Šta redosled rođenja otkriva o nama: kakva sreća prati najstariju, srednju ili najmlađu decu u porodici | Buđenje duše | Srećan život\nŠta redosled rođenja otkriva o nama: kakva sreća prati najstariju, srednju ili najmlađu decu u porodici 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nŠta redosled rođenja otkriva o nama: kakva sreća prati najstariju, srednju ili najmlađu decu u porodici\n20.03.2017. / 11:35\nDa li je istina da su najmlađa deca razmažena, a starija inteligentnija?Pročitajte šta psiholozi kažu za vaš redosled rođenja...\nGodinama unazad vodi se polemika o tome da li redosled rođenja nešto znači. Jesu li najstarija deca najpametnija, najmlađa najzabavnija, a jedinci razmaženi? Ovo je jedna od onih tema o kojoj skoro svako ima svoje mišljenje, a ni stručnjaci nikako da se dogovore da li redosled rođenja nešto znači.\nBusiness Insider je nedavno otkrio nekoliko zanimljivih naučnih zapažanja vezanih za redosled rođenja. Ako ne verujete u to da ima veze da li ste prvorođeno ili najmlađe dete, onda se samo zabavite čitajući ove rezultate.\nAko ste najmlađe dete verovatno ste sami sebi gazda. Odnosno, imate svoj posao. Jedna grupa psihologa utvrdila je da se u poslednjem rođenom detetu najviše razvija buntovnički duh i najviše su skloni preuzimanju rizika kao što je pokretanje sopstvenog posla. I verovatno imate zanimljivije hobije i više avanturističkog duha od ostatka porodice.\nAko ste srednje dete verovatno stalno pomažete drugima. Veliki ste altruista i stavljate druge ispred sebe. I veoma ste društveni, kažu psiholozi.\nHoroskop po satu rođenja: šta sat rođenja govori o vašoj ljubavi i poslu...\nAko ste najstarije ili jedino dete imate najviše šanse da uspete na konvencionalan način. Uglavnom imate liderske sposobnosti na poslu i imate tendenciju da budete konformisti, dakle usklađeni sa onim što većina voli, misli, želi. Takođe, možda ste i akademski orijantisani.\nJoš jedan zanimljiv zaključak je prilikom ovog istraživanja iznet, najmlađa deca najčešće stupaju u prijateljske odnose sa drugom najmlađom decom, srednja sa drugom srednja a najstarija ili jedina deca sa drugima istim kao što su oni. Znači, svaka ptica svome jatu!\nPorodica Roditelji Mlađe dete Starije dete Srednje dete Braća Sestre


Odredbama čl. 27. do 33. Zakona o energetici ("Sl. glasnik RS", br. 57/2011, 80/2011 - ispr. i 93/2012 - dalje: Zakon) regulisani su nadležnost, svrha i postupak izdavanja energetskih dozvola, vrsta pravnog akta kojim se izdaje energetska dozvola, uslovi koji moraju biti ispunjeni za izdavanje energetskih dozvola, kao i sadržaj zahteva za izdavanje energetskih dozvola.\nPo osnovu navedenih zakonskih odredbi postupa se i po zahtevima za izdavanje energetskih dozvola za izgradnju elektrana snage 1 MW i više, koje kao energent koriste jedan od obnovljivih izvora energije. Obnovljivi izvori energije su: vodotokovi, biomasa, vetar, sunce, biogas, deponijski gas, gas iz pogona za preradu kanalizacionih voda i izvori geotermalne energije.\n2. Odredbom člana 34. Zakona regulisano je pitanje Saglasnosti koja se pribavlja pre odobrenja za gradnju energetskih objekata za proizvodnju električne energije snage do 1 MW koji kao primarni energetski resurs koriste vodu i za koje se ne izdaje energetska dozvola. Kao jedini kriterijum koji Ministarstvo ceni pri izdavanju saglasnosti propisan je u stavu 1. ovog člana - da li se izgradnjom energetskog objekta obezbeđuje racionalno iskorišćenje vodnog potencijala. Iz tog razloga je bilo neophodno do kraja pooštriti uslove za dobijanje Saglasnosti, dati joj snagu upravnog akta, što drugim rečima znači obezbediti upravnosudsku zaštitu stranaka.\nOvo postaje jasnije, ako se ima u vidu da najmanje 80% lokacija za izgradnju hidroelektrana u Republici Srbiji, čine upravo hidroelektrane sa snagom do 1 MW.\nDok su bliži uslovi za izdavanje energetske dozvole, sadržina zahteva i način izdavanja energetskih dozvola regulisani važećim Pravilnikom koji je donelo Ministarstvo za infrastrukturu i energetiku ("Sl. glasnik RS", br. 23/2006, 113/2008 i 50/2011), uslovi za izdavanje Saglasnosti, na osnovu člana 31. stav 3. Zakona, još uvek nisu bliže propisani.\nPraktična posledica ovakvog pravnog vakuma je da Saglasnost nema status upravnog akta, što proizvodi negativne konsekvence, kao direktnu posledicu takve situacije.\n3. U postupku primene Zakona uočeni su ozbiljni nedostaci u pravnoj regulativi kada su u pitanju energetske dozvole, a u još većoj meri Saglasnosti.\nAnalizom čl. 27 do 33. Zakona i odredaba važećeg Pravilnika koji se odnose na postupak izdavanja energetskih dozvola, pored određenih pravnih nepreciznosti, nedovoljno definisanih i blagih uslova za njihovo izdavanje, pre svega u domenu finansijskih garancija, kao poseban problem uočeno je da ne postoje odredbe kojima se nadležni organ za izdavanje dozvola ovlašćuje da izdatu dozvolu oduzme, odnosno ne produži u slučajevima propisanim Zakonom.\nPredložene izmene Zakona, u ovom delu, u potpunosti bi trebalo da otklone uočeni nedostatak.\n4. Analizom pomenutog člana 34. kojim je uređeno pitanje izdavanja Saglasnosti za izgradnju energetskih objekata snage do 1 MW koji kao primarni energetski resurs koriste vodu, uočeni su još veći problemi sa ozbiljnim posledicama upravo po energetski bilans, zatim učešće električne energije proizvedene iz obnovljivih izvora energije u krajnjoj potrošnji, koji se bez promene pravne prirode akta o Saglasnosti, na osnovu predloženih izmena Zakona, ne bi mogli otkloniti.\nUočeni problemi u pravnom regulisanju režima Saglasnosti ogledaju se pre svega u:\nSaglasnost se izdaje bez ograničenja roka važenja;\nSaglasnost je, za razliku od energetske dozvole prenosiva, zašta ne postoji racionalno objašnjenje;\nImalac saglasnosti prema postojećoj regulativi nema nikakvih obaveza u pogledu rokova pribavljanja potrebnih dozvola za započinjanje izgradnje energetskog objekta za koji je dozvola izdata, niti obaveza obaveštavanja nadležnog organa koji je izdao Saglasnost ni o kakvim činjenicama od značaja za realizaciju cilja radi kojeg je Saglasnost izdata;\nSaglasnost nema snagu upravnog akta, pa je takoreći izuzeta iz pravnog režima i odgovarajućih upravnih i upravnosudskih postupaka u kojima se rešavaju prava i obaveze stranaka;\nSaglasnost se ne može povući - oduzeti bez obzira šta se dešava u pogledu izgradnje objekta.