DIGITAL 2021: Milija Zeković - Tehnologija se sve brže menja u korist ličnog doživljaja korisnika : Nadlanu.com\nDIGITAL 2021: Milija Zeković - Tehnologija se sve brže menja u korist ličnog doživljaja korisnika\nObjavljeno 15. sep 2021. / 15:03:50\nKao uvertira u ovogodišnju konferenciju i panel “GODINU DANA POSLE: Tradicionalni panel telekomunikacionih lidera regiona” naš sagovornik bio je Milija Zeković, CEO SBB u Srbiji and CEO Telemach Crna Gora.\nViše od 20 godina radite u oblasti telekomunikacija, kako biste ocenili trenutno stanje u Srbiji i regionu kada je reč o inovacijama u oblasti telekomunikacija i medija?\n- Telekomunikacioni servisi su postali izuzetno važan deo života svih nas i zbog toga se veoma brzo razvijaju. Mi smo do sada prvi uvodili inovacije kada je reč o televiziji i internetu kod nas. Prošle godine smo omogućili prve korisničke profile na EON TV platofrmi, a ove godine smo predstavili EON Connect, novu aplikaciju za upravljanje kućnim internetom. EON profili za svakog korisnika u okviru jednog domaćinstva doneli su budućnost personalizovane televizije. To je samo početak profilisanja celokupnog sadržaja prema ukusu korisnika.\nMenjaju se društvene okolnosti, razvijaju nove tehnologije, kakve nove trendove možemo očekivati u oblasti telekomunikacija i medija na našim prostorima?\n- Sve brže se menja tehnologija u korist ličnog doživljaja korisnika, a mi tu budućnost donosimo.\nSBB posluje u okviru United Grupe, vodećeg telekomunikacinog i medijskog operatera u Jugoistočnoj Evropi. Srećni smo što United Cloud, razvojni inovatnivni centar Grupe, konstantno radi na novim proizvodima i uslugama za naše korisnike na osam tržišta u Jugoistočnoj Evropi, a te inovacije istovremeno su dostupne svim našim korisnicima u Srbiji, odnosno putem TotalTV i NetTV Plus platformi van granica naše zemlje.\nSa EON platformom napravili smo revoluciju kada je reč o TV iskustvu kod nas i na tome se nećemo zaustaviti. Osim EON profila, koji sada preporučuju sadržaj za svakog korisnika ponaosob, nudimo mogućnost vraćanja sadržaja na do 7 dana unazad na svim kanalima, jednako vrhunsko korisničko iskustvo na svim uređajima - tabletu, računaru, mobilnom telefonu i televizoru, započinjanje gledanja sadržaja na jednom, nastavak na drugom uređaju, preko 19.000 naslova u Video klubu, čak dva kanala u 4K rezoluciji, EON je platforma za najbolju kućnu zabavu.\nPosebnu pažnju usmerili smo na decu, kao što sam rekao predstavili smo EON Kids, zatim EON Connect, aplikaciju pomoću koje je, između ostalog, moguće zaštiti decu na internetu.\nDIGITAL 2021 – Digitalni aktivizam je pravac u kom treba da…\nTribina "Niste sami" sutra u Novosadskom kulturno-obrazovnom…\nOTVOREN DIGITAL 2021: Da bi opstali, mediji moraju biti…\nTokom ove godine svim ljubiteljima sporta koji kod nas mogu da gledaju Premier ligu, Bundesligu, Evrokup i Evrologu, kao i kvalifikacije za Svetsko prvenstvo u fudbalu Katar 2022 omogućili smo i Sports Mode vidžet na svim uređajima.\nIzjavili ste da su stalne inovacije jedini način na koji možemo da idemo dalje i postižemo više. Sigurno nije lako konstantno pratiti promene, inovirati i biti lider na tržištu. Šta je sve neophodno za implementiranje inovacija? Koje promene i inovacije biste posebno istakli kada je reč o uslugama SBB-a?\n- United Grupa uložila je samo u Srbiji skoro 900 miliona evra, od čega više od 80 miliona u prošloj godini. Grupa ima više od 2.700 zaposlenih u Srbiji i spremna je da uloži 240 miliona evra u infrastrukturu i razvoj telekomunikacija u Srbiji u naredne tri godine.\nSledeće godine obeležavamo 20 godina SBB kompanije. Prilikom osnivanja naša kompanija imala je samo osam zaposlenih, a danas uz SBB stoji više od 2.000 vrednih, pažljivo odabranih, obrazovanih i odgovornih ljudi koji su zajedno sa našim korisnicima naša najveća snaga. Zbog toga me i raduje da smo prošle godine izabrani za jednog od omiljenih poslodavaca mladih u IT industriji i zato nastavljamo saradnju sa najprestižnijim fakultetima u zemlji. Ipak, ne zaboravljamo ni naše zaposlene koji su sa nama više od 10 godina, a takvih je više od 35%. Upravo svi naši zaposleni čine SBB tim koji je zaslužan za sve uspehe koje smo do sada postigli. Započeli smo pružanjem kablovske televizije u sedam gradova, a danas smo bez obzira na poteškoće i opstrukcije pristutni u više od 30. Ponosni smo na činjenicu da smo lideri kada je reč o digitalizaciji u našoj zemlji, budući da smo 2006. godine lansirali Total TV, godinu dana kasnije i D3 platoformu, čime smo digitalnu televiziju omogućili istovremeno kroz satelitsku i zemaljsku uslugu.\nPrvi put u Srbiji, SBB je predstavio i bindžovanje serija, kao što su “Ubice moga oca” i “Senke nad Balkanom“ koje su postigle rekordne uspehe. Tokom 2017. predstavili smo EON aplikaciju, a sledeće godine i EON Smart Box koji je na godišnjoj konferenciji elektronskih medija i tehnologije IBC 2018, osvojo CSI nagradu u kategoriji "Best mobile TV technology or service".\nDanas smo zvanični nosilac Best Buy sertifikata kada je reč o našem internetu i posebno me raduje što su u izboru učestvovali milenijalci, jer će se naše usluge dalje razvijati pre svega prema njihovim potrebama. SBB je početkom 2003. godine bio prvi operator koji je korisnicima u Srbiji ponudio pristup širokopojasnom internetu, a 2012. počeli sa pružanjem digitalne fiksne telefonije. Ponosni smo što uprkos konstantnim pozitivnim promenama i inovacijama ne zapostavljamo ni naše najstarije sugrađane, a samo jedan od primera te činjenice je da im tokom pandemije i vanrednog stanja nismo isključivali usluge zbog neizmirenih računa.\nKako vidite SBB u Srbiji u Telemach u Crnoj Gori u budućnosti?\n- Mi u SBB-u verujemo da su liberalizacija tržišta telekomunikacija, slobodna konkurencija i fer tržišni uslovi način da se i korisnicima u Srbiji obezbede niže cene i kvalitetnije usluge, a nastavak borbe za ispunjenje tog cilja vidimo u legitimnoj težnji da proširimo svoje poslovanje na mobilnu telefoniju, raspisivanjem aukcije za 5G frekvencije.\nMoje prethodno dugogodišnje iskustvo u multinacionalnoj kompaniji, koja na svim tržištima ima i ponudu mobilne telefonije, govori da je interes države da, ukoliko ima zainteresovanosti, poveća broj operatora mobilne telefonije, jer to znači veći prihod od prodaje licenci, a istovremeno nižu cenu za korisnike.\nTek kada svim operatorima na tržištu bude omogućeno da pružaju sve četiri usluge - fiksnu i mobilnu telefoniju, internet i televizijske usluge, tržište će biti liberalno. Od svega će najveću korist imati građani Srbije, jer će kompanije investirati još više novca kada budu isti uslovi za sve.\nŠto se tiče tržišta u Crnoj Gori, nema tu posebnih razlika u odnosu na ostale zemlje regiona, zato i ponavljam ključ je u zdravoj konkurenciji i fer tržišnim uslovima.\ncolor media communicationsDigital 2021hotel Metropol Palacekonferencijalive streammaja gojkovićMilija ZekovićMinistarstvo kulture i informisanjaonline konferencijasbbTelemach\nFAMILY FEST - Porodično druženje za sve generacije ovog vikenda u Kameničkom parku\nDIGITAL 2021 – Digitalni aktivizam je pravac u kom treba da krenu i korisnici i…\nTribina "Niste sami" sutra u Novosadskom kulturno-obrazovnom krugu


zvezda propustila let madrid evroliga sneg | Sport | Košarka\n24. maj, 02:17\nSNEG I LED NE DAJU ZVEZDI U MADRID: Crveno-beli na aerodromu, Real još u magli! 6 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nSNEG I LED NE DAJU ZVEZDI U MADRID: Crveno-beli na aerodromu, Real još u magli!\n13.01.2021. / 13:04\nAutor Milutin Vujičić 13.01.2021. / 13:04\nVremenske neprilike na Pirinejima napravile problem.\nCrvena zvezda večeras od 21 čas igra meč protiv Real Madrida u Evroligi, a već sada je jasno da košarkaši neće stići prema ranije utvrđenom planu.\nZbog novonastale situacije u Španiji, koja je već danima "okovana" ledenim talasom, većina avionskih letova je otkazana ili pomerena, pa tako ni ekspedicija Crvene zvezde nije krenula u Madrid u 9 časova.\nCRVENA ZVEZDA IDE U ŠPANIJU, RADONJIĆU POTREBNO VREME: Fokusirani smo da postanemo bolji!\nU poslednji čas stigla je informacija da je pista na aerodromu u Španiji zaleđena i da nije moguće sletanje.\nZbog toga je let pomeren za 14 sati, a u Crvenoj zvezdi prate situaciju i konsultuju se istovremeno sa Madridom i Evroligom. Ukoliko bude novih odlaganja, odigravanje meča će biti dovedeno u pitanje, a u tom slučaju će biti teško pronaći novi termin.\nZvezdi u petak sledi još jedan meč na Pirinejima protiv Valensije (petak, 21 čas), pa tako svakako mora da otputuje u Španiju.\nPodsetimo, Zvezda je prošle godine otputovala u Madrid i nije odigrala meč u Evrolige pošto je tada doneta odluka o prekidu sezone zbog korona virusa.\nGUDURIĆ JE PREOKRENUO SEZONU FENERA: Potpuno je promenio tim, a biće samo još bolji!\nDobro veče srpskih košarkaša\nMICIĆ DOMINIRAO, KALATES IMAO 15 ASISTENCIJA: Gudurić odličan u pobedi Fenera!\nKK Crvena Zvezda španija evroliga sneg vremenske nepogode real madrid\n14.01.2021. / 03:47\nima nesto baksuzno u tom Madridu. Prvi mec prosle godine tamo nismo otisli zbog Korone sto imao Real,a onda sad jer im je pista zaledjena. Mislim da trb oni ponovo kod nas da sad ne bude nesto trece i treci put. I kad misle da nam smeste ovaj mec bas me zanima!? Dobra stvar kad god to bude bice sa Lojdom u timu. I zasto nasi nisu juce krenuli ka Madridu,zar ne trb ranije da idu!? Znaci da su stigli danas otisli bi na mec umorni i samo bi pukli. Nadam se da ce u Valensiju krenuti sutra!\n13.01.2021. / 16:25\nA sletanje u Podgoricu ,je l avion jos u vazduhu ,hehehhehe\n13.01.2021. / 15:01\nРеал у маглу, звезда у замрзивачу већ пуних 10 година


Gradska uprava Kruševca osudila napad na fudbalere FK Napredak - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Gradska uprava Kruševca osudila napad na fudbalere FK Napredak\nGradska uprava Kruševca osudilo je danas „vandalski napad“ grupe mladića na fudbalere Napretka Ibrahima Ndiajea i Samjuela Baha Regisa, ocenivši da je Kruševac oduvek bio grad mladih, grad sporta i da su svi sportisti bilo kog državljanstva uvek bili dobro primljeni i prihvaćeni.\n0Piše: Beta 11. februara 2019. 19.48 Izmenjeno: 20.50\n„Ne želimo da se ovako nešto ponovi u Kruševcu“, navedeno je u saopštenju Gradske uprave Kruševac.\nfudbaleri, grad krusevac, NapadKruševac


UAngel Voice - | Tickets\nAmbasada Republike Koreje u Srbiji poklanja srpskoj publici jos jedan Koncert, povodom proslave 30 godina od uspostavljana diplomatskih odnosa izmedju Koreje i Srbije, i to je K-Classic UAngel Voice koncert, koji će se održati u Madlenianumu 31. maja 2019, u 20. više\nAmbasada Republike Koreje u Srbiji poklanja srpskoj publici jos jedan Koncert, povodom proslave 30 godina od uspostavljana diplomatskih odnosa izmedju Koreje i Srbije, i to je K-Classic UAngel Voice koncert, koji će se održati u Madlenianumu 31. maja 2019, u 20.00 časova\nUAngel Voice su po prvi nastupali pred Beogradskom publikom prošle godine, u okviru festivala Dani Korejske Kulture 2018 i u potpunosti oduševili publiku svojim nastupom.\nUAngel Voice je vokalni sastav koji čine petorica korejskih pevača klasične muzike sa tri albuma iza sebe. Na svojim nastupima, ovaj popularan sastav izvodi odabir klasične i savremene muzike, kao i tradicionalne korejske muzike.\nDodjite i uživajte u koncertu!\nMadlenianum Ulaznice: Tickets.rs


