolazi usled pregrevanja, pa enzimi koje pčele ugrade praktično nestanu ili se drastično smanje i time se potpuno izgubi biološka vrednost meda.On kaže da laboratorije rade svoj posao , i da je ono što je sigurno da pčelari isporučuju kvalitetan med a da problem nastaje kod preradjivača i većih proizvodjača.\nKako je Pejčić dodao sve količine meda , koje su na području Žitorađe prošle godine proizvedene su prodate i to je oko 60 tona, dok je ove godine proizvodnja izuzetno loša.


DAČIĆ OSUĐUJE SERIJU "PORODICA": Istorija će pokazati da prevara Miloševića nije za pohvalu\nPredsednik SPS-a Ivica Dačić je ocenio da je „nesvrsishodno“ da se pravi serija o hapšenju bivšeg predsednika Slobodana Miloševića zato što „ne postoji dovoljna istorijska distanca da bi se o tome razgovaralo“.\n„Tragedija jedne porodice je zloupotrebljena za lične promocije određenih ljudi koji su bili oko i koji su u tome učestvovali“, rekao je Dačić za RTS.\nUmesto što se pravi serija o tome kako su prevarili Miloševića da ode u zatvor, Dačić je ocenio da bi oni koji su Miloševića uhapsili „trebalo da odu u zatvor zato što su ga prevarili“.\n„Potpisali su mu garancije. Kakva je to naša država koja potpisuje garancije koje neko ne poštuje?“, upitao je Dačić.\nOn je pitao i ko je Radio-televiziji Srbije, kao državnoj televiziji, dao pravo da od narodnih para, uz finansiranje Telekoma, pravi seriju o Miloševiću.\n„Što ne pravite serije o vašim porodicama?“, upitao je Dačić.\n„Istorija će pokazati ko je tu bio u pravu. Ovo je čin koji se može upoređivati sa Milošem i Karađorđem i njegovom glavom“, rekao je Dačić.\nDačić je rekao kako se veštački nameće teza da je Milošević kriv za sve, genocid, ratove, bombardovanje“".\nUpitan gde je bio 48 sati pred hapšenje Slobodana Miloševića, Dačić je odgovorio da je bio ispred rezidencije zajedno sa narodom.\nDačić je rekao da je u vreme hapšenja bio predsednik gradskog odbora SPS i da je njihova uloga bila da pred rezidenciju dođe što više ljudi kao podrška Miloševiću.\nDačić je, povodom saopštenja evroparlamentaraca koji posreduju u međustranačkom dijalogu da će pripremna faza trajati dva meseca, rekao da je on to sa njima dogovorio još 1. marta.\n„Da ne ispadne posle da ja nešto kočim i usporavam. Ja sam tu, i sutra može da počne dijalog, ali oni hoće pripremnu fazu“, istakao je Dačić.\nDačić je za RTS dodao da će u svakom slučaju, bez obzira na pripremnu fazu, početi da razgovara sa strankama.\nDačić je ocenio da to što su prevarili Miloševića nije za pohvalu i upitao zašto RTS ne napravi seriju o drugim porodicama koje su nešto pretrpele posle 5. oktobra.\nEvroparlamentarci žele da komuniciraju sa strankama iz opozicije koje njih interesuju, naveo je Dačić i dodao da će dijalog potrajati i da bi trebalo da se što pre dođe do nekog cilja kako bi se postigla određena rešenja koja na praktičan način mogu da poboljšaju izborne uslove.\nDačić, međutim, smatra da je suština u tome da neke stranke smatraju da će EP njima da donese povlašćeni status i pobedu na izborima, i poručuje da od toga nema ništa.\nUpitan šta će se dešavati od ponedeljka, Dačić je odgovorio da će evroparlamentarci pojedinačno razgovarati sa predstavnicima stranaka u naredna dva meseca, a da bi svi trebalo da se okupe i iznesu svoje platforme i da se traže rešenja.\n„Nisam ja adresa na koju neko treba da se žali. Ponudio sam 15. mart kao datum da se svi okupimo, i nismo, jer su predstavnici EP ušli u pripremnu fazu“, ukazao je Ivica Dačić.