\n5. Predloženim izmenama i dopunama Zakona o izdavanju energetskih dozvola i saglasnosti o oduzimanju dozvola i saglasnosti, njihovom produženju, odnosno neproduženju odlučuje ministar rešenjem. Saglasnosti su izjednačene sa energetskim dozvolama u pogledu pravne prirode akta.\nNa taj način, uz primenu odgovarajućih odredaba Zakona o opštem upravnom postupku ("Sl. list SRJ", br. 33/97 i 31/2001 i "Sl. glasnik RS", br. 30/2010), zadovoljeni su materijalni i formalno-pravni uslovi za postupanje po zahtevima fizičkih i pravnih lica za izdavanje energetskih dozvola odnosno saglasnosti.\nUočeni nedostatak, koji se tiče roka važenja energetske dozvole, a posebno Saglasnosti koja po važećim propisima je vremenski neograničena, u kome imalac energetske dozvole, odnosno Saglasnosti nema po postojećim propisima nikakvu obavezu preduzimanja pravnih i faktičkih radnji u cilju izgradnje energetskih objekata, obaveštavanja, otklonjen je predloženim izmenama i dopunama Zakona (član 34a Predloga zakona).\n6. Predloženim izmenama Zakona rok važenja Saglasnosti izjednačen je sa rokom važenja izdate energetske dozvole i iznosi tri godine od dana izdavanja, s tim što se na zahtev imaoca energetske dozvole, odnosno Saglasnosti taj rok može produžiti za još najviše jednu godinu. Takođe propisane su obaveze imaoca energetske dozvole, odnosno Saglasnosti kao i rokovi za njihovo ispunjenje, sa posledicom oduzimanja istih.\n7. U periodu od 31. decembra 2010. godine do sada Ministarstvo je izdalo 36 energetskih dozvola za izgradnju hidroelektrana snage 1 MW i više,(član 27. Zakona), kao i jedan veći broj saglasnosti za izgradnju hidroelektrana snage do 1 MW (član 34. Zakona). Budući da nije bio propisan rok važenja, ove saglasnosti su važeće. Za energetske objekte snage 1 MW i više koji kao energente koriste i druge obnovljive izvore energije, van vodotokova, u istom periodu izdato je šest energetskih dozvola. Međutim, u praksi efekti izdatih energetskih dozvola za izgradnju elektrana osetno su manji u odnosu na očekivanja da će se njihovim izdavanjem doprineti izgradnji energetskih objekata i povećati proizvodnja električne energije u Republici Srbiji. Efekat je posebno manji u odnosu na učešće obnovljivih izvora energije, kao energenata čiju proporcionalnost, odnosno veličinu učešća u finalnoj potrošnji zahteva Direktiva 2009/28/ES Evropskog parlamenta i Saveta od 23. aprila 2009. godine o promociji upotrebe energije iz obnovljivih izvora energije, te da, prema odluci Ministarskog saveta Energetske zajednice D/2012/04/MC-EnC od 9.07.2012. udeo obnovljivih izvora energije u ukupnoj finalnoj potrošnji u 2020. godini iznosi 27%. Bez obzira što se ovako visoko postavljeni cilj odnosi ne samo na proizvodnju električne energije, nego i na korišćenje obnovljivih izvora energije u saobraćaju i sl., očigledno je da je taj cilj teško dostižan, između ostalog i zbog problema koji postoje usled usporene izgradnje hidroelektrana.\n8. Razlozi za nastajanje uočenih problema u praksi izgradnje elektrana i drugih energetskih objekata, kako je već navedeno u prethodnoj analizi, proizilaze iz zakonskih rešenja, koja na neadekvatan način regulišu ovu oblast, a mogu se svesti na sledeće:\n1) u periodu od izdavanja energetske dozvole, odnosno saglasnosti pa tokom roka njenog važenja imaoci energetske dozvole, odnosno saglasnosti najčešće ne podnose zahtev za izdavanje lokacijske, odnosno građevinske dozvole ili se taj zahtev podnosi veoma kasno, iz razloga koji Ministarstvo, u funkciji nadzora ne može da prepozna zbog postojećih zakonskih rešenja;\n2) imalac energetske dozvole, odnosno Saglasnosti nije solventan da bi započeo izgradnju energetskog objekta, a pre toga često mora da rešava imovinsko-pravne probleme na lokaciji na kojoj bi trebalo da se gradi energetski objekat. Važeći Pravilnik o bližim uslovima za izdavanje energetske dozvole zahteva dokaz o obezbeđenim sredstvima samo u vidu pravno neobavezujuće izjave banke da će pratiti investitora u izgradnji energetskog objekta, umesto da se zahteva obezbeđenje čvrstih dokaza o obezbeđenim sredstvima plaćanja, kao što bi, na primer, bila bankarska garancija, a u slučaju izdavanja Saglasnosti ni takva minimalna obaveza nije propisana;\n3) Zahtevi za izdavanje energetske dozvole, odnosno Saglasnosti mogu biti podneti od domaćih ili stranih pravnih ili fizičkih lica ili preduzetnika, što se ne može osporavati, imajući u vidu garantovanu slobodu kretanja kapitala u EU i zemljama kandidatima, ali je očigledno da se među podnosiocima zahteva ili investitorima pojavljuju i lica koja poseduju samo elementarna znanja o energetici.\nPrema postojećim odredbama Zakona, kao i Pravilnika o bližim uslovima za izdavanje energetske dozvole, odnosno Saglasnosti nije moguće rešavati iznete probleme koji se tiču postupanja sa izdatim energetskim dozvolama, odnosno Saglasnostima za energetske objekte za proizvodnju električne energije, što se posebno odnosi na hidroelektrane. Tome treba dodati da se kod izgradnje hidro-elektrana pojavljuju i problemi oko izdavanja potrebnih saglasnosti i dozvola od ministarstva nadležnog za upravljanje vodama i šumama, što sve utiče na tempo izgradnje elektrana, tako da taj postupak može trajati i više godina. Imajući u vidu da postojeća pravna regulativa nije dovoljna za rešavanje iznetih problema odnosno protivpravnosti, bilo je potrebno po hitnom postupku izvršiti neophodne izmene i dopune Zakona, ali i drugih zakona koji su od uticaja na rešavanje problema u energetici, kao i podzakonskih akata koji proističu na osnovu tih zakona.\nKompletan teksta Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o energetici možete preuzeti putem linka: http://www.parlament.gov.rs/upload/archive/files/cir/pdf/predlozi_zakona/4363-12.pdf (ONLINE)


Uskoro raspodjela besplatnih udžbenika – Mladi Nikšića\nUskoro raspodjela besplatnih udžbenika\nU prvoj polovini avgusta počeće raspodjela besplatnih udžbenika za osnovce, kazao je za Gradski radio marketing menadžer Zavoda za udžbenike i nastavna sredstva Dušan Petričević.\n“Štampa udžbenika za 8.000 osnovaca po razredu je u toku. I dalje čekamo na podzakonski akt kojim će biti definisano da li će svi osnovci, od prvog do devetog razreda dobiti besplatne udžbenike”,ističe Petričević.\nPodsjećamo, izmjena Zakona o opštem obrazovanju od ove školske godine, predviđa pravo na besplatne udžbenike svim osnovcima.