Početak/Društvo/Gradimo državu u kojoj svaki građanin ima jednaka prava\nLjudska i manjinska prava i sloboda temeljne su vrednosti na kojima se, pored vladavine prava i socijalne pravde, kao načelima građanske demokratije i pripadnosti evropskim principima i vrednostima, zasniva Republika Srbija, kaže Anđelija Cvetković, student treće godine osnovnih akademskih studija na Pravnom fakultetu Univerziteta u Nišu. Ona se ovih dana vratila sa treninga „Branitelji i braniteljke manjinskih prava” u organizaciji Instituta za evropske poslove pod pokroviteljstvom Rockefeller Brothers Fund.\n“Trening ima za cilj da pruži mogućnost studentima prava, diplomiranim pravnicima, advokatima, advokatskim pripravnicima, da se upoznaju sa problemima sa kojima se redovno sreću pripadnici manjinakih prava. Na taj način će pomoći ostvarivanju prava svih građana u Srbiji i steći će veštine koje će im biti neophodne za posao koji obavljaju ili će obavljati”, dodaje Anđelija.\nTrening je održan u Jagodini u periodu od 1. do 6. jula u kome su učestvovali i studenti Pravnog fakulteta u Nišu. Pored Anđelije tu su bili još i Radovan Čejović, Ana Katić, Jasna Stojanović, Nemanja Petković, Kristina Mihajlović i Lola Stamenković.\n“Sam trening započeo je Ivan Đurić, aktivista za ljudska prava, sa temom „Ljudska prava – Zašto nam je to važno“. Među ostalim predavačima može se izdvojiti predavanje psihološkinje Tamare Tomašević u kome je glavni cilj bio pronalaženje manjina u Republici Srbiji, razumevanja njihovog položaja i razvijanja empatija prema žrtvama kršenja ljudskih prava”, kaže Anđelija.\nUčesnici ovog treninga imali su priliku da se upoznaju i sa radom Poverenika za zaštitu ravnopravnosti u borbi protiv diskriminacije, posete Viši sud u Jagodini i kroz praksu sudova diskutuju o primerima suđenja sa pripadnicima nacionalnih manjina.\n“Simulaciju sudskog postupka pred Evropskim sudom za ljudska prava održao je Milan Bajić, specijalista za ujednačavanje sudske prakse MDTF-a pri Vrhovnom kasacionom sudu i konsultant Saveta Evrope. Putem ove radionice imali smo priliku da u praksi vidimo kako izgleda sam postupak pred Evropskim sudom, ali i da naučimo da primenimo Evropsku konvenciju o ljudskim pravima na slučajeve koji se podnose Evropskom sudu pravde”, objašnjava Anđelija.\nPredavanje na temu „Ponosni na to što jesmo“ održale su Marija Demić, aktivistkinja za prava Roma i jedna od visokoškolovanih Romkinja, kao i Dragoslava Burzat, aktivistkinja LGBT populacije i osnivač organizacije „Da se zna“, koje su sa nama podelile svoja iskustva kao žrtve diskriminacije i diskutovale sa nama o tome.\n„Ono što bih posebno izdvojila jeste forum teatar kroz koji nas je vodila Branka Bajić. Branka nas je kroz pozorište i glumu stavila u položaj žrtava, počinioca krivičnih dela i time doprinela da osetimo u kakvom su položaju pripadnici nacionalnih manjina kada se nađu u situacijama u kojima se krše njihovih prava”, kaže Anđelija.\nUčesnici treninga; Foto: Institut za evropske poslove\nTakođe, Anđelija citira Nelsona Rolilala Mandela: „Da bi čovek bio slobodan nije dovoljno odbaciti svoje okove, već živeti na način da poštuje i razvija slobodu drugih ljudi”.\n„Svako ima pravo da se slobodno kreće, da aktivno učestvuje u svetu u kome živi, da prati svoja interesovanja i strasti. Na taj način gradimo društveno odgovornu državu u kojoj svaki građanin imati jednake šanse za uspeh. Samo neko ko oseća pripadnost svojoj zajednici može da joj da pun doprinos i učini je bogatijom”, zaključuje Anđelija.\nBranitelji i braniteljke manjinskih prava Institut za evropske poslove Manjinska prava


Nurković: SPUS ne može vratiti 5 KM studentima jer oni nisu plaćali članarinu - Klix.ba\n1.10.2013. u 15:17\nNekoliko studenata sa Filozofskog fakulteta u Sarajevu tražilo je da im Studentski parlament Univerziteta u Sarajevu vrati 5 KM koje su bili obavezni uplatiti na račun ove organizacije u vidu podrške "studentskom aktivizmu", no nisu naišli na razumijevanje.\nStudenti su se vodili preporukom Institucije ombudsmena, koja je u svom izvještaju navela da SPUS treba vratiti novac studentima koji to budu tražili. Međutim, u SPUS-u ističu da oni ne mogu vratiti novac, jer se tu ne radi o članarini.\n"Mi smo već poslali odgovore koje su nam tražili iz Institucije ombudsmena te se nadamo da ćemo sa njima riješiti ovaj nesporazum. Što se tiče priče o povratu novca, riječ je o jednoj grupi studenata sa Filozofskog fakulteta, čiji broj ne prelazi 15, koji jesu tražili novac nazad, ali su dobili isti odgovor, da im novac ne može biti vraćen, jer se tu ne radi o članarini, nego o podršci studentskom aktivizmu, a na osnovu saglasnosti dekana i Senata Univerziteta. Stoga nam je i drago da se ova priča počela provlačiti kroz medije, jer mnoge studentske organizacije nemaju nikakve izvore finansiranja, a također postoje oni koji su odgovorni za to", rekao je za Klix.ba predsjednik SPUS-a Ahmed Nurković.\nOn je dodao kako su studenti obavezni uplatiti ovih 5 KM samo na fakultetima čiji su dekani saglasni sa tim, dok na nekim fakultetima to nije obaveza. "Uopće se ne zamaramo time, jer imamo puno važnijih poslova na kojima radimo. A studenti koji nasjedaju na priče o povratu novca očito bespotrebno troše svoje vrijeme", zaključio je Nurković.\nPodsjetimo, u 16 mjeseci na račun SPUS-a studenti su uplatili 84.500 KM kao "podršku studentskom aktivizmu".\n28.09.2017. u 17:11\n06.09.2017. u 15:36\n01.10.2013. u 15:19\nRazmimoilaženje stavova između bh. zvaničnika u Briselu\n01.10.2013. u 15:16


Vrijeme istanej na putevima u BiH | Info | Društvo\n20. October, 12:45\nPretežno oblačno, krajem dana pljuskovi i grmljavina 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n19.09.2021. / 09:22\nZa područja Banjaluke, Višegrada, Sarajeva i Mostara danas je upaljen žuti alarm zbog moguće grmljavine, objavljeno je na sajtu Meteoalarma.\nNa putevima u Republici Srpskoj i Federaciji BiH /FBiH/ saobraćaj se odvija po pretežno vlažnim kolovozima, dok je na pojedinim dionicama u kotlinama i uz riječne tokove moguća smanjena vidljivost zbog jutarnje magle, saopšteno je iz Auto-moto saveza Srpske.\nDodatan oprez zbog mogućih odrona potreban na dionicama koje prolaze kroz usjeke i pored kamenih kosina.\nZbog učestalih odrona na lokalitetu Ugra otežano se saobraća na dionici Kneževo-Travnik, kao i na magistralnom putu Brod na Drini-Hum/Šćepan Polje, gdje je za teretna vozila saobraćaj i obustavljen.\nUpravo gledate "Pot" - kuća neobičnog cvijeća i jedinstvenog dekora 0 Video Pre 7 min U Banjaluci je nedavno otvorena jedna neobična radnja, u kojoj možete da vidite (i kupite) neobične i rijetke kućne...\nUpravo gledate Festival "Dječija zemlja" na Trgu Krajine u Banjaluci 0 Video Pre 1 min U okviru "Nedjelje djeteta" u Banjaluci je danas održan festival "Dječija zemlja", na kome su učestvovali mališani...\nUpravo gledate Počinju predavanja: Brucoši u Banjaluci uzbuđeni, ne samo zbog fakulteta 0 Video Pre 4 min Danas je počela nastava na fakultetima u Republici Srpskoj, a tim povom pitali smo brucoše ispred Fakulteta...\nUpravo gledate Weekend Media Fest oživio Rovinj i nadmašio očekivanja 0 Video Pre 35 min Najveća regionalna konferencija, Weekend Media Festival, ove je godine ponovo oživjela prostore stare Tvornice...


Steam - Strana 649 - Forum Sveta kompjutera\nStrana 649 od 653 « Prva < 149 549 599 639 645 646 647 648 649 650 651 652 653 >\n16.7.2021, 9:17 #12961\n16.7.2021, 9:22 #12962\nGaben očekuje da će da uvalja "milione" deckova\n16.7.2021, 9:37 #12963\nJa cu da vidim kako stoje stvari sa budzetom pa mozda I narucim 256GB model ali tek iduce godine. Nema poente slati iz US ovamo u sred decembra kada posta ne zna gdje udara od posla. Ceka se proljece pa cu onda razmisliti jos jednom da li uzeti ili ne XD\n16.7.2021, 9:44 #12964\nJedino opet preko nekog iz US da ideš, pošto Valve neće slati na ove prostore.\n16.7.2021, 10:11 #12965\nPa to sam i mislio ali prije proljeca nema poente ni pokusavati. Inace cu opet cekati paket 2+ mjeseca.\n16.7.2021, 11:25 #12966\nČak i Tima Svinja ima reči hvale\nNakon što su se utisci malo slegli pozitivno sam iznenađen i dalje. Odnos cena/performanse je dobar, open platforma, perfektan za emulaciju pored osnovne namene. Nije bilo realno očekivati fullhd ekran sa boljim komponentama i duplo većom baterijom. Rekoše da traje oko 4h kada je Portal 2 u pitanju, ili 5-6 ako se ograniči na 30fps što je odlično. Mislim teško da bi neko izdržao da igra više u cugu uzevši u obzir da je uređaj težak skoro 700g. Suspend/Resume funkcija radi veoma brzo i više je nego potrebna za ovakav uređaj.\nI dalje sam zabrinut za samu ergonomiju, na slikama stvarno deluje malo 'off', mada ovi iz IGN kažu da je dobro odrađeno, pa ajde da se nadamo. Nisam uspeo nigde da nađem info da li su koristili iste potenciometre za analog palice kao i svi ostali na tržištu što može dovesti do eventualnih problema sa driftom kasnije. Nezgodno je ako vam se desi na gamepadu od 50€, na uređaju od 500 je već za plakanje.\nZa mene jedina skroz negativna stvar je smešna memorija za osnovni model, midrange telefoni danas imaju 128GB, a verzije od 64 su samo 20ak evra jeftinije. Da li im je stvarno bio toliki problem da i to uguraju u cenu od $400 stvarno ne znam, ali uzevši u obzir da je, pored nedovoljnog kapaciteta, memorija još i sporija... Biće interesantno videti i dostupnost uređaja u slobodnoj prodaji kao i da li mogu ispoštovati same preorder količine.\n16.7.2021, 11:25 #12967\nJedna cekam da vidim sta ce Low Spec Gamer sa ovime da uradi.\nDušan Vićić (16.7.2021)\n16.7.2021, 11:35 #12968\nPo meni je 256GB za 449$ trebao biti najjeftiniji model.\n16.7.2021, 12:09 #12969\nI eto gde će sad da ide 30% od svake igre, na subvencionisanje Deck hardvera.\nSamo se plašim da ako im prodaja ne bude išla onako kako su zamislili ima da batale projekat u roku od godinu dana...\n16.7.2021, 13:12 #12970\nNemoj da zaboraviš VR hardver i Proton i...\nLM; jedan razlog manje da ne igrate Goblin and Coins u wc\n16.7.2021, 13:39 #12971\nDa li će Nintendo tužiti Valve što Steam Deck liči na Switch? inspiracija je očigledna.\n16.7.2021, 18:46 #12972\nImaš gomilu tih handheld PC uređaja u prodaji i na kickstarteru, nije ovo prvi. https://www.youtube.com/watch?v=wINKqvWou5w\nA i inače to ne ide tako.\n16.7.2021, 19:07 #12973\nPuca im sajt k'o zvečka\n16.7.2021, 19:09 #12974\nSigurno od manjak popularnosti XD\n16.7.2021, 19:13 #12975\nNikad nisam video da Steam ovoliko baguje\nDodjem do plaćanja, a onda ovo:\nIz ovoga se vidi da je i Valve treš, ko i svi ostali.\nPoslednja ispravka: mvasic (16.7.2021 u 19:33)\n16.7.2021, 19:47 #12976\nNikad nisi pokušavao da uđeš na Steam u prvih sat vremena od početka sale-a?\n16.7.2021, 19:52 #12977\nO da. I to sa telefona, sa traljavim pristupom netu. (Letnji kamp, Princeton Day School, 2014. Škola, odnosno kafeterija u kojoj smo sedeli, je predivno "ukopana"). I dalje nije bagovao ovoliko.\nSad da vidimo kad će (i da li će) da stigne\nDaleko je decembar.\nPoslednja ispravka: mvasic (16.7.2021 u 20:17)\n16.7.2021, 21:06 #12978\nKad ti stigne, kaži nam utiske!!!!\nE sada moje mišljenje o Steam Decku:\nJa sam veoma iznenadjen odlukom Valva da udje na market ručne konzole (hibrida?!) i da izbaci ovu bombu. Performans mi se svidja, ali, ipak, neke stvari mi nisu baš jasne i niti mi se svidjaju.\nDruga stvar jeste dodatak Steam Dock, jer su to trebali da stave U konzoli, a ne da prodaju posebno. Tsktsk... Ako cena Docka bude do 50 $ biće dobro i isplatiće se...\nDobro, GabeN je baš dobru bombu bacio "outta nowhere" u to mi se svidja. Jedva čekam prve utiske i nadam se da konačno razbije dominaciju Switcha, koji prelazi 85 miliona prodatih primeraka glatko.\n16.7.2021, 21:52 #12979\nJa sam ono što ovdašnji zovu “early adopter”.\nMeni Switch služi da tera retro igre. Retroarch+uae4all. Neverovatno je koliko dobro stare igre sa Amige, NES, SNES, Sege i ostalih izgledaju dobro na tom ekranu. Pogotovo 16/32bit sistemi. Kao današnji indie pixel art naslovi. Problem je što ni Retroarch, ni uae4all nisu nativno podržani, nego sm morao da ubacujem custom firmware u Switch da bi to radilo.\n16.7.2021, 22:17 #12980


Stari grad: Stari nisu napušteni | Beograd | Novosti.rs\nStari grad: Stari nisu napušteni\nM. POPOVIĆ | 28. februar 2011. 22:00 | Komentara: 1\nDruštvo za brigu o starima Starog grada vodi računa o najstarijim sugrađanima. Sredom besplatni lekarski i pravni saveti. Pomoć i u kućnim poslovima\nO starima stručnjaci brinu svakog dana\nSednica opštinske izborne komisija Starog grada: Među odbornicima i lekari, pevači, glumci\nU Surdulici servis za starije sugrađane\nPENZIONER Miodrag Milosavljević svakodnevno dolazi u Dobračinu 11. Društvo za brigu o starim licima koje se nalazi na ovoj adresi je mesto gde ovaj vremešni Dorćolac sa još oko 500 svojih vršnjaka - članova društva hita svakog jutra. Tamo se druže, čavrljaju "o svemu i svačemu", gledaju televiziju, igraju šah ili domine...\nDruštvo za brigu o starim licima opštine Stari grad je humanitarna organizacija koja postoji već 36 godina i jedinstvena je u našoj zemlji. Za svoje članove otvorena je svakog dana od 9 do 14 časova. Prestoničkim penzionerima na raspolaganju je za skoro sve što im je potrebno.\nDODATNE AKTIVNOSTI PORED svakodnevne pomoći i podrške, koje Društvo za brigu o starim licima Stari grad pruža svojim članovima, volonteri organizuju i dodatne aktivnosti. Samo neke od njih su posete pozorištima, ili jednodnevni izleti. Za najugroženije penzionere, ova organizacija svakog maja obezbeđuje pakete pomoći sa osnovnim namirnicama i higijenom.\n- Radimo po teritorijalnom principu i u svom sastavu imamo 16 mesnih zajednica - priča Branka Mrvajević, potpredsednica Društva. - Finansijski se o nama brine opština Stari grad, koja nam izlazi u susret za sve akcije. - Od članarine, koja po osobi na godišnjem nivou iznosi 350 dinara, namirujemo dažbine i komunalije. Odlično sarađujemo i sa Domom zdravlja Stari grad, Crvenim krstom, kao i centrom za socijalni rad.\nDruštvo trenutno broji 521 člana i o njima brine 27 volontera.\n- Naši najstariji sugrađani ovde jednom nedeljno mogu dobiti besplatne lekarske, kao i pravne savete - nastavlja potpredsednica Društva, i sama penzioner. - Osim toga, tu smo za njih i za sve ostalo što im zatreba. Angažovali smo i volontere za terenski rad koji obilaze naše članove, pružaju im pomoć u kući, u održavanju higijene ili spremanju obroka. Imamo i majstore za sitne popravke u kući, kao i frizera koji se brine o njihovom izgledu po simboličnoj ceni.\nMeđutim, društvo, topla reč i osmeh je ono što sugrađanima koji dolaze u Dobračinu 11 najviše znači. Kako sami kažu, ne sećaju se ni da su bili mnogo mlađi ovako lepo zabavljali...