BalkanMagazin :: Mart 2012.\nNaslovne fotografije za mesec mart 2012. godine\nBeograd, 31.03.2012 - traktori predstavnika poljoprivrednika nezadovoljnih Odlukom Vlade Srbije o regresiranju agrarne proizvodnje ispred Palate Srbije tokom njihovog sastanka s prvim potpredsednikom Vlade, zamenikom premijera i ministrom unutrašnjih poslova (Izvor: Fonet)\nBeograd, 30.03.2012 - poljoprivrednici u Vojvodini nezadovoljni merama Vlade Srbije za podsticaje u agraru, blokirali su juče saobraćaj na više mesta u pokrajini, uključujući i magistralni put Pančevo - Beograd (Izvor: Fonet)\nHavana, 28.03.2012 - susret bivšeg predsednika Kube Fidela Kastra i poglavara Rimokatoličke crkve pape Benedikta XVI u Havani (Izvor: Fonet)\nBeograd, 27.03.2012 - obeležavanje 13. godišnjice obaranja američkog lovca bombardera F-117A (nevidljivi), u vreme NATO bombardovanja tadašnje Savezne Republike Jugoslavije: posada 3. diviziona 250. brigade Protivvazdušne odbrane Vojske Jugoslavije (Izvor: Fonet)\nSilao, 26.03.2012 - misa poglavara Rimokatoličke crkve pape Benedikta XVI na završetku trodnevne posete Meksiku i pred odlazak na Kubu (Izvor: Fonet)\nPatras, 25.03.2012 - sukob policije i demonstranata tokom studentske parade u lučkom gradu Patras povodom godišnjice nezavisnosti Grčke (Izvor: Fonet)\nBeograd, 24.03.2012 - parastos žrtvama NATO bombardovanja u Crkvi Svetog Marka (Izvor: Fonet)\nMoskva, 23.03.2012 - Nedelja mode u Moskvi (Fashion Week in Moscow): kolekcija - Cengiz Abazoglu (Izvor: Fonet)\nSantjago, 22.03.2012 - protest protiv cena goriva u prestonici Čilea (Izvor: Fonet)\nSubotica/Horgoš, 21.03.2012 - skener snimak kamiona u kojem su pripadnici Carinske službe otkrili dva državljanina Avganistana, prilikom pokušaja ilegalnog prelaska državne granice sa Mađarskom kod Horgoša (Izvor: Fonet)\nDemonstracije protiv mera štednje Vlade Grčke, u organizaciji grčke komunističke partije (Greek Communist Party - KKE), ispred grčkog parlamenta, na Trgu Sintagma, 20.03.2012. (Izvor: Fonet)\nMoskva, 19.03.2012 - ruski predsednik Dmitrij Medvedev sa učesnicima sastanka Međudržavnog saveta i Vrhovnog evroazijske ekonomskog saveta (EurAsEC): Alexander Lukashenko (Belorusija), Nursultan Nazarbayev (Kazahstan), Almazbek Atambayev (Kirgistan), Dmitry Medvedev (Rusija), Emomali Rakhmon (Tadžikistan), Serzh Sarkisian (Jermenija), Viktor Yanukovych (Ukrajina), Marian Lupu (Moldavija) (Izvor: Fonet)\nOkland, 18.03.2012 - peta etapa trke Volvo Ocean Race kod obala Novog Zelanda (Izvor: Fonet)\nBeograd, 17.03.2012: turnir u latinoameričkim i standardnim plesovima 2012 u centru za sport i kulturu Šumice (Izvor: Fonet)\nPariz, 16.03.2012 - turisti i građani Pariza koriste neuobičajeno toplo vreme u parku ispred zgrade Senata (Izvor: Fonet)\nPariz, 15.03.2012 - protesti radnika u Parizu tokom kampanje za predsedničke izbore u Francuskoj (Izvor: Fonet)\nTirana, 14.03.2012 - protest ispred ambasade Bivše Jugoslovenske Republike Makedonije (BJRM) u Tirani (Izvor: Fonet)\nBeograd, 12.03.2012 - polaganje cveća na grob Zorana Đinđića u okviru obeležavanja godišnjice ubistva na Novom groblju (Izvor: Fonet)\nYuriage, 11.03.2012 - odavanje pošte žrtvama katastrofalnog zemljotresa i cunamija, koji su 11. marta 2011. uništili severoistočnu obalu Japana (Izvor: Fonet)\nBeograd,10.03.2012. - povodom devete godišnjice ubistva premijera Zorana Đinđića, Liberalno demokratska partija organizovala je "Šetnju za Zorana" (Izvor: Fonet)\nRim, 09.03.2012 - demonstracije protiv krize, mera štednje Vlade Italije i direktora FIAT Serđa Markionea (Sergio Marchionne) u organizaciji sindikata FIOM (Federazione Impiegati Operai Metallurgici) (Izvor: Fonet)\nFaro, 08.03.2012 - utakmica turnira Women Soccer Algarve Cup 2012. Japan - Nemačka, 3:4 (Izvor: Fonet)\n08.03.2012 - kažnjenice u kazneno-popravnom zavodu za žene u Lipljanu dobijaju ružu od Ministarstva pravde Kosova za Dan žena (Izvor: Fonet)\nHuaibei, 07.03.2012 - žene snajperisti, pripadnice specijalnih snaga policije, na obuci u centralnoj kineskoj provinciji