Vaterpolisti Srbije kreću po zlato, vizu i 350.000 dolara - SPORTSKI ŽURNAL\nNa kultnom baznu Tašmajdan tim Dejana Savića je veliki favorit ne samo protiv Australije i grupe u kojoj su još Hrvatska i Kazahstan, već i celog turnira\nFOTO: EPA/Tamaš Kova\nVaterpolo reprezentacija Srbije mečom u Beogradu protiv Australije večeras kreće napad na zlatnu medalju Svetske lige i olimpijsku vizu za Tokio.\nNa kultnom baznu Tašmajdan tim Dejana Savića je veliki favorit ne samo protiv Australije i grupe u kojoj su još Hrvatska i Kazahstan, već i celog turnira.\nDa „Delfini“ vole takmičenje u Svetskoj ligi pokazuje i podatak da su pet puta bili najbolji u poslednjih šest godina (prošle prvak bila Crna Gora baš eliminacijom Srbije pre Završnog turnira), a od 2005. samo su na tri od 14 turnira ostali bez najsjajnijeg odličja.\nPored prve šanse za Igre u Japanu, trofeja i novčane nagrade od 350.000 dolara, Beograd će biti svedok istorijskog trenutka jer će se u vaterpolu prvi put koristiti VAR tehnologija.\nSelektor reprezentacije Srbije Dejan Savić i kapiten Filip Filipović ističu da spremno čekaju početak Završnog turnira.\n- Pripreme za Svetsku ligu su gotove. Šta smo uradili, uradili smo. Pristupili smo malo drugačijoj metodologiji rada, jer je sezona za igrače bila veoma naporna. Zato je fokus u našem radu bio na oporavku. Ulog je veliki, nije samo borba za prvo mesto i zlatnu medalju, već i za mesto na Olimpisjkim igrama. Uveren sam da ćemo dati svoj maksimum i da ćemo pokušati da osvojimo pehar. Očekujemo veliku podršku navijača - poručio je Savić.\nFilipović je naglasio da naporna sezona nije i neće biti nikakvo opravdanje za nastup na Finalnom turniru Svetske lige.\n- Igra se za reprezentaciju i zna se kako se nastupa za nacionalni tim. Svaka priča o iscrpljenosti u tom slučaju je suvišna. Ekipa je pre svega zdrava, i to mi je drago. Spremo se i idemo od utakmice do utakmice, bez preskakanja protivnika. Siguran sam da ćemo se blagovremeno adaptirati, a iskreno se nadam da kriterijum suđenja neće neće biti kao u Zagrebu na Evropa kupu, jer nas u tom slučaju čeka velika nepoznanica. Ne samo nas, već i publiku koja će doći na bazen. Što se tiče ostalih pravila, po mom mišljenju ona su više kozmetičke prirode, ali ima ljudi koji znaju vaterpolo bolje od nas - rekao je Filipović.\nSrpski tim je pretrpeo i promenu dan pre početka, pa je tako Ognjen Stojanović zamenio Nikolu Dedovića koji je dobio boginje.\nSvečano otvaranje turnira zakazano je večeras za 18.30, a reprezentacija Srbije protiv Australije igra od 21 sat.