Wizz Air otvara bazu u Sarajevu - Aviatica\nWizz Air otvara operativnu bazu na aerodromu u Sarajevu i pokreće devet novih linija pored linije do Budimpešte.\nDatum / Date: 03.02.2021.\nWizz Air je najavio otvaranje operativne baze na aerodromu u Sarajevu (SJJ) i uspostavljanje devet novih linija pored postojeće linije ka Budimpešti.\nAvion Airbus A320 obavljaće letove na devet novih linija i to: Brussels Charleroi, Copenhagen, Dortmund, Eindhoven, Gothenburg, London Luton, Memmingen, Basel-Mulhouse-Freiburg (Euroairport) i Pariz Beauvais sa ukupno više od 250.000 mesta u prodaji na letovima iz Sarajeva u 2021. godini. Wizz Airova široka mreža podržaće bh. ekonomiju te povezati Sarajevo sa dugo očekivanim destinacijama.\n„Nakon osam godina uspešnog poslovanja u Bosni i Hercegovini, drago mi je što mogu da najavim našu drugu bosansku bazu u Sarajevu, jer vidimo potencijal i potražnju za jeftinim putovanjima u zemlji. Današnja najava je pokazatelj naše posvećenosti prisustvu u Bosni i Hercegovini i pružanju pristupačnijih prilika za putovanje, istovremeno se pridržavajući najviših standarda naših higijenskih protokola. Naši najsavremeniji avioni, kao i naše pojačane zaštitne mere osiguraće najbolje sanitarne uslove za putnike. Wizz Air upravlja najmlađom i ekonomski najefikasnijom flotom aviona s najmanjim ekološkim otiskom u Evropi. Uveren sam da će Wizz Air pozitivno uticati na ekonomski razvoj i rast turizma u Bosni i Hercegovini“, izjavio je Andraš Rado, viši menadžer korporativnih komunikacija Wizz Air, govoreći na današnjoj konferenciji za medije.\nNermin Zijadić, direktor sektora saobraćaja i usluga u vazdušnom saobraćaju Međunarodnog aerodroma Sarajevo, je na današnjoj konferenciji izjavio da su na aerodromu veoma zadovoljni što je baš kompanija Wizz Air odlučila da uspostavi bazu. On veruje da je to vest koja će obradovati i brojne građane Bosne i Hercegiovine, kako zbog povoljnih cena karata, tako i zbog najavljenih destinacija.\n„Posebno je važno što će to biti destinacije na kojima živi naša brojna dijaspora. Ova značajna kompanija uspostavila je prije četiri godine liniju Budimpešta-Sarajevo, za koju je vladao veliki interes i zahvaljujući kojoj je veliki broj građana posetio prelepu prestonicu Mađarske, ali koja je omogućila i dolazak velikog broja turista u naš grad. Otvaranje baze u Sarajevu bilo bi veoma značajno za Aerodrom, ali i za celi turistički sektor. Kao što to obično biva, baza kompanije na jednom aerodromu znači stvaranje većeg obima saobraćaja. Sve to je veoma bitno, ne samo za Aerodrom Sarajevo, već i za kompletan turistički sektor u BiH i sve subjekte čiji rad i oporavak u narednom periodu u velikoj meri ovise o oporavku avio-saobraćaja u našoj zemlji“, izjavio je Zijadić.\nDortmund Utorak, četvrtak, subota 24,99 20.maj\n(Memmingen) Četvrtak, subota 19,99 21. maj\nKopenhagen Utorak, četvrtak, subota 24,99 20. maj\n(Luton) Ponedeljak, petak 29,99 21. maj\nBazel-Miluz Ponedeljak, srijeda, petak 29,99 21. maj\n(Charleroi) Ponedeljak, petak 19,99 21. maj\n(Beauvais) Utorak, subota 24,99 22. maj\nAjndhoven Sreda, nedelja 29,99 23. maj\nGeteborg Sreda, nedelja 29,99 23. maj\nbazaBosna i Hercegovinanove linijeSarajevowizz air


Tanjug 24. aprila 2019. 09:52\nBEOGRAD –\tDolar se kretao blizu tronedeljnog maksimuma u utorak, jer je smanjenje volatilnosti na tržištima povećalo tražnju za rizičnijim aktivama, pri čemu su viši prinosi na američke obveznice takođe pružali određenu podršku.\nPrinosi na 10-godišnje američke hartije su porasli za više od 20 bazičnih poena u protekle četiri sedmice na jednomesečni maksimum, povećavajući tražnju za hartijama denominovanim u američkoj valuti.\nKretanja na većini tržišta su bila ograničena, jer su se finansijska tržišta tek otvorila nakon uskršnjih praznika.\nDolarski indeks je ojačao u odnosu na korpu šest valuta, na 97,39 poena, krećući se ka ovogodišnjem maksimumu od 97,71 poena, koji je zabeležen početkom marta.\nKretanje dolara prema evru i funti je bilo neznatno, pri čemu je jedinstvena valuta oslabila na 1,1243 dolara, dok je funta ojačala na 1,2986 dolara.\nObim zabeležen na međubankarskom tržištu do 12,30 časova iznosio je 19 miliona evra po prosečnom kursu od 118,0328. Tokom popodnevnog dela trgovanja dinar je bio stabilan. Tržište se zatvorilo na nivou od 117,80/118,10.\nObim na međubankarskim prekonoćnim pozajmicama (BEONIA) iznosio je 7.810 miliona dinara na nivou od 1,90 do 2,00.


All-avocado i drugi pojedinačni restorani | RS.polkadotsinthecountry.com\nPlus, pogledajte ove druge sa jednim hrane zakusočnih.\nOvih dana ne mogu proći kroz Instagram feed ne vide avokado u nekom obliku, bilo da je širio komad tosta, fanned u zdravom salatu ili vhizzed se u Smoothie.\nTo je čudo avokado su postali obeležje deo naše ishrane: oni ukusna, idi sa svime i imaju sve vrste zdravstvenog osiguranja. Dakle stvarno, bilo je samo pitanje vremena pre nego što avokado-jedini restoran je došao u London.\nVodi Meredit Kolektivno, novi avokado na bazi Pop-up restoran će se otvoriti u Clerkenvell je Printvorks kuhinje. To će imati meni pet naravno uključujući avokada gazpacho, avokado sladoled pa čak i avokada margarita. Dugme kao što su.\nZbog takvog velike potražnje za ulaznicama, oni su dodati u subotu 11. I nedelju 12. Juneto njihovih datuma, a izgleda da ce da proda brzo.\nNije avokada navijač? Ne plaši se. Evo pet drugih jedne hrane zakusočnih da probam.\nVelika Jabuka Vruća DogsInspired od Njujorka i napravio u Londonu, ovo su neki ozbiljno vrhunskim vruće psi. Mesa ljubavnika raj, možete birati između pet različitih "pasa i niz prelivima. Sretno jede ih ljubazno, though.Visit bigapplehotdogs.com\nTartufi i FriendsVith vodeći restorani u Rimu i Milanu, Tartufi i prijatelji je zaista italijanski ponuda ušuškan u Harrods. Probajte ukusne tartufa u raznim jelima, i nećete imati gljiva levo! (Žao mi je.) Posetite harrods.com/content/the-store/restaurants/tartufi-friends\nKugle i CompaniIou ne može ići u redu sa ćufte - nešto MasterChef Australia finalista, Boni Porter, potpuno inkasirala kada je odlučila da im gurme preokret i postaviti prodavnicu na grčkom ulici Soho je. Odaberite iz Vagiu govedine, svinjetine sa rikota, losos konfi, piletine i kuinoa, ili cvekle i feta balls.Visit ballsandcompani.london\nArancini BrothersIf ste nakon različite vrste lopti u potpunosti (ne thatkind) napraviti svoj put do Arancini Brothers u Kentish Tovn, Old Street ili Dalston. Ono što je počelo kao mali tržište zastoj Brick Lane razvila u tri retro kafićima služe sicilijanski ulica hrane Favorite - Deep Fried rižoto. Pomeri se špageta! Visit arancinibrothers.com\nSmack Lobster Visit smacklobster.comLocated na Okford Street, Cmok Jastog je brz i povremeni restoran sa urbanim enterijere. Izdvajanjem iz kultnog omiljenog Burger & Lobster, oni su proširili svoju meni riblji da ona obuhvati četiri različita ukusima rolne, napravljene sa toplom Brioche i pune do vrha sa ukusom. Mislimo morate da probate barem tri.\nVrtlarstvo za početnike - tu je početak kada nemate pojma\nNajgora priča o prvim pričama od strane Čekera koji su bili svedoci njih\nAko je evrovizija bila konkurs za odmor, to su zemlje koje bi pobedile\nDa li je stakleni zid novi stakleni strop?


Janković: Podaci koji cure iz istraga dovode do najgrubljeg kršenja prava | Autonomija\nJanković: Podaci koji cure iz istraga dovode do najgrubljeg kršenja prava\nNa pitanje da li će biti predsednički kandidat Janković rekao da ne može da kaže ni "Ne", ni "Da"\nPoslanici opozicije su danas na sednici Odbora Skupštine Srbije za ljudska i manjinska prava podržali redovan izveštaj zaštitnika građana za 2015. godinu i dali podršku radu te institucje, dok su predstavnici vladajuće većine ponovili ocenu da je izveštaj paušalan i da izlazi iz okvira nadležnosti.\nVladajuća većina je ocenila da su u izveštaju navedene analize upravo na osnovu ličnog mišljenja i opservacije ombudsmana Saše Jankovića, a ne na osnovu argumenata i činjenica. Sednici Odbora prisustvovao je i Janković.\nNa sednici je više puta bilo reči o delu izveštaja u kojem se upozorava na probleme ostvarivanja prava građana na slobodu informisanje i o navodima da su pojedini mediji prorežimski, kao i o navodima iz izveštaja da vlast utiče na rad pravosuđa u Srbiji.\nNa pitanje Orlića na osnovu kojeg kriterijuma je u izveštaju naveo da vlast utiče na rad pravosuđa i tužilaštva, Janković je kazao da je to na osnovu pojedinih izjava državnih funkcionera i dužine i toka sporova.\nOdgovarajući na pitanja poslanika pokreta „Dosta je bilo“ o ovlašćenjima komunalne policije, Janković je rekao da je ta služba trebalo da mnogo više bude na usluzi građana.\nOn je naveo da je bilo zloupotreba u radu komunalne policije, da je primenjivala nepostojeća ovlašćenja i da su građani izgubili poverenje u tu instituciju.\nPredsednik Odbora Meho Omerović nije dozvoljavao da se na sednici govori van teme, Tako je više puta je pokušano da se pomene slučaj rušenja objekata u beogradskom naselju Savamala, ali je predsedavajući to prekidao, navodeći da je to bilo ove godine i da se ne tiče izveštaja koji se odosi na prošlu godinu.\nNa pitanje da li je predsednički kandidat ili zaštitnik građana, Janković je odgovorio da radi kao zaštitnik građana i da su sve njegove aktivnosti usmeren ka tome.\n„Ne smem da kažem ni ‘Ne’ jer je pravo čoveka da bude biran jedno od osnovnih ljudskih prava, a ja građanima stalno govorim da se svojih prava ne odriču, ali sasvim sigurno kada dođe vreme za to, doneću odluku, ne na osnovu pritisaka već sopstvenog mišljenja“, rekao je Janković.