Anhui (Izvor: Fonet)\nMoskva, 07.03.2012 - ruski predsednik Dmitrij Medvedev na proslavi Međunarodnog dana žena u rezidenciji Gorki, nadomak Moskve (Izvor: Fonet)\nBeograd, 06.03.2012 - otvaranje Evropskog prvenstva u rvanju u grčko-rimskom i slobodnom stilu za žene i muškarce (Izvor: Fonet)\nBeograd, 06.03.2012 - takmičenje u kategoriji do 48 kilograma na Evropskom prvenstvu u rvanju za žene: Marina Vilmova (Rusija), Henriette Slattum (Norveška) (Izvor: Fonet)\nBeograd, 06.03.2012 - takmičenje u kategoriji do 48 kilograma na Evropskom prvenstvu u rvanju za žene: Jacqueline Saskia Schellin (Nemačka), Denes Mercedez (Mađarska) (Izvor: Fonet)\nGolija, 05.03.2012 - obuka u preživljavanju pripadnika izviđačkih jedinica Vojske Srbije u zimskim uslovima (Izvor: Fonet)\nMoskva, 04.03.2012 - Dmitrij Medvedev i Vladimir Putin stižu na moskovski Crveni trg, kako bi sa pristalicama Jedinstvene Rusije proslavili pobedu na predsedničkim izborima, posle saopštavanja rezultata trećine prebrojanih glasova (Izvor: Fonet)\nMoskva: 03.03.2012 - za bezbednost predsedničkih izbora u Rusiji četvrtog marta brinuće 450.000 pripadnika Ministarstva unutrašnjih poslova i ruske armije (Izvor: Fonet)\nPripreme za međunarodnu izložbu cveća u Filadelfiji, 02.03.2012 (Izvor: Fonet)\nKakoor, 01.03.2012 - tradicionalne trke bikova na jugu Indije (Izvor: Fonet)


Petrović (Danas): Dobro što Ministarstvo ne podleže euforiji oko Beograda na vodi\nGlavni urednik beogradskog lista „Danas“ Dragoljub Petrović ocenio je da je u odluci Ministarstva gradjevinarstva da odbije zahtev za gradjevinsku dozvolu za gradnju kule u kompleksu „Beograda na vodi“ dobro to što Ministarstvo „ne podleže euforiji“ oko tog projekta, što „nije slučaj sa ostalim državnim organima“.\n„Oko Beograda na vodi ima puno stvari koje su sprovedene na silu ili nezakonito. Dobro je da Zorana (Mihajlović) to radi uz dozu savesti. Ona je oduvek ‘štrčala’ jer se nije baš uvek držala onoga što svi iz okruženja premijera bez pogovora pričaju ili sprovode. I ponekad je zbog toga bila u nemilosti samog Vučića“, rekao je Petrović za portal Komentar-pres (komentarpress.net).\nPrema oceni urednika u beogradskom Nedeljniku Nenada Čalukovića, moguće je da je ministarka gradjevinarstva i urbanizma Zorana Mihajlović odbila da izda dozvolu za gradnju kule u Beogradu na vodi „dok se još nije znalo da li će ostati u Vučićevoj vladi“.\n„A ko zna možda je Zorana (Mihajlović) ovim gestom započela kampanju za predsednicu Srbije, samo mi to još ne znamo“, rekao je Čaluković za portal Komentar-pres.\nKompanija „Beograd na vodi“ saopštila je, kako prenose beogradski mediji, da je dopunila dokumentaciju i da je u postupku dobijanja dozvole za radove na sledećoj etapi Kule Beograd. Saopšteno je i to da se radovi odvijaju u skladu sa dozvolom za pripremne radove koje je izdalo Ministarstvo gradjevine, saobraćaja i infrastrukture.\nTelevizija je prva prava demokratska kultura - dostupna je svima i potpuno prilagođena onome što ljudi žele. Najužasnija stvar na svetu je to što ljudi žele. Klajv Barns, engleski novinar i pisac\t(rođen 1927)\tJoš misli poznatih...\tDa li ste znali


[es] - Potrebni iskusni PHP programeri\nPotrebni iskusni PHP programeri\n[es] :: IT berza poslova :: Arhiva IT berze poslova :: Potrebni iskusni PHP programeri\nPotrebni iskusni PHP programeri 07.03.2009. u 10:08 - pre 149 meseci\nFirmi E-75 IT Services doo Novi Sad potrebni iskusni PHP programeri za rad od kuce. Tematika projekata je pretezno social networking i CMS e-shop aplikacije.\nPotrebni su i part time i full time programeri.\nKandidati sa iskustvom u Symfony i Drupal imaju prednost jer je potrebno sto pre uci u projekte i postati produktivan.\nMolim sve zainteresovane da svoj CV na engleskom jeziku posalju na jobs -- at -- e-75.rs nakon cega cemo vas kontaktirati.\n[Ovu poruku je menjao Davor Vlajkovic dana 07.03.2009. u 15:37 GMT+1]\nRegistrovani: 12 ( nesa986, fiola, Living Light, boban779, stil2, bojanst, Stefan27, jozimir, mivedra, djoka_l, veselinovic, Šone80 )