Katalog Štamparije | Direktorijum sajtova i linkova | Dobra Zabava na Podlupom.Com | Srbija\nPočetna Posao, biznis Štamparije\n2. ŠTAMPA BALONA\nDobrodošli na stranice posvećene štampi na balonima! Kod nas možete dobiti usluge štampe logotipa, grafike ili teksta na balonima. Možete izabrati širok spektar boja balona za Vašu štampu na balonu. Balone štampamo za poslovne promocije, reklamiranje, u svrhu venčanja ili drugih vidova zabave. Štampa na balonimaj je isplativ način promocije Vašeg brenda - Kvalitetna reklama po niskoj ceni. Možemo da štampamo mali broj balona za ličnu upotrebu i promociju, ili veliki broj balona, za korporativne događaje ili veće manifestacije.\n3. Štamparija 4 print\nŠtamparija 4 print, Beograd najpovoljnije štampa za vas brošure, vizit karte, kataloge, flajere, memorandume, knjige.\n4. Štamparija CREATIVE IDENTITY\nŠtamparija CREATIVE IDENTITY Vam nudi kompletnu reklamnu papirnu galanteriju i sav ostali štampani materijal. Pored štampe i izrade proizvoda nudimo Vam i grafički i web dizajn. Proizvodi: reklamne kese, kese za piće, katalozi, flajeri, vizit karte, lifleti, prospekti, plakati, posteri, kalendari, pozivnice, čestitke, reklamne kape i kačketi, reklamni blokovi, NCR blokovi, memorandumi, knjige, časopisi...\n5. Štamparija Dragić\n6. Štamparija Jovanović\nOsnovna delatnost naše firme je ofset i sito štampa. Idejni projekat je sve što Vam je potrebno, da biste u dogovorenom roku ispred vas imali gotov štampani materijal. Priprema za štampu, izrada probnih otisaka, kao i isporuka na dogovorenu lokaciju je nešto što se podrazumeva, ako se odlučite da sa nama sklopite posao, na obostrano zadovoljstvo.\n7. Štamparija NET\n8. Štamparija Plus\nPružamo povoljno usluge štampanja i pripreme za štampu, flajeri, brošure, reklamne materijale, bilteni.\n9. Štamparija Plus Beograd\nŠtampanje materijala, vizitkarta, memoranduma, kataloga, prospekta, flajera, majica, upaljača, hemijskih olovki\n11. Crazy print\n12. Grafo centar\nUdruženje grafičara Srbije sa bazom štamparija, seminara, prezentacija, besplatnim oglasima, sajmovima, forumom.\n14. Kuća štampe\nŠtamparija koja zasigurno može zadovoljiti sve Vaše potrebe kada su u pitanju kvalitet, cena i rokovi isporuke za sledeće proizvode: knjige, časopisi, ambalaža, etikete, katalozi, plakati, ......\nPored niza standardnih grafičkih usluga osmislili smo i grafičku proizvodnju koja u sebi podrazumeva: originalnost, lepotu, kvalitet i sigurne rokove isporuke. Mi u ovoj oblasti želimo samo jedno : da štampamo Vašu maštu.


Uslovi za obavljanje delatnosti i prethodna saglasnost |\n« Poslovni prostor\nSubvencije za samozapošljavanje »\nUslovi za obavljanje delatnosti i prethodna saglasnost\nZa obavljanje većine delatnosti potrebno je ispuniti neke tehničke i kadrovske uslove. Koje su to delatnosti, odnosno koji konkretni uslovi moraju biti zadovoljeni, možeš saznati pre svega uvidom u propise (najčešće je reč o pravilnicima koje donose nadležna ministarstva) koji uređuju delatnost kojom želiš da se baviš.\nIma ih raznih: prostorni, sanitarni, higijenski… na primer, širina ulaza u poslovni prostor, minimalna visina plafona, obezbeđen dotok vode i tome slično. Ovakvi uslovi predviđeni su zakonima i pravilnicima koje donosi nadležno ministarstvo, a za određene delatnosti, na primer, taksi prevoz, potrebno je zadovoljiti i one koje propisuje lokalna samouprava.\nPredviđeni su za stručne delatnosti koje ne može svako da obavlja. U određenim slučajevima, baš u slučaju zdravstvene zaštite, osnivač (recimo, apoteke ili ordinacije) mora po obrazovanju biti lekar ili farmaceut, dok u drugima moraš da zaposliš nekoga sa određenim stepenom stručne spreme iz oblasti kojoj pripada delatnost tvoje firme. Na primer, turistička agencija mora imati (stalno) zaposlenog turističkog radnika, dok ti kao osnivač ne moraš imati nikakve veze s turizmom.\nSaglasnost za obavljanje delatnosti pre registracije\nZa neke delatnosti, da bi uopšte mogao da registruješ firmu, uslov je saglasnost inspekcije, ministarstva ili lokalne samouprave. Za već pomenute ordinacije i apoteke, na primer, moraš da dobiješ odobrenje od zdravstvene i sanitarne inspekcije, a za veterinarske ordinacije i apoteke — rešenje inspektora Ministarstva poljoprivrede. Taksisti, recimo, pre registracije (oni su preduzetnici), obično moraju da dobiju odobrenje lokalne samouprave.\nTroškove izdavanja svih ovih saglasnosti, naravno, snosiš sam.\nVećinu delatnosti ipak možeš da obavljaš odmah posle registracije, a nadležna inspekcija će, prvom prilikom kada te poseti, proveriti da li zadovoljavaš propisane uslove. U slučaju da imaš dilemu u vezi s nekim uslovom, toplo preporučujemo da se raspitaš kod nadležne inspekcije — pre nego što te poseti u redovnoj kontroli.\nThis entry was posted in Započinjanje posla and tagged pravniima, sanitarni uslovi, preduzetnici, privredna društva, započinjanje posla, saglasnost inspekcije, saglasnost ministarstva, saglasnost grada, saglasnost opštine, preduzetniđtvo, tehnički uslovi, kadrovski uslovi, početak rada. Bookmark the permalink. Trackbacks are closed, but you can post a comment.