Dunja Mijatović: ′Dalje ruke od medija!′ | Politika | DW | 19.04.2015\nDunja Mijatović: 'Dalje ruke od medija!'\nSituacija po pitanju medijskih sloboda u regionu Zapadnog Balkana se ubrzano pogoršava. Borimo se protiv istih stvari protiv kojih smo se borili prije deset i 15 godina, ocjenjuje Dunja Mijatović u intervjuu za DW.\nDunja Mijatović, predstavnica OEBS-a za slobodu medija je jednom prilikom rekla da je ponekad oštra na riječima kada govori o medijskoj situaciji na Zapadnom Balkanu, ali da to čini 'jer se diplomatskim rječnikom teško šta može postići'. Takođe i da 'nezavisnost medija i slobodno izvještavanje predstavljaju svakodnevnu borbu'. Dunja Mijatović dobitnica je ovogodišnje Karlove medalje za evropske medije. Médaille Charlemagne' će joj biti uručena 30. aprila ove godine. Sa predstavnicom OEBS-a za slobodu medija razgovarali smo o trenutnoj medijskoj slici Zapadnog Balkana.\nDeutsche Welle: Gospođo Mijatović, na Balkanu se uvijek iznova nalaze primjeri gušenja medijskih sloboda. Kako u tom smislu gledate na trenutno stanje na Balkanu?\nDunja Mijatović: Glavni problem koji preovladava širom Balkana je taj da region nije prevazišao nasljeđe prethodnog sistema. A pod tim podrazumijevam kontrolu medija.\nPostoji mnogo pitanja o kojima stalno govorim: od prijetnji i napada, nekažnjavanja, preko uredničke i finansijske nezavisnosti javnih servisa i njihovih regulatornih tijela do implementacije medijskih zakona i transparentnosti vlasništva medija i njihovog finansiranja. Doduše, vidljivi su neki pozitivni koraci i moja kancelarija pokušava da se uključi na različite načine. Na primjer, mi smo pomogli otvaranju prvog Savjeta za štampu na prostou BJR Makedonije, takođe trenutno radimo na etičkom kodeksu sa ključnim medijskim kućama u Crnoj Gori. Takođe znam da postoje napori da se uspostavi mreža samoregulatornih tijela u Jugoistočnoj Evropi pod pokroviteljstvom Savjeta Evrope, a što bi prema mom mišljenju značajno doprinijelo poboljšanju kvaliteta samog novinarstva ali i novinarske solidarnosti u regionu. Radujem se realizaciji projekta.\nSud u Skoplju osudio je novinara Tomislava Kezarovskog na četiri i po godine zatvora zbog otkrivanja identiteta zaštićenog svjedoka. Da li je presuda napad na slobodu štampe u Makedoniji? U Berlinu tvrde da jeste. (24.10.2013)\nKao pozitivan razvoje se takođe može okarakterisati i formiranje nezavisne komisije koja će nadgledati istragu o ubistvima novinara. Ali, to još uvijek ne može da zamijeni odgovornost državnih institucija i prijeko potrebnu političku volju i napor da se ubice i nalogodavci ovih strašnih napada na medije privedu pravdi. Sigurnost novinara će uvijek biti prioritet naše organizacije; nažalost Zapadni Balkan nije imun na uznemiravanje, zastrašivanje pa čak i nasilne napade na novinare i njihovu imovinu.\nNedavno su iznijete optužbe na račun makedonske vlade da se više od 100 novinara svakodnevno prisluškuje. Postoji li neki sličan primjer u Evropi i može li Vaša organizacija zaštititi novinare u Makedoniji?\nMi smo izdali i javno saopštenje tim povodom, i glavna poruka je bila jasna: neprihvatljivo je da se novinari prisluškuju i nadziru. Takođe sam pozvala na brzu istragu u ovom slučaju.\nOvo nažalost nije prvi put da čujem da se novinari prisluškuju i to je jednostavno neprihvatljivo. Takvo narušavanje privatnosti krši novinarsko pravo na zaštitu izvora i vrlo efektno osujećuje svaki pokušaj bavljenja istraživačkim novinarstvom. U avgustu prošle godine sam pozdravila odluku Okružnog suda u Viljnusu, kada je nelegalnim proglasio prisluškivanje telefonskih razgovora deset bivših i sadašnjih saradnika Baltic News Service-a, jedne od najvećih novinskih agencija u Litvaniiji.\nNešto skorije, u januaru ove godine, sam izrazila zabrinutost zbog toga što je britanska tajna služba bez sudskog naloga prisvajala poštu i druga dokumenata novinara, pod maskom ovlašćenja koje im daje Uredba o istraživačkim ovlašćenjima (RIPA).\nOno što želim da kažem jeste to da nezakonito prisluškivanje ne bi trebalo da se događa, a ako se dogodi mora da bude procesuirano.\nProteklih godina ste dali više izjava u vezi s Makedonijom, susretali ste se s najvišim makedonskim zvaničnicima. Kakav je vaš utisak danas, poslije tih susreta? Da li vlasti u Makedoniji imaju volju i želju da omoguće razvoj nezavisnih i slobodnih medija u zemlji?\nNaša organizacija je u konstantnom dijalogu s vlastima i u mnogim slučajevima smo dogovorili promjene koje bi omogućile jačanje medijskih sloboda u zemlji. Jedan od primjera je i novi medijski zakon na kojem su zajedno sa tamošnjim vlastima radili i naši eksperti, a većina naših ključnih komentara je uvrštena u sam zakon.\nDruga pitanja su ostala po strani. Na primjer, bezbjednost novinara. Jer, iako Tomislav Kezarovski nije više u zatvoru, ostala je i dalje kriminalna prijava za njegove novinarske aktivnosti. A to je obeshrabrujuća poruka medijima. Mongo više treba da se uradi kako bi se poboljšala medijska situacija u zemlji.\nKrajem godine smo u BiH imali slučaj „dva papka“ i pretres prostorija portala klix.ba, a nedavno bahatost Milorada Dodika, doduše po ko zna koji put, koji je komentarisao čak i izgled jedne novinarke. Kako vidite trenutnu situaciju u Bosni i Hercegovini?\nSituacija po pitanju medijskih sloboda u BiH je sumorna. Postoje mnoga pitanja koja moraju pod hitno da se riješe. Trenutno postoji ogromna sumnja u održivost javnog emitera i sprovođenje digitalizacije. 3. aprila sam uputila pismo odgovornima da obezbijede efikasan sistem finansiranja što bi obezbijedilo i finansijsku i uredničku nezavisnot prije nego što se kompletan sistem uruši. Takođe sam pisala i o prelasku na digitalno emitovanje. Bosna i Hercegovina je jedina zemlja regiona koja još uvijek nije pokrenula značajnije korake u smjeru digitalizacije. A to bi neke regione moglo da ostavi bez televizijskog signala kada se 17. juna bude prešlo na digitalno emitovanje. Nedavno je izdato i javno saopštenje koje se bavi ovim pitanjem.\nTakođe sam pisala i Predsjedništvu BiH, 27. januara ove godine, i o ovoj temi ali i o porastu nasilja i prijetnji protiv medija i samih novinara; veliki broj tužbi za klevetu protiv medija, koje su pokrenuli neki viosko pozicionirani političari, kao i o funkcionisanju i nezavinsoti Regulatorne agencije za komunikacije (RAK). Nadam se da ću uskoro otići u zvaničnu posjetu u BiH i vidjeti na licu mjesta kako naša organizacija može da pomogne u ovim ali i pitanjima drugih medijskih sloboda u zemlji.\nEvropski fond za Balkan je nedavno takođe predstavio izvještaj o stanju medijskih sloboda i integritetu medija na Balkanu. Smatra se da je sloboda medija u regionu u drastičnom padu. Poseban je osvrt na tri zemlje: Srbiju, BiH i Makedoniju. Kakva su Vaša iskustva?\nŽelim da kažem da generalni trend medijskih sloboda u regionu koji pokriva OEBS, uključujući i tri zemlje za koje me pitate, jeste da se situacija ubrzano pogoršava. To znači da se borimo protiv istih stvari protiv kojih smo se borili prije deset i 15 godina. Novinari su i dalje pod prijetnjom zbog onog što kažu ili o čemu pišu. Politički interesi i interesi vlade moraju da izađu iz medija, ili kako ja često imam običaj da kažem: dalje ruke od medija!\nŠta Evropa konkretno može da učini po tom pitanju? Sve tri zemlje su na tzv. „evropskom putu“. Sloboda mišljenja i nezavisno novinarstvo je nešto što je temelj evropskog društva. Može li se s tim u vezi izvršiti uticaj na vlade pomenutih zemalja?\nEvropska komisija ima veliku ulogu u regionu, a samim tim i ogromna ovlašćenja koja takođe uključuju i veći pritisak na zemlje da ispune standarde kada je riječ i o medisjkim slobodama. Međunarodna zajednica bi morala da djeluje snažnije, tražeći od zemalja da poštuju ljudska prava a prvenstveno slobodu medija. Ako to nije riješeno ne može da napreduje čitav region.\nMeđunarodne organizacije, uključujući i moju kancelariju, mogu pomoći na više načina u promovisanju medijskih sloboda i njihovom jačanju, i to radimo na dnevnoj bazi. Naši napori sežu u rasponu od promovisanja i obezbjeđivanja novinarske sigurnosti, asisitiranja na razvoju medisjkog pluralizma i slobode interneta do povezivanja novinara, predstavnika civilnog društva i vlade.\nTagovi OSCE, OEBS, Dunja MIjatović, medijske slobode


BalkanMagazin :: Kina: najsporiji ekonomski rast za poslednjih 28 godina\nponedeljak, 21. januar 2019 13:17\nLane je kineska ekonomija ostvarila stopu rasta od 6,6 posto – najnižu od 1990.\n(ilustracija, rast BDP Kine od 2016 do kraja 2018. izvor www.tradingeconomics.com)\nKineska ekonomija rasla je lane po stopi od 6,6 posto što je bio najsporiji rast od 1990. Najnovije podatke, koji su odgovarali očekivanjima analitičara, objavio je danas kineski statistički zavod. Uprkos usporavanju, kineska ekonomija raste i dalje znatno brže od ekonomija Evropske unije, SAD i drugih velikih svetskih privreda gfe je stopa rasta oko tri posto, dok se stopa rasta svetske privrede kreće oko 3,5 posto.\nPretprošle godine kineska privreda ostvarila je stopu rasta od 6,8 posto. U poslednjem kvartalu lane u odnosu na isti kvartal 2017. usporen je rast na 6,4 posto, sa 6,5 posto u trećem kvartalu. To je bio, inače, najsporiji kvartalni rast kineske ekonomije od izbijanja velike svetske finansijske krize 2008.\nKina je 2010. zahvaljujući dinamičnom ekonomskom rastu, koji je do pre nekoliko godina bio čak dvocifren, potisla Japan s mesta druge najveće svetske ekonomije (največa svetska ekonomija ostaju i dalje SAD). Od tada je, međutim, rast usporavan pri čemu je lane, prema analitičarama DPA, odlučujći značaj imao u tome trgovinski spor sa SAD. Od rešavanja tog spora bitno će zavisiti dalji ekonomski rast Kine. No, analitičari ukazuju da na usporovanje kineskog rasta uticaj imaju i nekontrolisani rast zajmova, slabljenje domaće tražnje i investicija.


17-02-2020 / 20.00\nKljučevi, kuća, ogledalo\nCiklus počinje 17. februara filmom "Ključevi, kuća ogledalo" iz 2015. godine u režiji Michaela Noera. Film pripada žanru drame i traje 101 minut.\nUloge tumače Ghita Nørby (Lily), Sven Wollter (Pilot) i Trine Pallesen (Katrine)\nLili i Maks su u braku više od 50 godina. Sada žive zajedno u domu za stare gde je Maks smešten na rehabilitaciju posle moždanog udara. Lili, koja je godinama potiskivala svoje želje i potrebe, očajnički čezne za uzbuđenjem ili bar pažnjom u svom životu. Zato je veoma uzbuđena kad se u susedstvo doseljava čovek koga zovu\n"Pilot". Ipak, porodica i osoblje doma nikako nemaju razumevanja za novonastalu situaciju.\nFilm je dobio dve nagrade "Bodil" (koja se smatra za najugledniju filmsku nagradu z Danskoj) - za najbolju sporednu žensku ulogu i za fotografiju. Film je pobedio na festivalu u Roterdamu, a u Geteborgu 2015. godine je nominovan za najbolji nordijski film te godine.


Raspored - Radio Slobodna Evropa, Petak 3 novembar/studeni 2017\nPetak, 3. novembar/studeni 2017.\nIz Vlade Kantona Sarajevo i kantonalnog sindikata zdravstvenih radnika za danas su najavili potpisivanje kolektivnog ugovora i prekid generalnog štrajka koji traje već 20-ak dana. Za naredni ponedjeljak, štrajk su – na nivou Federacije - najavili iz sidikata doktora i stomatologa, a za 13. novembar sindikat ljekara Livanjskog – kantona broj 10. Gotovo svi traže adekvatniju valorizaciju rada i veće plaće zdravstvenih radnika. Upravo te probleme fokusira ovojutarnji “Info plus” u kojem smo izdvojili prostor i za najavu Prvog Film Festivala “Voda i čovjek” koji počinje danas u Zavidovićima. Hronika gradova – koji su događaji obilježili minulih sedam dana u Konjicu, Prijedoru i Tuzli? Surutka – najbolji prirodni lijek za jetru, podstiče probavu, smanjuje osjećaj stresa... O tome konkretnije u petkom redovnoj rubrici „Za zdrav život“.\nU emisiji poslušajte: - da li će ambasador Ukrajine Oleksandr Aleksdandrovič, nakon izjava na račun saradnje Rusije i Srbije, postati nepoželjan u Beogradu? - radnici Goše, koji su tokom ove godine štrajkovali skoro šest meseci, obavešteni da firma “AA kapital konsalting” traži pokretanje stečaja, zbog duga od 400.000 evra. - istražujemo i hoće li arapski partner Etihad iduće godine napustiti „Er Srbiju“, koja više ne dobija pare iz budžeta. Ako se to desi, može li srpska avio-kompanija opstati?


Nedavno objavljena knjiga „Dnevnik srpske domaćice“ Mirjane Bobić Mojsilović zbog velikog interesovanja čitalaca već je doživela svoje drugo izdanje u Laguni. Glavna junakinja „Dnevnika srpske domaćice“ Anđelka Jovanović govori o srećnom detinjstvu u Titovoj Jugoslaviji, zbunjenoj mladosti osamdesetih, otkrivanju političkih strasti devedesetih i bolnom trežnjenju posle bombardovanja.\n„Anđelka je metafora za sedam miliona Srba. To je priča o generaciji X, to smo bili mi, Titovi pioniri u Miloševićevoj Srbiji. Knjigu sam posvetila ćerki. Naša deca sada ne znaju šta je ovo, ali kad budu stasali da pročitaju ovu knjigu, nadam se da će ovo biti prošlost“ , izjavila je autorka.\n„Poslednji hrišćanin“ je prvi pravoslavni futuristički roman u kojem nam Isidora Bjelica poručuje da će doba koje dolazi doneti poslednje iskušenje za svakog verujućeg čoveka. Pred čitaocima je takođe u svom drugom izdanju. Ovo je je čudesan roman o veri, ljubavi i budućnosti koja je tu, iza ugla. Dinamična i veoma interesantna priča smeštena je u blisko buduće vreme u Galileji. Delo obiluje biblijskom tematikom i simbolikom.\n„Svetogorski kuvar“ Jeromonaha Onufrija Hilandarca takođe doživljava svoje drugo izdanje. Ovim kulinarskim pričama o svetogorskom životu autor želi da približi i dočara Svetu Goru svima onima koji nisu u mogućnosti da je posete. Godinama pripremajući monašku hranu u skladu s drevnim hilandarskim recepturama, otac Onufrije je posvećeno istraživao i raznovrsnost trpeze drugih monaških zajednica na Svetoj Gori. Diveći se istovremenoj jednostavnosti pripreme, bogatstvu ukusa i okrepljujućoj snazi svetogorskih jela, upijao je i doživljaje i znanja koji su se pretvorili u ovaj jedinstveni kuvar. U njemu se nalazi više od 140 izuzetno lako primenjivih recepata i stotine fotografija načinjenih specijalno za potrebe knjige.