Lažni profil Ženske mreže Stranke pravde i pomirenja na "Instagramu"\nNaslovnica NAJNOVIJE Politika Lažni profil Ženske mreže Stranke pravde i pomirenja na “Instagramu”\nPredjsednica Ženska mreža Stranke pravde i pomirenja Jasmina Nikšić kazala je danas da se na društvenoj mreži “Instagram” prije nekoliko dana pojavio lažni internet-profil sa istim imenom i logom „Ženske mreže Stranke pravde i pomirenja“, na kome se objavljuju izjave koje ne predstavljaju njihove stavove i koje mogu izazvati zabunu u javnosti.\n„Naime, na nalogu koji je naknadno kreiran iznose se neistine i laži koje se predstavljaju kao zvanični stavovi stranke. Nalog je napravljen maliciozno sa ciljem diskreditacije naših članica, predstavnika i stranke. Ono što ovom prilikom želimo reći jeste da se ograđujemo od svih objava koje se pojavljuju na profilu zenskamreza_spp i obavještavamo naše članstvo da je jedini profil Ženske mreže SPP-a nalog na instagramu pod nazivom spp_zenska_mreza i naravno pozivamo članice Ženske mreže ali i Stranke pravde i pomirenja da prijave ovaj nalog koji širi dezinformacije i unosi konfuziju predstavljajući se kao Ženska mreža i propagirajući stavove koji nisu stavovi SPP-a“\nŽalosno je da se danas moramo baviti ovakvim stvarima ali je očito neophodno kako bismo se zaštitili od laži od osoba koje se, umjesto da predstavljaju sebe i svoj rad, bave plasiranjem laži i lažnim predastavljanjem kako bi naškodili Stranci pravde i pomirenja, naglašava Jasmina Nikšić.\n“Zaprepašćeni smo svakako time da se u vremenu kada stremimo promovisanju društvenih vrijednosti, aktivnog uključivanja žena u tokove društva, upravo preko Ženske mreže nastoje diskreditovati njene članice ali i SPP u cjelosti. Ono što smo mi preduzeli po ovom pitanju jeste da je taj lažni nalog prijavljen društvenoj mreži „Instagram“ preko zvaničnih organa stranke i svakako da očekujem da će lažni profil u najskorije vrijeme biti ugašen.“\nNikšić je pozvala građane da sa rezervom primaju informacije koje se objavljuju na ovom lažnom profilu, a protiv N.N. lica, koja se neovlašćeno predstavljaju kao Ženska mreža Stranke pravde i pomirenja biće podnijete krivične prijave.\nLink lažnog profila Ženske mreže SPP-a https://www.instagram.com/zenskamreza_spp/?hl=hr\nLink zvaničnog profila Ženske mreže SPP-a https://www.instagram.com/spp_zenska_mreza/?hl=hr\nSANA – Adaleta Sejdović – Hamzić / FOTO -SANA\nBosnjak 22. Septembra 2020. At 22:26\nUDBA I OZNA ne spavaju , cilj je isti ( unistiti Bosnjake Sandzaka), samo se strategija mijenja, na nama Bosnjacima je da se odupremo\nSrpsko cetnicka genocidn agamad sprovodi svoj plan , idu na sentimentalnost i osjecanja krstaske EU, bogomlje ( crkvu, pedere, zene ), ne diraj , to su nosijoci ” ljudskih prava” krezube smdljive paganske vlahnje”, su nosico demokratskih vrijednosti u EU\nOni su majstori manipulacije, svaki poraz u pobjedu pretvaraju za buduce krezube kerove i kuje sa karpata


Lista najmoćnijih: Srbija najbolja u regionu! | Mondo Portal\nLista najmocmnijih na svetu Srbija 52.html\nLista najmoćnijih: Srbija najbolja u regionu! 52 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nListe 03.03.2019. / 09:31\nIzvor Tanjug 03.03.2019. / 09:31\nPrema najnovijoj rang listi, SAD su zadržale mesto najmoćnije zemlje na svetu u 2019. godini, a u stopu je prate Rusija i Kina.\nRang lista "US News and World Report" razmatra političke i finansijske uticaje jedne zemlje, kao i njene međunarodne saveze, snagu njene vojske i kako ona deluje kao međunarodni lider, a prema njoj Srbija se nalazi na 52. mestu.\n"US News and World Report" opisuje SAD kao "dominantnu ekonomsku i vojnu silu na svetu" i zemlju koja ima veliki kulturni uticaj na svet zbog toga što se njena popularna kultura ispoljava u knjigama, filmovima, muzici i TV emisijama širom sveta.\nNavodi se i da su političke odluke predsednika Donalda Trumpa "izazvale pitanja širom sveta, uključujući i najbliže saveznike, o budućem kursu zemlje na globalnoj sceni".\nRusija se opisuje kao najveća svetska zemlja po kopnenoj masi i koja deli granicu sa više od deset zemalja, a velika moć te zemlje objašnjava se ekonomskim rastom koji dolazi od rezervi nafte i uglja, i naglaskom na vojsci.\nKina ima najveće svetsko stanovništvo i drugu najveću svetsku ekonomiju, a kako se navodi u izveštaju, doživela je brz ekonomski razvoj, iako milioni ljudi još žive ispod granice siromaštva.\nOvo su najmoćnije vojne sile\nTOP 9 - Ko može jednim potezom da uništi svet\nNa četvrtom i petom mestu su Nemačka i Velika Britanija, a zatim slede Francuska, Japan, Izrael i Saudijska Arabija.\nPrvih devet zemalja su isto bile rangirane i prošle godine, dok je ovoga puta u top 10 ušla Južna Koreja umesto Ujedinjenih Arapskih Emirata.\nNajveće iznenađenje na listi je Irak, zemlja koja je uništena ratovima i terorističkim napadima, a koji se prošle godine nije nalazio među 80 rangiranih, a sada je na visokom 19. mestu.\nIspod Srbije na ovoj listi su NATO članice Rumunija (70), Mađarska (71), Bugarska (73), Hrvatska na 75. poziciji i Slovenija na 78. mestu, prenosi Blic.\nNavodi se da je danas Srbija parlamentarna demokratija, a Svetska banka je klasifikuje kao zemlju srednjeg dohotka sa ekonomijom koja prelazi iz dominacije državnog sektora u tržišni model.\nsrbija najmoćnija region\nje da je razbijanjem Jugoslavije iz ma kojih razloga region unazadjen za 50 godina i da smo svi rodjeni posle izgubljena generacija. A sad najveći krivac je narod koji je u istorijskom momentu nedorastao izazovu svoj glas dao raznim nacionalistima i ljudima bez vizije. Jer ma koliko da je imala nedostataka Jugoslavija je prema ovome što imamo danas pusti san i za četinke i ustaše i baliste koji eto imaju svoje male državice da po njima orgijaju. A narod (stoka) nek crkne kad nije za bolje.\n09.03.2019. / 01:46\nA region po, po toj listi verovatno Kosovo i Metohija, Crnja i Gora, Albanjeroska, Sverno Makedonska, Bosna..... Sve jad do jada\n22.05.2019. / 16:13\n@Cikaski Kamiondzija Bitno je da je tebi dobro u toj konzervi...Ćutiš i guliš sve si deblji i deblji...A po ceo dan slušaš nepismene preko CB-a...Eeeeee kukala ti majka šta ti radiš...I na kraju plati Highway US Tax...Đe si nam ti zalutao...I tako od čeka do čeka...Aj parkiraj mesec dana...Čik ako smeš...Znam četiri čeka...To se preživeti ne može...Tako da...Stay away on the US Highway...Sorry...


Mi smo jedna država, jedna zajednica Srbije i Crne Gore - dve srpske države, Foto: Facebook\nAko to ne može odmah, mi treba da radimo na tome i treba da se trudimo kao što se Zapadna Nemačka trudila trideset godina da pripoji Istočnu Nemačku\nObjavljeno: 18.02.2020. 22:01h\nZoran Đinđić, ubijeni bivši premijer Srbije, često se citira u poslednje vreme, a mnogi u Srbiji tek sada otkrivaju pravu prirodu njegove politike. Naime, dugo se širila slika o Đinđiću kao "izdajniku Srbije", čoveku koji je "prodao Srbe", međutim, kako se skida stigma sa njegovog delovanja, tako postaje sve očiglednije da se Đinđić zapravo zalagao za jaku Srbiju i to Srbiju koja će biti nacionalna države, te na temelju ove ideje graditi svoju budućnost.\nI dok i dalje traju tenzije u Crnoj Gori nakon što je tamošnja vlast usvojila sporni zakon o slobodi veroispovesti, više je nego zgodno da se podsetimo jedne Đinđićeve izjave koja je govorila o ideji da se na prostorima Srbije, Crne Gore i Republike Srpske stvori jaka nacionalna država koja bi mogla da objedini sve Srbe u jednu državu i tako stvori temelj za sigurniju i jasniju budućnost.\n- Mi smo jedna država, jedna zajednica Srbije i Crne Gore - dve srpske države. Mi mislimo da je jedino rešenje našeg nacionalnog i državnog pitanja, nakon raspada te bivše SFR Jugoslavije, u tome da se stvori Savez srpskih država u kojeg bi ušli Srbija, Crna Gora i Republika Srpska i da to treba da bude naš politički i državni cilj. Ako to ne može odmah, mi treba da radimo na tome i treba da se trudimo kao što se Zapadna Nemačka trudila trideset godina da pripoji Istočnu Nemačku. I da napravimo jednu državu čije će jezgro biti Srbija, Crna Gora i Republika Srpska koja će biti uređena kao jedna savezna, jedna dobra i moderna država... ali kao jedna nacionalna država... Jer sve druge države koje su demokratske, Nemačka, Francuska... su nacionalne države - kazao je Đinđić u jednom telefonskom intervjuu za crnogorske medije neposredno pre atentata na njega 2003. godine.\nŠta vi mislite o ovoj Đinđićevoj ideji?\nJEDAN OD ĐINĐIĆEVIH UBICA USKORO IZLAZI NA SLOBODU?! Krsmanović opet MOLI SUD, vrlo brzo bi mogao napolje (FOTO)\nOVO JE JEDINA PRAVA ISTINA: Evo kakvo je mišljenje ARKAN imao o LEGIJI!\nZoran ĐinđićNacionalna državasrpska državacrna gorarepublika srpskasrbijapolitikabudućnost srbije


8. Maja 2018. - ГРАД САРАЈЕВО\nArchive for Maj 8th, 2018\nNa godišnjicu otvaranja obnovljene Vijećnice svečani koncert Moskovskog kamernog orkestra Schnittke\nMoskovski kamerni orkestar Schnittke će 9. maja u Vijećnici s početkom u 20.30 sati, na godišnjicu otvaranja ovog obnovljenog simbola grada, održati Svečani koncert pod dirigentskom palicom direktora i dirigenta Moskovskog kamernog orkestra, počasnog umjetnika Rusije, profesora Igora Gromova.\nGosti iz Moskve izvest će neke od svojih najboljih koncertnih kompozicija poznatih svjetskih kompozitora: Bacha, Čajkovskog, Rahmanjinova, Haydna, Rossinija, Vivaldija i drugih.\nMoskovski kamerni orkestar Schnittke formiran je u Moskovskom državnom muzičkom institutu. Ove godine proslavlja se 80 godišnjica rođenja Alfreda Schnittkea, ruskog kompozitora njemačkog porijekla, po kojem je nazvan orkestar.\nOd svog nastanka, orkestar je pokazao ogromni kreativni potencijal. Nastupao je u najboljim koncertnim dvoranama u Moskvi, Sankt-Peterburgu i Velikoj prijestolnoj dvorani Katarinine palate. Posljednje dvije godine Moskovski kamerni orkestar Schnittke uspješno je organizirao evropsku turneju u gradovima od Češke Republike, Njemačke, Francuske, Španije do Austrije.\n8. Maja 2018. in вијести\nPri kraju radovi na sanaciji zidova unutar Bijele tabije\nPri kraju su radovi na sanaciji i konzervaciji zidova unutar Bijele tabije u cilju zaštite od daljnje devastacije i propadanja ovog nacionalnog spomenika kao jednog od najvrednijih objekata graditeljskog naslijeđa ovog prostora.\nU sklopu ovog projekta, kojeg finansira Grad Sarajevo, uklanja se korov i šiblje, te obnavljaju oštećeni zidovi unutar objekta.\nSanacija se vrši prema projektu Kantonalnog Zavoda za kulturno-historijsko i prirodno naslijeđe Sarajevo, a radove izvodi firma „Neimari“.\nGrad Sarajevo na ovaj način doprinosi očuvanju naše historije i kulturne baštine, te stvaranju atraktivnog sadržaja za turiste koji nas posjećuju.