Председница Владе Републике Србије Ана Брнабић разговарала са делегацијом ММФ-а и друго\nObjavljeno četvrtak, 17 maj 2018 14:26\nПредседница Владе Републике Србије Ана Брнабић разговарала са делегацијом ММФ-а\nММФ не тражи од Владе да се укине закон о привременом смањењу пензија, већ само да се са привременог решења пређе на трајно и системско решење пише данашња “Политика”.\nСвим пензионерима примања ће највероватније линеарно бити увећана за осам одсто, пишу "Новости".\nПрема наводима тог листа, стручњаци држави нуде три модела (рачунице) када су пензије у питању, а први од њих је линеарно повећање свих пензија за исти проценат, па и оних које нису смањиване.\nТо је, како се преноси, најизвесније решење, према којем ће свим најстаријим грађанима примања бити највероватније увећана за осам одсто.\nКао други модел, лист наводи укидање закона о привременом смањењу пензија с краја 2014. године, које тражи Међународни монетарни фонд.\nПрема овом сценарију, пишу "Новости", код готово 60 одсто пензионера који примају до 25.000 динара не би било никаквих промена - пензије би им биле као и сада.\nТрећи модел би, према рачуници Фискалног савета, био комбинација прва два, напомиње лист, уз објашњење да то значи да би ове године пензије свима линеарно порасле за 2,5 одсто, па и онима којима нису умањене.\nКако се наводи, оним пензионерима који су осетили мере штедње, половина одузетог новца би требало да се врати прве године, а остатак износа наредне.\nТиме би се и званично "угасио" Закон о привременом уређивању начина исплате пензија, закључују "Новости".\nВлади Републике Србије упућен захтев УВПС за хитно укидање спорног закона\nKolega Rajko Krajišnik o vraćanju penzija, ekonomiji, ...\nMoju sadašnju sićušnu umanjenu penziju koju primam treba uvečati 7,16% da bi počeo da primam penzijicu po poslednjem Rešenju F PIO. To povećanje od 7,16% moje umanjene penzije samo imbicil može smatrati povečanjem. Ako bi moja umanjena penzija koju primam bila povećana za 8% to bi značilo da je moja stvarna penzija, po Rešenju F PIO, uvečana stvarno za 0,78%. Ovo su računske činjenice.\nPenzioneri trebaju zahtevati tužbama, protestima i sl. da se datum 01.01.2018. god. smatra momentom kada je ispunjen uslov za 11% udeo penzija u GDP, da od tog datuma se penzije svima moraju računati i isplaćivati po Rešenju i naravno usklađivati dva puta godišnje po Zakonu o PIO. Naravno da zaostaci budu jednokratno isplaćeni za zakonskom zateznom kamatom.\nTih 25 milijardi RSD na godinu pokriva vraćanje isplate penzija svim penzionerima po rešenju F PIO. To uopšte nisu veliki novci, to je 0,65% GDP, čak je ekonomski poželjno da se uđe u tako mali budžetski deficit. Ako bi ekonomski rast bio 3% onda bi ova cifra bila 0,6% GDP što je idealno.\nKada se uspostavi red , da se penzije počinju primati po rešenju, tada ide zakonsko usklađivanje dva puta godišnje sa podacima o inflaciji i rastu GDP preko 4% ( ne verujemo u to), zakon o PIO predviđa usklađivanje linearno. Svaka druga priča, o davanju čokolade jednima a drugima ništa, je čista politika bez promene Zakona o PIO.\nNajveći ekonomski problem Srbije je kontrakcija tražnje ispod svih nivoa. Skoro da bi trebalo organizovati javne radove, ja čak smatram da smo u jednoj vrsti ekonomske krize, kao u Americi 29. g. prošlog veka, samo je razlika što mi nemamo ni lagera roba. Bez rasta potrošnje nema pokretanja privrednog rasta. Mislim da se prof. Vujović takođe malo "preigrao", ne treba Srbiji budžetski suficit, vodi stagflaciji koja je sto puta pogubnija od inflacije. Vidite da EU pumpa virtuelni novac, oko 60 milijardi eura mesečno i ne može da digne kamatnu stopu, odnosno da pokrene cene.\nFiskalni savet je još prošle godine "navaljivao da se ukine štednja nad penzionerima" da se rasplamsa tražnja, onda sledi rast proizvodnje za zadovoljenje povećane tražnje, povećava se realna zaposlenost, diže se ekonomija. Ovo tavorenje sa dvesta eura mesečno per capita je bespotrebno ili apsolutno štetno jer na ovoj osnovi nema privrednog rasta. Oni koji su amateri za ekonomiju, pogotovo za makroekonomiju obožavaju suficit, po tome se vidi da su diletanti. Kao i na mikro nivou, pravi direktor nikada nema "pun žiro račun, da preljeva", plasira novac da pravi novac, u akcije, u kratkoročne pozajmice, kupuje diskontovane hartije od vrednosti, drži bankarske depozite. Ne drži novac u kasi, nisu novci zečevi da se sami izlegu. Novac je najbolja roba, elektronski pokretljiva po celoj kugli zemaljskoj, zato mora da radi, recimo za velike ekonomije na svetskim berzama, za male ekonomije na lokalnim tržnicama novca.\n+2 #1 zlajaKg 17-05-2018 14:42\nČak 765.003 penzionera u Srbiji, ukoliko povećanje bude osam odsto, mogu da računaju da će dobiti od 1.600 do 3.721 dinar više od sadašnjeg iznosa ...\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić najavio je povećanje penzija do kraja godine, a u opticaju su tri moguća scenarija. Po prvom scenariju je predviđena povišica od osam odsto. To znači da bi prosečna penzija koja trenutno iznosi 24.979 dinara mogla da bude veća za 1.998 dinara.\n"Blic" je uradio računicu za linearno povećanje od od osam odsto, koje je i najizglednije.\nZa one koji imaju do 36.500 povišica od 2.139 do 2.920\nNajstariji sugrađani koji imaju od 26.732 dinara do 36.500 dinara, mogu da očekuju da će dobiti veći penzioni ček za 2.139 do 2.920 dinara.\nInače, procenat od osam odsto, o kojem se priča da je najizvesniji za povišice penzionerima, dobijen je kao zbir očekivanog rasta BDP i inflacije u ovoj godini.\nPenzioneri koji primaju 46.000 - "povišica" 3.700\nOni koji imaju starosnu penziju od 36.500 do 46.514 dinara, od kraja godine bi mogli da računaju na 39.420 dinara, odnosno 50.235 dinara.\nInače, MMF je tražio da se ukine zakon o privremenom smanjenju penzija, a upravo on se najviše i ticao ovih i većih penzija.\nNajmanje penzije - povećanje za 1.147 dinara\nNajmanje penzije su do 14.338 dinara, a povišica je shodno iznosu i najmanja - 1.147 dinara.\nZa one koji imaju 14.338 dinara penzije, uvećanje od osam odsto značilo bi penziju od 15.485 dinara, dok bi oni sa sadašnom penzijom od 14.338 do 17.500 dinara mogli da očekuju povećanje od 1.147 do 1.400 dinara.\nNajveće penzije - "povišica" 8.400 dinara\nOnima koji primaju od 57 hiljada do 66.084 dinara, penzije bi bile uvećane za 4.560 - 5.286 dinara. "Najbogatiji" penzioneri, oni koji primaju mesečno oko 106.000, mogli bi da računaju na povišicu veću od 8.495 dinara, a to je recimo polovina od najniže penzije.\nZa najveći broj korisnika invalidskih penzija povećanje od 2.139 dinara\nKada je reč o invalidskim penzijama koje u proseku iznose 24.633 dinara, a prima ih 259.617 korisnika, najveći broj ima penzioni ček od 26.732 do 36.500 dinara, pa bi mogli da očekuju povišicu od 2.139 do 2.920 dinara. U Srbiji od 309.741 korisnika porodičnih penzija, trećina prima do 14.338 dinara, a njima bi sledovalo uvećanje od 1.147 dinara.


AnimaPlus Blog: Erik Erikson; pojam, nastanak, razvoj i značenje identiteta\nErik Erikson; pojam, nastanak, razvoj i značenje identiteta\nErik Homburger Erikson (Frankfurt, 15.06.1902.- Harvič, 12.05.1994.) – američko – danski psihoanalitičar.\n”Život nema smisla bez drugih oko nas. Trebamo jedni druge, i što pre to shvatimo, biće nam bolje.”\nOca, koji je rano napustio porodicu nije zapamtio, a dobro je prihvatio očuha, nemačkog pedijatra, čije ime je, kao srednje očevo ime, dodao svom imenu i prezimenu. Zapravo, prezime Erikson je, odlazeći SAD, sam skovao, dodajući svom ličnom imenu (Erik) sufiks son (=sin), te kovanica na danskom znači „Erikov sin“. Tako je na simboličan način stekao, tačnije, sam sebi izgradio novi lični identitet.\nStudirao je umetnost i bio je nastavnik u školi koja je radila po metodi Montesori, koja naglašava razvoj dečje inicijative i stvaralaštva kroz igru i rad. Kao umetnik bio je specijalista za portretisanje dece.\nPsihoanalitičku obuku, koju je imao kod Ane Frojd i na Bečkom institutu za psihoanalizu, završio je 1933. Iste godine odlazi u SAD, gde u Bostonu radi kao dečji psihoanalitičar. Kasnije se sve više interesuje za psihologiju adolescencije.\nKrajem tridesetih godina dvadesetog veka terenskim metodom ispituje Sijukse u njihovom rezervatu u Južnoj Dakoti, a posmatrao je i Jurok Indijance u Severnoj Kaliforniji. Svoje prvo profesorsko mesto na Kalifornijskom univerzitetu napušta u znak protesta protiv zakletve na lojalnost koja se tada tražila. Od 1960. predaje na Harvardu tečaj o životnom ciklusu.\nPo mišljenju mnogih Erikson je svojim idejama udahnuo nov život u psihoanalitičku teoriju. Istina, neki misle i da to što on radi nije više psihoanaliza, ali sam Erikson sebe smatra psihoanalitičarem, Frojdovim učenikom.\nErikson se od Frojda razlikuje u sledećim stavovima i gledištima:\nManje naglašava nesvesno i id, a više ističe značaj svesti, razuma, kao i važnosti ega za ličnost i njen razvoj;\nRazvoj ličnosti je usmeravan ne samo odnosima u porodici, već i zbivanjima u široj socijalnoj, kulturnoj sredini, kao i istorijskim okolnostima. Razvoj ega nije toliko psihoseksualan, koliko psihosocijalan;\nRano detinjstvo, premda izuzetno važno, ne određuje fatalno čitav potonji razvoj. Razvoj ličnosti nije završen ni u petoj, ni u dvadeset petoj godini, već traje kroz čitav život do smrti. Da bismo valjano razumeli rani razvoj, neophodno je poznavati specifičnost odraslog doba (Frojd je tvrdio suprotno);\nPojedinac je po svojim ljudskim mogućnostima pre dobar nego rđav.\nPojam identiteta: nastanak i značenje\nU psihologiji ličnosti identitet označava doživljaj suštinske istovetnosti i kontinuiteta ja tokom dužeg vremena, bez obzira na njegove promene u različitim periodima i okolnostima.\nErikson smatra da je osećanje identiteta samo delimično svesno. Ovo osećanje je retko ekstremno svesno, kao recimo, u periodima nadolaženja krize identiteta kada preti opasnost rasplinjavanja (npr. kod mladih koji su izuzetno „zaokupljeni sobom“, svojim izgledom, mogućnostima i potrebama). Doživljaj identiteta je, dakle, u normalnim prilikama, nesvestan (mi retko svesno mislimo o vlastitom polnom, profesionalnom, ili ličnom identitetu), a ako počnemo da se pitamo ko smo, da li smo mladi, da li smo muškarci/žene, koje su nam osnovne vrednosti, težnje i sl., to je pouzdan znak konfuzije ili krize identiteta. U periodima konsolidacije identiteta, kada smo zadovoljni sobom, kada znamo šta hoćemo i kuda idemo, kada smo sigurni da nas cene ljudi koje uvažavamo, osećanje identiteta, negde u pozadini svesti, više je nesvesno ili polusvesno.\nKriza identiteta je, po mišljenju Eriksona, specifično psihičko stanje u jednom prekretnom periodu (pubertet, venčanje, penzionisanje i sl.) u kojem usled narušavanja osećanja kontinuiteta i istovetnosti ja nastaju teškoće u osećanja identiteta. Kriza identiteta otkrivena je prilikom rehabilitacije američkih ratnih veterana (promenjen doživljaj samog sebe, osećanje nesigurnosti, depersonalizacija itd.), kao i kod mladih delikvenata koji su imali probleme sa samoodređenjem.\nPreko proučavanja abnormalnih pojava došao je do otkrića normalne krize u razvoju identiteta, u stadijumu oformljenja identiteta. Ova razvojna kriza se odnosi na prolazne, mada ozbiljne teškoće u oblikovanju stabilnog identiteta mladića ili devojke, odnosno na zbrku uloga koja se tada javlja. Traganje za ličnim identiteom je neizvestan i težak put ispunjen sumnjama, lutanjem i eksperimentisanjem sa različitim ulogama.\nPatološke krize dovode do uzaludnog trošenja energije, do ireverzibilnih promena i do psihosocijalne izolacije. Normalne, razvojne krize vode višem stupnju psiho-socijalne integracije, reverzibilne su i otvaraju nove mogućnosti sazrevanja.\nPrema Eriku, proces sticanja identiteta odvija se kroz ceo život, prolaskom ličnosti kroz određene stadijume razvoja, koji su praćeni krizama identiteta. Iz svake od njih, ukoliko se uspešno prevlada, osoba izlazi sa povećanim osećanjem unutrašnjeg jedinstva i sa više smisla za rasuđivanje.\nRazvoj identiteta je prikazao kroz 8 stupnjeva psihosocijalnog razvoja ličnosti.\nOSNOVNO POVERENJE – elementarno i uglavnom nesvesno osećanje sigurnosti i vere u odrasle koje dete ima tokom prve godine života. Takvo odojče dobro spava, ima apetiti, zadovoljno je, nasmejano i ima dobar kontakt sa roditeljima. Ukoliko, sticajem nepovoljnih okolnosti, dete ne izgradi ovo osećanje, onda se kod njega razvije osećanje osnovnog nepoverenja, pesimizam i osećanje napuštenosti. A dete koje otpočinje svoj životni put lišeno nade, nesumnjivo ima loš životni početak.\nAUTONOMIJA (2-3. godina) – U ovom stadijumu, roditelji ohrabruju dete da razvije aktivno i autonomno ponašanje, ali ga i uče zabranama i ograničenjima. Kada dete uspe u samokontroli, roditelji ga nagrađuju pohvalama i razvijaju kod njega osećanje ponosa. Glavna vrlina je volja koja se manifestuje u odlučivanju, uzdržavanju i samokontroli. Neuspeh proizvodi nesigurnost, osećanje nesamostalnosti, bespomoćnosti, sumnje u sebe, stid.\nINICIJATIVA (4 – 6. godina) – Ovaj stadijum, doba igre, karakteriše porast detetovih moći nad okolinom, ali i porast odgovornosti. Ono može tada sve uspešnije da planira, ostvaruje ciljeve i da ovladava svojom sredinom. Neuspeh vodi osećanju krivice, grešnosti, malodušnosti.\nMARLJIVOST (6-11 godina) – U ovom stadijumu, glavna aktivnost je školsko učenje koje zamenjuje igre. Karakteristična vrlina u ovom stupnju je kompetentnost koja se ispoljava u sposobnosti korišćenja materijalnih i mentalnih oruđa, tehnika, tehnologija i veština u radu i učenju. Ako dete nije sposobno da rešave dobijene zadatke, javljaju se osećanja nekompetentnosti, obeshrabrenosti i inferiornosti.\nIDENTITET (12 – 20 godina) – Adolescent je u nezavidnom položaju, jer je ni ovde ni tamo, dete je sve manje, a nije ni odrastao čovek. Mladi su veoma zaokupljeni sobom i time kako ih drugi vide, kako ih ocenjuju, koliko ih vršnjaci prihvataju… Jako im je stalo do mišljenja referentne grupe, a istovremeno bi žarko želeli da budu nezavisni, izdvojeni, samodovoljni… Imaju potrebu za idolima, herojima kojima će se diviti. U periodu adolescencije mladić/devojka su često prisiljeni da donose sudbonosne odluke u pogledu izbora poziva, partneta, itd., a da intelektualno i emocionalno nisu dovoljno spremni da to odgovorno učine. Ovi i drugi važni konflikti obeležavaju formiranje ličnog identiteta i dovode do konfuzije identiteta, koja je praćena osećanjem zbunjenosti, usamljenosti, strepnje, potištenosti, praznine. Usled konfuzije identiteta, ponašanje mladih je veoma nepostojano, sa prelaskom iz jednog ekstrema u drugi. U posebno teškim, ekstremnim slučajevima, konfuzija identiteta dovodi do bežanja iz škole, alkoholizma, narkomanije, pa čak i delikventskog ponašanja.\nINTIMNOST (20-25 godina) – Mladi odrasli ljudi tragaju za uspostavljanjem trajnih i dubokih intimnih odnosa (ljubav, privrženost, odanost) sa drugima (osobama suprotnog pola, prijateljima, kolegama i sl.). Osnovna vrlina je ljubav, najviša ljudska vrednost, koja je rezultat povoljnog ishoda krize, a ispoljava se u brizi, poštovanju i odgovornosti za voljeno biće. Ako dođe do neuspeha u uspostavljanju intimnosti, javlja se osećanje usamljenosti, praznine ili dolazi do narcističke zaokupljenosti sobom.\nPLODNOST (25 – 65 god) – Ovaj stadijum karakteriše bavljenje raznovrsnim oblicima stvaralaštva, stvaranje potomstva, ideja, stvari, duhovnih proizvoda. Glavna aktivnost je podizanje i vaspitanje dece i mladih. Bez ove aktivnosti nema kontinuiteta i napredovanja društva i kulture.\nINTEGRITET (od 65. godine do smrti) – Ovaj stadijum je svođenje životnog bilansa i vreme preocenjivanja celokupnog vlastitog života koji dolazi posle sticanja poverenja, nezavisnosti, inicijative, marljivosti, vlastitog identiteta, dostizanja intimnosti i stvaralaštva. Ukoliko je pojedinac u svom životu otkrio smisao i red, on tada postiže osećaj celovitosti, unutrašnje jedinstvo ličnosti. Ako pojedinci ne dostignu integritet, mudrost i ne otkriju smisao, onda im preti osećanje promašenosti, životnog neuspeha, beznađa, straha, depresije.\nDete i društvo (1950, 1963); Mladi čovek Luter (1958); Uvid i odgovornost (1964); Omladina, kriza, identifikacija (1968); Gandijeva istina (1969); Dimenzije novog identiteta (1974); Životna istorija i istorijski trenutak (1975); Identitet i životni ciklus (1959, 1980); Završeni životni ciklus (1982).\nAutor: Anđela Kostić, strukovna medicinska sestra\nLiteratura: Identitet i životni ciklus; Erik Erikson\nPosted by Anima Plus Niš at 1:10 AM\nŽivot i rad Hajnca Hartmana, osnivača ego psihologije\nErik Erikson; pojam, nastanak, razvoj i značenje i...