Naslov: Zanimljivosti iz astronomije Uto 24 Jan - 16:32\nPoslednji put izmenio Enigma dana Pon 19 Avg - 16:04, izmenio ukupno 2 puta\nNaslov: Zanimljivosti iz astronomije Ned 4 Mar - 18:00\nNASA-in teleskop "Habl" zabeležio je neverovatan prizor koji je nastao kada su nove zvezde iz magline NGC 2174 svojim energičnim svetlom i vetrovima raspršile tu istu maglinu u kojoj su nastale. Struktura magline NGC 2174, koja se nalazi 6.400 godina daleko od Zemlje, je mnogo ređa od vazduha, ali zbog uticaja novonastalih zvezda deluje poput planine u svemiru.\nMaglina NGC 2174\nNaučnici procenjuju da će se pomenute zvezde sasvim ohladiti u roku od nekoliko miliona godina, kada će i cela ova "planina" potpuno nestati.\nU "zvezdanim porodilištima" poput magline (nebule) NGC 2174 zvezde nastaju u strahovitoj trci za opstankom u kojem se zvezde hrane sastojcima nebule.\nProblem je u tome što je proces nastanka zvezda neefikasan zbog prirode sastojaka maglina, koje čine uglavnom oblaci gasa i prašine i koji se lako rasprše.\nU slučaju magline NGC 2174 taj proces je dodatno ubrzan prisustvom vrelih mladih zvezda koje stvaraju vetrove velike brzine koji gasove duvaju prema spolja. Osim toga, mlade zvezde "bombarduju" gasove intenzivnom radijacijom, stvarajući neverovatne vizuelne efekte, koji mogu da se vide i na NASA-inom snimku.\nNaslov: Re: Zanimljivosti iz astronomije Ned 4 Mar - 18:01\nSvetlost tri zvezde stare 12 milijardi godina na ivici galaksije Mlečni put ukazuje da one sadrže telur, superprovodni element redak na Zemlji, po kojoj je i dobio ime (lat. tellus; Zemlja). Takođe su otkriveni i drugi teški elementi.\nOvo otkriće podržava teoriju da su ti elementi bili sastavljeni u raspadajućim jezgrima retkih supernova.\n“Možete naći gvožđe i nikl u bilo kojoj običnoj supernovi, bilo gde u univerzumu. Ali ovi teški elementi izgleda da se pronalaze samo u posebnim stelarnim eksplozijama”, izjavila je Ana Frebel, astrofizičarka sa Instituta za tehnologiju u Masačusetsu.\nPrema teoriji, teški atomi se formiraju tokom brze nuklearne fuzije u srcu supernove. Ovaj takozvani r-proces, počinje kada se uništi jezgro supernove, bombardujući žestoko atomsko jezgro sa neutronima. Rezultat je stvaranje atoma težih od gvožđa, koji potom pojure u svemir, obogaćujući oblak gasa i prašine koji na kraju formira drugu zvezdu. Ako je ta teorija tačna, neki od tih atoma završe u zvezdama poput ove tri drevne koje su proučili Frebelova i njen naučni tim, uz pomoć spektrografa Hablovog svemirskog teleskopa.\nNe samo što je u njima otkriveno prisustvo retkog telura, njegova količina – obilna u odnosu na druge teške element poput barijuma i stroncijuma – bila je ista u sve tri zvezde.\n“To ukazuje da je retka vrsta supernove stvorila elemente u donjoj polovini periodnog sistema, uključujući telur”, smatra Frebelova.\nProfesorka astronomije Dženifer Džonson, sa Univerziteta Ohajo, ističe da je telur teško detektovati jer on apsorbuje svetlost ultraljubičastog spektra. Sunčeva svetlost preplavljuje UV signale i nemoguće ih je primetiti teleskopom sa Zemlje.\n“Ako pogledate periodni sistem elemenata, telur je u sredini elementata koje je teško izmeriti. Ako hoćemo da razumemo kako se r-proces odvija u univerzumu mi moramo da izmerimo taj deo periodnog sistema”, rekla je Džonsonova.\nNaučni tim koji je otkrio telur u drevnim zvezdama sada planira da popuni periodni sistem, tražeći znakove drugih teških elemenata u zvezdanoj svetlosti.\n“Još postoji par rupa. Tu i tamo dodamo neki element, što nam da nove smernice i olakša posao”, kaže Frebelova.\nNaslov: Re: Zanimljivosti iz astronomije Ned 4 Mar - 18:04\nPogledajte kako crna rupa guta zvezdu\nFenomen koji se događa samo jednom u sto miliona godina nije više misterija, pa su naučnici NASA prvi put u istoriji uspeli da snime gutanje zvezde\nCrna rupa guta zvezdu\nAstronomi NASE uspeli su po prvi put da uoče kako crna rupa guta zvezdu. Fenomen koji se događa samo jednom u sto miliona godina nije više misterija, pa su naučnici prvi put u istoriji uspeli da snime spektakularno proždiranje zvezde.\nNaime, astronomi su posmatrali kako crna rupa razbija na delove jednu zvezdu, a zatim je i guta. Većina galaksija poseduje crnu rupu - deo svemira koji usisava sve što se nađe u njegovoj blizini, pomoću izuzetno jake sile gravitacije.\nSada se veruje da je pomenuta crna rupa postala još moćnija, jer je bogatija za masu progutane zvezde.\nOgromne crne rupe mogu sadržati čak milijardu solarnih masa što je veoma mnogo jer Sunce sadrži samo jednu masu.\nNaslov: Re: Zanimljivosti iz astronomije Ned 4 Mar - 18:06\nSledi ledena smrt svemira\nDobitnici ovogodišnje Nobelove nagrade, fizičari Sol Perlmuter sa Kalifornijskog univerziteta u Berkliju, Brajan Šmit i Adam Ris sa australijskog Nacionalnog univerziteta u Veston Kriku i Adam Gis sa Univerziteta „Džon Hopkins“ u Baltimoru su 1998, u okviru dva konkurentska projekta, došli do otkrića da se svemir ne samo širi - što je već odavno bilo poznato - već i da se brzina ovog širenja sve više povećava. A to znači da se i ubrzano hladi i da se objekti u njemu sve više međusobno udaljavaju.\nOpšte prihvaćena je teorija da je pre 14 milijardi godina svemir nastao u takozvanom Velikom prasku. Jedan od glavnih oslonaca teorije Velikog praska bila je spoznaja da se sve galaksije u kosmosu udaljavaju od nas, a do nje se 20-ih godina došlo pomoću teleskopa Maunt Vilson u Kaliforniji. Ona se može objasniti samo time da se kosmos širi, a na početku ove kosmičke ekspanzije čitav kosmos je morao biti objedinjen u jednoj tački.\nDobitnike ovogodišnje Nobelove nagrade za fiziku komitet u Stokholmu je odabrao zahvaljujući tome što su ovu spoznaju proširili za još jedan, veoma iznenađujući element. Saznanje do kog su došli iznenadilo je i same fizičare, budući da su svojim istraživanjima zapravo hteli da izmere kojim tempom se širenje svemira usporava. S obzirom na silu gravitacije koja među galaksijama deluje, istraživači su, naime, pretpostavljali da će se tendencija širenja postepeno zaustaviti.