IZVRŠEN HAKERSKI NAPAD NA RUSKI INSTITUT u kojem je napravljena VAKCINA PROTIV KORONE! - Informer\nPre nekoliko meseci došlo je do hakerskih napada na Centar „Gamaleja“, dok je bio u toku razvoj vakcine protiv kovida 19, izjavio je direktor Centra Aleksandar Gincburg\n„Zaista su na računare naših programera izvršeni pokušaji hakovanja“, rekao je Gincbur u filmu "Opasan virus. Vakcine", na televiziji Rusija 1“ Prema njegovim rečima, on ne zna sa čim su tačno bili povezani ti napadi.\nKOMŠIJE ZAINTERESOVANE! I oni žele RUSKU VAKCINU PROTIV KORONE!\nŠUŠKA SE DA JE PUTIN PRIMIO VAKCINU, oglasio se Peskov, evo o čemu se radi!\nRUSKA VAKCINA PUŠTENA U PROMET, za decu se pravi blaža i izazivaće manje reakcija!\nInformer | Utorak, 22. 09. 2020.\nInformer/Blic | Nedelja, 20. 09. 2020.\nHakeri napad vakcina Hakerski napad vakcina protiv korone ruska vakcina Institut Gamalej ruska vakcina protiv korone


Za goste hotela u Prolom Banji više puta nedeljno se organizuju izleti u pratnji banjskog vodiča do lokaliteta u njenoj bližoj i daljoj okolini:\nLokalitet Đavolja Varoš je udaljen 27 km od Prolom Banje. Pod zaštitom je države kao Spomenik prirode I kategorije i istovremeno je jedini predstavnik Srbije u izboru za "7 svetskih čuda prirode".\nCrkva Preobraženja Gospodnjeg u Prolom Banji:\nCrkva Preobraženja Gospodnjeg se nalazi se na vidikovcu preko puta hotela Radan. Do nje se stiže preko atraktivnog pešačkog mosta. Izgrađena je 2013. godine, uz blagoslov Patrijarha Srpske pravoslavne crkve Irineja. Sa ovog vidikovca se pruža veličanstven pogled na celu banju. Ispod crkve se stepenicama stiže do Etno krčme, a dalje pešačkom stazom do crkve Lazarice.\nCrkva Lazarica je udaljena 2,4 km od hotela. Obnovljena je 1890. godine i jedina je crkva brvnara u Topličkom kraju. Po narodnom predanju, kod ove crkve se pričestio deo vojske kneza Lazara uoči Kosovske bitke. U porti crkve postoji 6 stabala uvijenih šljiva, koje predstavljaju poseban raritet.\nPunionica Prolom vode:\nIzlet do punionice Prolom vode podrazumeva šetnju stazom zdravlja i omogućava gostima da se upoznaju sa načinom flaširanja vode i dožive celokupan proces, kako Prolom voda sa 220 m dubine u svom nepromenjenom sastavu potpuno prirodno sa ovog mesta odlazi do svojih potrošača. Pored punionice vode obilazi se i kamena crkva posvećena Sv. Petki, zaštitnici lekovitih izvora, žena i dece. Crkva je podignuta u 13. veku a obnovljena je iste godine kada je podignuta i punionica vode.\nLukovska Banja je udaljena 58 km od Prolom Banje. Predstavlja najvišu banju u Srbiji (681mnv.) i poznata je po velikom broju izvora mineralne vode različitog sastava i temperature. Hotelska služba rekreacije u Prolom Banji organizuje celodnevne izlete do Lukovske Banje sa ručkom u hotelima Kopaonik i Jelak.\nU Kuršumliji, udaljenoj 22 km od Prolom Banje, nalaze se prve zadužbine Stefana Nemanje iz 12. veka: Crkva Sv. Nikole i Crkva Sv. Bogorodice. Izlet se organizuje u pratnji banjskog vodiča, uz obilazak ranovizantijske bazilike i upoznavanje sa znamenitostima grada.\nNeolitsko nalazište Pločnik je udaljeno 28 km od Prolom Banje. Naselje staro 7500 godina predstavlja bogato nalazište artefakata iz neolitskog doba, kada su na ovom lokalitetu postojale prve topionice bakra na svetu. Na lokalitetu se može videti rekonstruisano seosko naselje iz tog perioda. U blizini nalazišta se nalaze i ostaci Rimskih termi.


On redovno prati akutelnog prvaka Nemačke, ali i reprezentaciju i izdvojio je četiri faktora koja su obeležila ovaj derbi.\n- Dovoljno je samo pogledati fanatično Kovačevo ponašanje uz aut liniju, bivši hrvatski trener ne prestaje da grmi i prenosi svoju energiju na događanja na terenu. Igrači su pozitivno reagovali na sugestivne Kovačeve poruke i uputstva koja im je slao tokom utakmice, a to je bio presudan faktor u sjajnoj pobedi. Presudila je veća želja za pobedom. Bavarci su pokazali ogromnu volju i motivaciju od samog početka - rekao je Munger.\nOsim Kovača izdvojio je i tri fudbalera za koje smatra da su bili najzaslužniji za veliku pobedu Bajerna.\n- Prvi je Tomas Miler. Ne samo da je njegovo kretanje u ofanzivnoj liniji otvaralo prostor ostalim saigračima, nego je i pametnim dodavanjima stvarao stalnu pretnju gostujućoj odbarni. Drugi, David Alaba. Austrijanac je nadoknadio loš start u prvenstvu te se pokazao kao jedan od nosilaca ekipe u nastavku Bundeslige. Njegova kretanja, sposobnost čitanja igre i neumorna trka čine razliku u većini utakmica. On je jedan od najtalentovanijih Bajernovih igrača. A treći je - Tijago Alkantara. Ovaj vezista može biti frustrirajuće nekonzistentan, ali je protiv Borusije odigrao u velikom stilu. Precizno izvođenje kornera, sjajna kontrola igre u veznom redu i konstantna opasnost po gol gostujuće ekipe dala su krila Kovačevim igračima - zaključio je ovaj komentator.\nKao treći razlog pobede naveo je sitne Borusijine greške koje je Bajern, za razliku od drugih bundesligaških ekipa, kaznio. Kao četvrtu zanimljivost izdvojio je gostujućeg golmana Romana Burkija koji je primio pet golova, ali i spasio još toliko.\nSRPSKI ZID IZ BREMENA Verder ISKROJIO izgled Bundeslige! Veljković: Doneo sam BAJERNU TITULU!


CIN: Imovina političara Nebojša Radmanović\nIme oca: Drago\nIme majke: Borka\nDatum rođenja: 5. Feb. 1949.\nImena djece: Ana i Borjana\nNebojša Radmanović je rođen 1949. godine u Gračanici. Osnovnu školu je završio u Banjaluci 1963. godine, a gimnaziju 1967. Diplomirao je historiju na beogradskom Filozofskom fakultetu 1974. godine. Oženjen je s Dijanom sa kojom ima kćerke Anu i Borjanu. Od 2000. godine je bio predsjednik Demokratske socijalističke partije (DSP), a nakon što se ta stranka 2002. spojila sa Strankom nezavisnih socijaldemokrata Milorada ...\nod 2002. do 2015.\nSNSD Izvršni odbor\nIzvor: Nebojša Radmanović\nod 2002. do -\n*Član je Stranke nezavisnih socijaldemokrata od 2002. godine kada se Demokratska socijalistička partija spojila sa Strankom nezavisnih socijaldemokrata čime je nastao sa Savez nezavisnih socijaldemokrata.\nDemokratska socijalistička partija RS\n1968. - 1974.\nOsnovna škola u Banja Luci\n1955. - 1963.\nParlamentarna skupština BiH, Dom naroda 2014. - Delegat 4.832,63 KM* 710,69 KM**\nIzvor: Parlamentarna skupština BiH / CCI\n*Iznos mjesečne plate u periodu\n*Iznos mjesečne plate u periodu od januara do juna 2016. godine (CCI)\n**Iznos mjesečnog paušala u periodu od januara do juna 2016. godine (CCI)\nPredsjedništvo BiH 2010. 2014. Član\nVlada RS / Ministarstvo uprave i lokalne samouprave 2006. 2006. Ministar Revizori su skrenuli pažnju na potrebu da se dopune postojeća\nIzvor: Nebojša Radmanović / Revizorski izvještaj\nRevizori su skrenuli pažnju na potrebu da se dopune postojeća pravila o dodjeli novčanih sredstava nerazvijenim i izrazito nerazvijenim opštinama i to u dijelu koji definiše tačno određene namjene za koje se ta sredstva mogu koristiti.\nPredsjedništvo BiH 2006. 2010. Član 6.564 KM*\nIzvor: Nebojša Radmanović / Imovinski karton iz 2010. godine\n*Prosječna mjesečna plata tokom 2009. godine.\nArhiv RS 2002 2006. Arhivist 1.478 KM* 300 KM**\nIzvor: Nebojša Radmanović / Imovinski karton iz 2006. godine\n*Prosječna mjesečna plata u periodu od januara do augusta 2006. godine.\n*Prosječni mjesečni iznos naknade u periodu od januara do augusta 2006. godine.\nNarodna skupština RS 2000. 2002. Poslanik 2.208 KM*\nIzvor: Nebojša Radmanović / Imovinski karton iz 2002. godine\nSkupština Opštine Banjaluka / Izvršni odbor 1998. 2000. Predsjednik\nArhiv RS 1991. 1998. Direktor\nNarodno pozorište u Banjaluci 1987. 1991. Direktor\nGlas iz Banjaluke 1984. 1986. Direktor / Glavni i odgovorni urednik\nSIZ za kulturu 1982. 1984. Sekretar\nArhiv Bosanske Krajine 1978. 1982. Direktor\nArhiv Bosanske Krajine 1974. 1978. Arhivist\nRevizorski izvještaj MULS RS za 2006. godinu\nPlate - Predsjedništvo BiH\nSupruga Dijana Stan 34 m2 1/1 100.000 KM* Herceg Novi Herceg Novi Crna Gora\nIzvor: Lista nepokretnosti / Imovinski karton iz 2010. godine\n*Vrijednost je procijenjena 2010. godine.\nLično Zemljište 320 m2 1/1 Čelinac Čelinac BiH\nLično Stan 115 m2 1/1 250.000 KM* Banja Luka BiH\nIzvor: Izvod iz knjige uloženih ugovora (2009.) / Imovinski karton\nIzvor: Izvod iz knjige uloženih ugovora (2009.) / Imovinski karton iz 2010. godine\nSupruga Dijana Zemljište 334 m2 1/1 Banja Luka BiH Izvor: List nepokretnosti (2009.)\nSupruga Dijana Kuća sa dvorištem 453 m2 1/1 100.000 KM* Banja Luka BiH\nIzvor: List nepokretnosti (2009.) / Imovinski karton iz 2010. godine\nLično Kuća sa dvorištem 419 m2 6/12 Banja Luka BiH Mira Vučen Izvor: List nepokretnosti (2009.)\nLično Garaža 17 m2 1/1 20.000 KM* Banja Luka BiH\n*Radmanović je u imovinskom kartonu napisao da je riječ o dvije garaže ukupne vrijednosti 20.000 KM.\nLično Umjetnine Izvor: Imovinski karton iz 2010. godine\nLično Vikendica 50.000 KM BiH Izvor: Imovinski karton iz 2010. godine\nList nepokretnosti (34 m2)\nPosjedovni list (320 m2)\nIzvadak iz knjige uloženih ugovora (115 m2)\nList nepokretnosti (334 m2)\nList nepokretnosti (453 m2)\nList nepokretnosti (419 m2)\nList nepokretnosti (17 m2)\nLično* Nezavisni univerzitet za političke i društvene nauke Osnivač Ustanova za razvoj nauke, visokog obrazovanja i umjetnosti Banja Luka\nIzvor: Odluka o organizovanju / Aneksi ugovora / Izvadak iz\nIzvor: Odluka o organizovanju / Aneksi ugovora / Izvadak iz sudskog registra\n*Univerzitet je osnovan 2005. godine, a Radmanović je prodao svoj osnivački ulog i istupio iz vlasništva ustanove u junu 2007. godine\nUgovori, odluke i izvodi\nLično 18.900 KM Izvor: Imovinski karton iz 2010. godine


Mensa - testiranje u Nišu | Uz Kafu\nMensa Srbije organizuje testiranje-proveru potencijala.\nTestiranje će biti održano u nedelju 25.03.2012. od 13h u prostorijama Regionalnog centra za profesionalni razvoj zaposlenih u obrazovanju, ul. Pariske komune bb u Nišu.\nTestiranju mogu pristupiti osobe starije od 17 godina koje u prethodnih godinu dana nisu izlazile na test ili se nisu testirale više od 2 puta na testiranjima koje je organizovala Mensa.\nCena je 700 dinara za đake, studente, penzionere i nezaposlene uz dokaz da pripadaju povlašćenoj kategoriji (đačka knjižica, indeks, penzioni ček ili potvrda o nezaposlenosti) a 1000 dinara za zaposlene. Dobrovoljni davaoci krvi, koji su dali krv u poslednjih 6 meseci, mogu ostvariti pravo na besplatno testiranje uz potvrdu Zavoda za transfuziju. Svi kandidati moraju sa sobom poneti neki identifikacioni dokument sa slikom (lična karta, pasoš, đačka knjižica ili indeks)\nPrijava kandidata na dan testiranja od 12:30 u holu Regionalnog centra.\nDođi i pridruži nam se 🙂


EKSKLUZIVA: Pogledajte moćni LAMBORGINI GT3, najskuplji auto i apsolutnu zvezdu BG SAJMA AUTOMOBILA! (FOTO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n22.03.2018. • 10:03 Srbija Danas\nEKSKLUZIVA: Pogledajte moćni LAMBORGINI GT3, najskuplji auto i apsolutnu zvezdu BG SAJMA AUTOMOBILA! (FOTO)\nLjubitelji automobila i motocikala od danas će na Beogradskom sajmu biti u prilici da posete sajam automobila pod nazivom "BG Car Show 06", kao i dvanaesti "Međunarodni sajam motocikala Motopassion", a moći će da vide i savršenog Lamborginijevog "hurakana GT 3".\nReč je o najskupljem Lamborginiju na ovom sajmu, a portal "Srbija Danas" pruža vam priliku za zavirite u ovaj moćni automobil i pre nego što je sajam uopšte i počeo.\nMoćni LAMBORGINI je zvezda BG sajma: Evo šta o njemu kaže Miloš Pavlović koji ga vozi na TRKAMA (VIDEO)\nInače, ovaj prelepi trkački automobil vozi naš proslavljeni automobilista Miloš Pavlović.\n- To je auto sa kojim se takmičim još od 2015. godine i sa kojim ću se trkati i tokom 2018. godine. Ne znam da li je ovo prvi put da je došao "lamborgini" u Beograd, ali znam sigurno da je prvi trkački "lamborgini" ovde. Verujem da će biti zvezda sajma - rekao nam je Pavlović.\nPavlović je rođen 1982. godine i trenutno se takmiči u FIA GT1 Svetskom šampionatu. Karijeru je počeo kao devetogodišnjak, i bio je prvak Jugoslavije u kartingu 1991. godine. Jedini je Srbin sa "super licencom" za takmičenje u "Formuli 1".\nNjegov "lamborgini" dostiže brzinu od 100 kilometara za neverovatnih 2, 6 sekundi, ima obrtni momenat od 600 nm na 5.800 obrta i atmosferski motor od 5,2 litra.\nUživajte u ekskluzivnoj galeriji slika, jer će "hurakan GT3" biti svečano otkriven tek u 15 časova danas, kada je zakazana i njegova promocija:\nTeslin električni kamion ima ODLIČNO UBRZANJE: Dokaz su ovi snimci! Semi vlada putevima Amerike! (VIDEO)\nTagovi: Lamborghini, Lamborgini, beogradski sajam automobila, beogradski sajam automobila 2018, BG Car Show, BG Car Show 06, Miloš Pavlović, Lamborghini Huracane GT3, Lamborgini hurakan GT3\nMaduro pozvao vojsku da bude spremna da odbije agresiju SAD Svet\nAmeri ZABRINUTI, Turke BAŠ BRIGA! Nastavlja se nabavka S-400, Erdogan NE PRISTAJE na UCENE Naoružanje


KAO MINISTAR PROSVJETE\n240 pregleda\t110 komentar(a)\nSlavoljub Stijepović, Ulica Radosava Burića, Foto: Luka Zeković\n14.01.2017. 19:19h Ažurirano: 14.01.2017. 19:19h\nNova srpska demokratija optužila je gradonačelnika Podgorice Slavoljuba Stijepovića da je, kao ministar prosvjete, tokom 2014. godine, zloupotrijebio službeni položaj dijeleći državni novac na ime materijalne pomoći dobro situiranim pojedincima koji, kako tvrde, služe šefu režima.\nFunkcioner Nove Radoš Zečević saopštio je na konferenciji za medije da je Stijepović dodjeljivao državni novac, u iznosu od 300 do 1.000 eura, zaposlenima u državnom aparatu, dokumentujući to konkretnim rješenjima. Iz Nove kažu da na ovaj način izostaje pomoć onima kojima je zbog teškog materijalnog stanja zaista potrebna i poručuju da će narednih dana objaviti još primjera zloupotreba.\n"Taj čovjek (Stijepović) je zloupotrebljavao funkciju ministra i raspolagao sa novcem građana na štetetan i neodgovoran način, a očekujemo uskoro nova dokumenta koja će posvjedočiti da se slično ponaša i na mjestu gradonačelnika Podgorice. Slavoljiub Stijepović je klasičan primjer viskog funkcionera režima Mila Đukanovića koji je ogrezao u korupciji, nemoralu i zloupotrebi državnih resursa", kazao je Zečević.\nPrema njegovim riječima iz materijala koji je DF dobio od ljudi zaposlenih u državnom aparatu lako se može uočiti dubina posrtanja društva i spremnost na svaku vrstu izmišljotine i pomaganja takozvanih uglednih građana kako bi se iz državne kase "ukrao novac".\n"Široke ruke od narodnih para Stijepović pod formulacijom teška materijlna situacija nagrađuje veoma bogate i dobrosituirane pojedince koji su bogat bakšis u Ministarstvu prosvjete zaradili služeći potrebama šefa režima. Danas ću objaviti samo neke od teško materijalno ugroženih kojima je Stijepović uručio vrijedne donacije – Vladimir Kekovic, bivši šef UDBE, korisnik jedne od najviših penzija veoma bogati građanin Crne Gore i dokazani progonitelj opozicije 500 eura, Nikaola Fabris viceguverner CBCG, korisnik jedne od najvećih plata u zemlji, profesor na beogradskom Univerzitetu, a na javnoj sceni poznati zaštitnik Prve banke 500 eura".\n"Goran Sekulović dugogodišnji urednik Pobjede, pisac knjige "Premijer pobjedničkog duha" 300 eura, Bogić Rakočević, bivši urednik RTCG, direktor JU Nacionalna biblioteka Crne Gore 500 eura, Marijana Papić dugogodišnja direktorica OŠ Pavle Rovinski 1.000 eura, Vjera Vuković zna Stijepović zašto 500 eura", naveo je Zečević.\nDF će, kako je saopštio, narednih dana nastaviti sa prezentacijom sličnih rješenja i dokumenata koja uvjerljivo govore o tome "na kakvim koruptivnim elementima počiva vlast Mila Đukanovića".\nGoran SekulovićVladimir KekovićVjera VukovićMarijana PapićDemokratski frontBogić RakočevićNikola FabrisRadoš ZečevićMinistarstvo prosvjeteSlavoljub Stijepović


Biciklisti sa Novog Zelanda koji putuju u Lisabon danas su boravili u Zaječaru - Glas Zaječara\nHome Društvo Biciklisti sa Novog Zelanda koji putuju u Lisabon danas su boravili u...\nBiciklisti sa Novog Zelanda koji putuju u Lisabon danas su boravili u Zaječaru\nMeti Anderson i Pen Teng krenuli su put Lisbona iz Kine 18. marta 2018. godine. Danas su stigli u Zaječar, a njihova naredna stanica na putu ka Lisabonu biće Paraćin.\nNa svom putu ka Lisabonu danas su na kratko u Zaječaru boravili Meti Anderson i Pen Teng.\nPre nešto više od petnaest meseci oni su doneli odluku da zajedno iz Kine krenu put Lisabona, na svojim biciklima.\nFoto: Pedalling Continents\nPen Teng (31) rođen je u Kambodži, ali živi i radi na Novom Zelandu.\n„Na put smo krenuli iz Kine, iz jednog grada koji se nalazi blizu Pekinga. Putujemo ka Portugaliji, i naša poslednja stanica će biti Lisabon. Nasa sledeća stanica u Srbiji je Paraćin. Nakon Srbije nameravamo da preko Bosne, Hrvatske, Francuske i Španije stignemo do Portugalije. Na put smo posli 18. marta 2018. godine, a prema našem planu putovanja u Portugalu ćemo biti za oko četiri meseca.“ – rekao je Pen Teng za portal „Glas Zaječara“\nMeti Anderson (27) takođe živi i radi na Novom Zelandu.\n„Sa voznjom obično počinjemo oko 8 časova ujutru i vozimo do sumraka, nakon čega odmaramo. Do sada nismo odsedali u hotelu. Spavamo u šatorima, i od kako smo pošli na put, pre više od petnest meseci, nijednom nismo odseli u hotelu. Želimo da uživamo u prirodi.“ – kazao je Meti Anderson za „Glas Zaječara“\nPrethodni tekstDrugi susrеt Graničara Vojskе Jugoslavijе 17. avgusta u Zaječaru\nNaredni tekstUživajte u Suncem okupanoj suboti


14-09-2020 | 13:24 | Autor/Izvor: Naxi media-Šekspir festival PR\nOvogodišnji program organizovan je u smanjenom broju publike zbog poštovanja preporučenih preventivnih mera i fizičke distance, što ne narušava jedinstvenu poeziju i duhovnu bliskost koje prožimaju svaki Šekspir festival. Karte za ovo jedinstveno dramsko iskustvo su rasprodate, a predstave svako veče počinju u 19.30h . Sve informacije o Šekspir festivalu možete videti na oficijalnom sajtu festivala.\nTagovi: šekspir festival


Naslovnica Južni Sandžak Bijelo Polje U Banji Koviljači predstavljeni festivali iz Bijelog Polja\nBijelo Polje – Sinoć su u Banji Koviljači u sklopu projekta Mostovi prijateljstva predstavljeni međunarodni festivali iz Bijelog Polja Refesticon, Stihom govorim i Kraljevstvo bijelih rada. Organizatori i pisci su sa kolegama iz Drina radija čitali odlomke priča i kazivali stihove kolega iz regiona. Na ovoj promociji koja je održana na terasi vile Dalmacija predstavljene su festivalske zbirke, romani Blago Milonjića Slobodana Zorana Obradovica i Još možeš da poručiš kišu Blage Žuric kao i zbirku priča Šekija Musića.\nDirektor regionalnog loznickog Drina radija prof. Dobrivoje Marković se u ime domaćina i organizatora zahvalio kolegama iz Radija Bijelo Polje na programu koji su predstavili i najavio intenzivniju saradnju dva grada i ovih medija. “Ideja nam je da slušaocima predstavimo kulturu, tradiciju i istoriju naša dva prijateljska naroda i doprinesemo da se na taj nacin gradjani upoznaju sa znamenitim ličnostima i poznatim umjetnicima” istakao je Marković.\nDirektor Radija Bijelo Polje Dragić Rabrenović se zahvalio organizatorima i najavio početak uspješne saradnje. Knjizevnik i novinar Ljubomir Čilić koji je bio moderator večeri je posebno naglasio da je promotivna aktivnost bila izuzetno kvalitetna što dokazuje činjenica da su brojni građani pažljivo slušali prozu i poeziju vise od 90 minuta i sa oduševljenjem uzeli knjige koje su predstavljene.


Direktor KLS-a Leon Deleon je odluku o priznavanju ostvarenog rezultata obrazložio sledećim rečima:\nBili Beron posle greške u koracima postiže koš za titulu KK Crvena zvezda u četvrtom meču sa KK Partizan\n"U vezi sa žalbom KK Partizan da je pobednika rešio koš koji je Bili Beron postigao posle greške u koracima, od sportskog direktora KLS je dobijeno stručno mišljenje u kome se navodi: „Previd sudija-nedosuđeni koraci u poslednjoj sekundi 4. finalne utakmice uticao je na krajnji rezultat. Do tada, 39 minuta i 59 sekundi, suđenje je bilo veoma dobro.“ I pored evidentne greške sudija koja je imala presudan uticaj na krajnji rezultat, a imajući u vidu da se takmičenje u našoj ligi odvija prema Službenim pravilima igre FIBA, prema kojima propust koji su sudije napravile ne može biti razlog za poništenje utakmice (Odeljak C - Postupak protesta Službenih pravila igre FIBA posebno tačka C1) žalba KK Partizan se odbija i utakmica se registruje postignutim rezultatom".\nUz ovu odluku, saopštene su i sledeće kazne:\nKK Partizan se kažnjava novčanom kaznom u iznosu od 102.000 dinara, zbog toga štoje na teren bačen veliki broj sitnih tvrdih predmeta i dve petarde i što je u gledalištu zapaljena baklja (četvrti put)\nSa po 12.000 dinara kažnjeni su Novica Veličković (Partizan) i Mohmaed Faje (Crvena zvezda) zbog drugih tehničkih grešaka.\nZbog negativne ocene za suđenje (2.0) na četvrtoj finalnoj utakmici plej-ofa, arbitri Belošević, Obrknežević i Nikolić se po automatizmu kažnjavaju sa po tri utakmice u tempu delegiranja. Kazna se prenosi u sledeću sezonu.\nANA BEKUTA SA SINOM I UNUCIMA U SUZAMA Neutešna na Mrkinoj komemoraciji, najbliži je teše


Gajenje sa autocvetajućim semenom - Dolce Vita Balkan\nHome » Uzgoj » Gajenje sa autocvetajućim semenom\nDVB Admin Kolovoz 6, 2019 Gajenje sa autocvetajućim semenom2019-08-06T07:27:26+00:00 Uzgoj No Comment\nKada odlučite da počnete sa gajenjem kanabisa, možda ćete gledati online kataloge semenja. Videćete kompanije koje nude sojeve označene kao samocvetajući, ali šta to znači i zašto bi uzgajivač izabrao samocvetajuće vrste kanabisa?\nŠta je samocvetajući kanabis?\nKoncept samocvetajućih vrsta je jednostavan: vremenom, oni će automatski cvetati, umesto da čekaju na vremenski specifičan svetlosni ciklus. Drugim rečima, biljke počinju da cvetaju same od sebe posle relativno kratkog vegetativnog perioda od 2-4 nedelje.\nOvaj jedinstveni proces nastaje kada uzgajivači ukrštaju genetiku vrste Cannabis ruderalis, podvrste biljke kanabisa, poznate po autocvetajućim osobinama i niskom rastu.\nUkrštanje autocvetajućem ruderalisa sa vrstama indike i sative rezultira biljkom koja nije zavisna od fotoperioda da bi procvetala, već pre raste i cveta u svom ritmu.\nDOBRE I LOŠE STRANE UZGAJANJA AUTOCVETAJUĆEG SEMENA KANABISA\nBrojni su razlozi koje treba uzeti u obzir kod gajenja samocvetajućih vrsta, bilo da se gaje napolju ili unutra:\n-Kada se gaje napolju, autocvetajuće biljke će početi da dobijaju pupoljke bez obzira koliko sati sunca primaju; to znači da ne morate da brinete o sistemu za uskraćivanje ili dodavanje svetla, ukoliko pokušavate da dobijete višestruke prinose tokom sezone.\n-Kada se gaje unutra, samocvetajuće vrste omogućavaju veoma brz rast od početka do kraja, jer one generalno završe proces razvoja posle tri meseca.\n-Autocvetajuće biljke mogu da prime više od 12 sati sunca dnevno i stvore veće pupoljke za manje vremena, nego mnoge regularne biljke kanabisa.\n-Samocvetajuće biljke su male i neupadljive; savršene su za uzgajanje u boksevima ili napolju, gde ne želite da vaši susedi vide šta radite.\nIma, naravno, razloga zašto autocvetajuće biljke nisu popularne kao regularne biljke kanabisa, indika i sativa. Autocvetajuće vrste su male i nemaju veliki prinos. Drugi razlozi uključuju visoke račune za struju i nemogućnost da se prostor za uzgajanje maksimalno iskoristi.\nOd uvodjenja originalnih samocvetajućih vrsta u prošlim decenijama, postignuta su značajna poboljšanja njihove genetike. Prvo, potentnost (snaga) autocvetajućih vrsta se značajno povećala u odnosu na početnu. Takodje, sada ima na stotine tipova autocvetajućeg semena u prodaji, što omogućava biranje iz široke ponude. Zbog ovih poboljšanja, autocvetajuće semenje je vredno pokušaja, ako ste radoznali odgajivač koji želi da proba nešto novo.\nKAKO UZGAJATI AUTOCVETAJUĆE VRSTE KANABISA\nSamocvetajuće vrste zahtevaju izvesnu pripremu, jer će rasti brzo i početi da cvetaju, bez obzira da li ste vi na to spremni ili ne. Medjutim, pratite ove korake i vaš samocvetajući vrt će biti veoma uspešan.\n1. Treniranje vaše biljke\nUopšteno govoreći, vi želite da trenirate svoju biljku dok je u vegetativnom rastu. Za autocvetajuće biljke, ovaj period može trajati i samo dve nedelje, tako da je vreme limitirano.\nZa početak, razmotrite obradu vrha biljke (odsecanje, zasecanje) nakon što su se razvila tri čvora , da bi dobili što ujednačeniju krošnju. Drugi LST metod (metod sniženog stresa) uključuje skidanje viška listova sa strane na dole, da se dobije novi uspravan rast. Kada biljka jednom počne da cveta, ne treba joj dirati vrh. Odsecajte nepotrebne delove biljke (grančice) na uobičajeni način, ali ne duže od jedne nedelje tokom perioda cvetanja.\n2. Klimatske potrebe\nKada gajite samocvetajuće biljke, vi dozvoljavate biljci da cveta onda kada ona treba da bude u vegetativnom rastu. Pošto ne morate da pratite svetlosni fotoperiod (ciklus), mnogi započinju gajenje autocvetajuće biljke rano u sezoni (na primer, u martu) ili kasno u sezoni (na primer, u septembru). U ovo vreme godine važno je zapamtiti da je biljci i dalje neophodna topolota za rast, a tu je i velika količina padavina, zbog koje pupoljci mogu da istrunu. Da bi se izborili sa ovim problemima, razmislite o uzgajanju u plasteniku, da se obezbedi zaštita od elemenata.\n3. Ne preterujte sa ishranom\nAutocvetajuće vrste nemaju potrebu za obilnom ishranom, zahvaljujući maloj veličini i malom broju dana koje provode u vegetativnom ciklusu. Dohranjujte veoma lagano, razumevajući da one nemaju potrebu za toliko vegetativnih nutrienata rasta, kao što je azot. Takodje, zapamtite da će biljci ove hranljive materije najbolje koristiti ako su već spremne da ih biljka brzo iskoristi.\n4. Postupno berite\nSamocvetajuće biljke često nemaju dovoljno vremena da razviju krošnju, što znači da ćete čuvati pupoljke koji su niže na biljci. Zbog toga je odlična ideja da se biljke oberu po redu. Prvo oberite one veće, a onda dajte vremena nižim pupoljcima da dobiju gustinu, pre nego što budu sledeći obrani.\n5. Pripremite svoj sledeći zasad\nDa bi se dobio maksimum od samocvetajućeg semenja, dobra je ideja pripremiti sledeći zasad već tokom perioda branja. To znači, zasadite semenke pre nego što oberete svoje trenutne biljke, tako da imate kontinuiranu proizvodnju. Pošto su biljke samocvetajuće, na istom mestu možete imati biljke koje tek započinju svoj razvoj , kao i one koje ga završavaju, bez brige u vezi osvetljenja biljaka.\nKAKO PRONAĆI SAMOCVETAJUĆE SEME KANABISA\nAutocvetajuće seme kanabisa je najlakše pronaći preko banaka semenja i online banaka semenja (obratite pažnju, morate biti sigurni da ste pročitali i da razumete zakonske posledice kupovine semena online). Semenje se takodje može kupiti i kod lokalnih dispensera, mada, u zavisnosti od toga gde ste, semenje može biti teško naći u prodaji.\n« Gerlisko uzgajanje\nUticaj kanabisa na ćelije sperme »


Igrica za Sony Playstation 2 PS2 Slam Tennis: Igrice za Playstation 2: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nIgrica za Sony Playstation 2 PS2 Slam Tennis\nKarakteristike proizvoda: Igrica za Sony Playstation 2 PS2 Slam Tennis\nTip: sportska igra\nOpis proizvoda: Igrica za Sony Playstation 2 PS2 Slam Tennis\nSportska igrica za Sony Playstation 2 iz Namco Bandai studija - Slam Tennis! Uživaj u mečevima sa iskusnim protivnicima. Usavrši svoju igru i osvoji turnir!\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 40968\nSifra 40968, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 40968, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Jezičke dileme i jezične dvojbe | Mozaik | DW | 08.01.2014\nBosanci i danas bez problema čavrljaju sa Srbima i Hrvatima, mogu da čitaju komšijske knjige i razumeju njihove pesme. Uprkos tome, na Balkanu traje ogorčena borba za jezik, piše minhenski Zidojče cajtung.\nNa naslovnoj strani Zidojče cajtunga danas je osvanuo tekst o srpskohrvatskom, jeziku koji umire. Ne umire prirodno, kao latinski, ili jer nikada nije ni zaživeo kako treba, kao esperanto, nego umire zbog političkih igrica nacionalista u četiri bivše jugoslovenske republike. „Ljubitelji Balkana koje jednako vole svežu ribu u Hrvatskoj ili prase na ražnju u Srbiji, koji svrate u Sarajevo, pa završe odmor na plažama Crne Gore mogli bi da pomisle kako se u ovim zemljama i dalje govori jedan jezik – srpskohrvatski. To nije pogrešna misao – na prvi pogled. Bosanci i danas bez problema čavrljaju sa Srbima i Hrvatima, mogu da čitaju komšijske knjige i razumeju njihove pesme. Ono što je za Srbe reka, za Hrvate je rijeka“, ilustruje Zidojče minorne razlike u varijantama jezika.\nAli to je samo na prvi pogled. Jer, kako piše minhenski list, na Balkanu traje ogorčena borba za jezik. Navodi se primer rata protiv ćirilice u Vukovaru i podrška mnogih Hrvata za referendum protiv tog pisma. „Ako do referenduma dođe, teško da će rezultat biti povoljan za Srbe. Da li su Srbi i Hrvati sa iste ili suprotne strane jezika – to je uvek zavisilo od toga da li žele da naglase jedinstvo ili razlike. Kada su Srbi u 19. i 20. veku hteli da prekinu dominaciju sultana pa zatim i Austrougarske, definisali su zajedno sa Hrvatima zajednički jezik – srpskohrvatski. Kada su kasnije hteli da pravdaju srpski ekspanzionizam, i jezik se ponovo nazivao srpskim“, navodi se u tekstu.\nTo baš i nije zaseban jezik\n„U višenarodnoj državi Jugoslaviji 21 milion ljudi je govorilo srpskohrvatski odnosno hrvatskosrpski. Danas, političari više neće ni da da čuju za to. Oni stvaraju nove jezike“, piše nemačka novinska agencija DPA. Portali na nemačkom jeziku danas se bave i privrednom situacijom u Srbiji i izazovima koji se moraju prevladati da bi zemlja mogla da se uključi u Evropsku uniju...\nVarao se onaj ko je mislio da će put u EU otupeti sukobe, između ostalog i jezičke. List se osvrće na veštačke napore Hrvata da se što više ograniče od Srba svojim „novim“ jezikom. „Hleb se sada zove kruh, voz je vlak, januar i decembar su siječanj i prosinac, sekretarica je tajnica. Hiljadu, možda dve hiljade reči trenutno razdvajaju Srbe i Hrvate, pogotovo kada se radi o pravnim i administrativnim pojmovima.“\nAutor teksta navodi da Vukovar nije jedini primer kako narode razdvaja isti jezik. U Republici Srpskoj muslimani traže da njihova deca ne uče na srpskom nego na bosanskom jeziku. „To nije zaista zaseban jezik, radi se različitim verzijama jezika, literature, istorije, geografije i veronauke. Roditelji su povukli decu iz škola i protestovali – za sada uzaludno.“\nJoš se osvrće i na Crnu Goru koja je dovela svoj jezik, kako god ga zvali, u potpuno apsurdnu poziciju. „U ustavu ove patuljaste države je 2007. crnogorski proglašen za zvanični jezik iako dve trećine stanovnika tvrdi da govore srpskim. Crnogorski kao obavezan školski predmet je iznervirao mnoge građane, baš kao i nova crnogorska gramatika“, navodi Zidojče i dodaje – gde god se okreneš, jezičke nedoumice.\nKljučne reči zidojče, novine, štampa, srpskohrvatski, hrvatskosrpski, jezik, balkan, jugoslavija\nTrajni link https://p.dw.com/p/1Amxf\nKako štampa javlja, sve je u redu 20.10.2016\nJugoslovenski prostor je svojih pet minuta u najvećim svetskim medijima imao tokom ratova devedesetih. Danas se o regionu piše malo, a i to uglavnom površno. Čitaoci i gledaoci tako ostaju bez konteksta.\nNajstrašnija vrsta stranaca čija je strast Balkan jesu oni koji Balkanca bez razloga vole. Strašniji su i od onih koji Balkance bez razloga preziru ili mrze. Ti koji nas najviše vole, najmanje nas razumeju.


ČARAPE OD BAMBUSA ACTIVE THERAPY standard Spas za naše vene\nPočetna / Green Master / ČARAPE OD BAMBUSA ACTIVE THERAPY\nČARAPE OD BAMBUSA ACTIVE THERAPY\nKategorija: Green Master Oznake: ČARAPE OD BAMBUSA ACTIVE THERAPY, ČARAPE OD BAMBUSA ACTIVE THERAPY standard Spas za naše vene\nČARAPE OD BAMBUSA ACTIVE THERAPY standard – Spas za naše vene\nČARAPE OD BAMBUSA ACTIVE THERAPY standard su izrađene od 100% niti ekološkog Bambusa.\nKoristi se patentirana tehnologija pletenja, koja ne steže noge a poboljšavaju cirkulaciju. Posebnom metodom, između vlakana su utkane mikrokapsule Aloe vere, koji doprinose zdravom epidermu, i ima jako antibakterijsko i umirujuće dejstvo.\nBambusova vlakna imaju na hiljade malih mikro otvora, tako da efikasnoupijaju vlagu, a zadržavaju telesnu temperaturu, dok koža diše.\nČARAPE OD BAMBUSA ACTIVE THERAPY standard su meke i nežne, imaju antigljivično dejstvo, tako da nema šanse da se stvaraju neprijatni mirisi. ČARAPE OD BAMBUSA ACTIVE THERAPY standard su antialergijske i izuzetne za umorne noge i proširene vene.\nBudite prvi koji će napisati recenziju “ČARAPE OD BAMBUSA ACTIVE THERAPY” Odustani od odgovora\nDr.Nature Turmalinski pojas za koleno\nдин.2,300.00 Dodaj u korpu\nDr.Nature Reishi +-60 kapsula\nдин.3,000.00 Dodaj u korpu\nDr.Nature Turmalinska maska za oči\nдин.1,530.00 Dodaj u korpu\nDr.Nature Turmalinski set za telo Dr.Nature Shiitake + 60 kapsula\nYou're viewing: ČARAPE OD BAMBUSA ACTIVE THERAPY дин.300.00