\nTokom proteklih decenija fizičari su vodili žive diskusije o tome da li će svemir u jednom trenutku ipak početi ponovo da se skuplja pod dejstvom privlačnih sila, sve dok se najzad sam u sebe ne uruši. To bi dovelo do novog, “vatrenog” Velikog praska, kojim bi sve počelo iz početka, a ova teorija je poznata kao teorija o pulsirajućem svemiru.\nAlternativa bi bila da se svemir sve više širi i postepeno hladi, sve dok ne doživi ledenu smrt, pri čemu se ipak u svakom slučaju očekivalo da se ovo širenje postepeno usporava. Ako se, međutim, potvrdi da su dobitnici Nobelove nagrade za fiziku za 2011. zaista bili u pravu, odnosno ako se kosmos samo sve više - i čak sve brže - širi, ledena smrt kosmosa se čini neizbežnom. Merni podaci do kojih su ovi fizičari došli ukazuju na to da će se kosmos zauvek sve više - i čak sve brže - širiti.\nNaslov: Re: Zanimljivosti iz astronomije Ned 4 Mar - 18:07\nCivilizacija izbegla apokalipsu za dlaku 1883 godine\nLjudi i sisari mogli su da izumru slicno kao dinosaurusi jos 1883 godine kada je Zemlja ukrstila svoju putanju sa kometom mase milijardu tona.\nSve iz pogleda astronoma, koji su na osnovu davne vesti i novih proracuna dokazali prolaz ogromne komete u raspadanju, koja je zaobisla plavu planetu za istorijsku dlaku - nekoliko stotina kilometara. O mogucoj apokalipsi koja se nije dogodila informisao je server Masacuseckog tehnoloskog instituta.\nNaslov: Re: Zanimljivosti iz astronomije Pon 5 Avg - 23:50\nvenerarev- Prvi koji je otkrio da je Venera najsjajnija kada nam je najbliža (bez obzira što nam je tada okrenut samo deo njene osvetljene površine) bio je Edmund Halej, 1721. godine.\nNaslov: Re: Zanimljivosti iz astronomije Pon 5 Avg - 23:52\nNaslov: Re: Zanimljivosti iz astronomije Pon 5 Avg - 23:54\n2. Mesec (Zemljin satelit) je nastao najverovatnije iz sudara Zemlje i planete Teja.\n3. Zvezda Lusi u sazvežđu Kentaura je džinovski dijamant od 10 milijardi triliona triliona karata.\n4. Venera nema godišnja doba.\n5. Helijum je jedina materija u svemiru, koja ne može biti čvrstog stanja, jer ne može da se ohladi dovoljno.\n8. Dok su u svemiru, astronauti mogu da narastu i postanu viši. Takođe, njihova srca mogu da postanu manja.\n14. Sa zemlje je vidljivo 8.000 zvezda, po 4.000 u svakoj hemisferi (severnoj i južnoj). Međutim, golim okom možemo videti samo 2.000 zvezda koje su vidljive noću u našoj hemisferi, jer je ostalih 2.000 zaklonjeno svetlošću sunca tokom dana.\n16. Neutronske zvezde su toliko guste da bi jedna kafena kašičica njih, bila teška kao kompletna populacija planete Zemlje.\nNaslov: Re: Zanimljivosti iz astronomije Uto 13 Avg - 23:10\n# Iako se u literaturi navodi da je Galilej otkrio četiri velika Jupiterova satelita, bar jedan od ovih satelita posmatrao je golim okom još 364. godine pre Hrista kineski astronom Gan De. Verovatno je bio u pitanju satelit Ganimed jer je on najveći i najsjajniji Jupiterov satelit. Moguće je takođe da je kineski osmatrač video dva satelita veoma blizu jedan drugog.\n# Plejade su stare oko 100 miliona godina. Kao jato Plejade će postojati još samo oko 250 miliona godina; posle tog perioda raširiće se kao pojedinačne zvezde ili višestruki sistemi.\n# Pre 75 godina, 18. februara 1930.godine, Klajd Tombo objavljuje svoje otkriće planete Pluton.\n# Ove godine biće i dva pomračenja Meseca, ali ni jedno se neće videti iz naših krajeva.\n# Četiri osnovne sile u prirodi su:\n# Jedan od najvećih radio-teleskopa na svetu nalazi se u Parkesu (Australija). Prečnik njegove antene je 64 metara. Ovo je bila glavna prijemna antena misije APOLO 11 1969. godine; misija Evropske agencije za svemir "GIOTTO" za susret sa Halejevom kometom je upravljana odavde; odavde je 1981. godine otkriven prvi pulsar van naše galaksije; odavde je 1963. precizno određen položaj prvog kvazara 3C 273.\n# Sunčeve pege se sastoje od vrelog gasa a izgledaju crne zato što se nalaze okružene mnogo toplijom fotosferom. Kada bismo nekako mogli da pomerimo pege sa Sunca (ili jednostavnije, zaklonimo svetlost fotosfere) pege bi izgledale vrlo sjajne, onoliko sjajne koliko i svako drugo telo zagrejano do temperature od 5.000 K.\n# 14. januara 2005. sonda Hajgens sletela na Saturnov mesec Titan\nNaslov: Re: Zanimljivosti iz astronomije Uto 13 Avg - 23:12\n# 2. januara 1959. lansirana je prva letelica koja je potom izašla izvan dominantnog uticaja Zemljine gravitacije. Bila je to Luna 1.\n# 1. januara 1801. Đuzepe Pjaci otkrio prvi asteroid. Dao mu je ime Ceres, po rimskoj boginji plodnosti i braka, zaštitnici Sicilije.\n# Rimski papa Gregorius (Grgur) XIII je 24. februara 1582. godine obznanio reformu do tada postojećeg, julijanskog kalendara.\n# Tropska godina prosečno traje 365,24218967 dana. To je 365 dana 5 sati 48 minuta i 46 sekundi. U računima se uzima da tropska godina traje 8765,81256 časova ili 3,1567 x 107 sekundi.\n# Prve spiskove zvezda (njih nekoliko desetina) sačinili su Haldejci oko 2500 godina p.n.e. Spiskove zvezda prave i Egipćani. Nađeni su neki sačinjeni između 2000 g. p.n.e. i 1800 g. p.n.e.\n# Oko 4.000 g.p.n.e. u Vavilonskim gradovima i Egiptu koriste se prvi kalendari.\n# Oko 3.000 g.p.n.e.  na srednjem Istoku i u zoni Mediterana se razvija računaljka, abakus. Donekle sličan tip se već koristi u Kini.\n# Po grčkoj mitologiji, glavne vidljive zvezde Plejada (Vlašića) su 7 kćeri Atlasa i Pleione: Alcione, Asteropa (dvojna zvezda), Electra, Maja, Meropa, Tajgeta i Celena.\n# Leonidi spadaju u najbrže meteore. Oni putuju brzinom od oko 71 km/s. Ovakva brzina je posledica kretanja u susret Zemlji.\n# Najstariji zapis o Leonidima sačinjen je u Egiptu 901. godine.\n# Kometa Tempel-Tuttle je prošla svoj perihel 28. septembra 901, a 26. oktobra te godine zvezde su počele da padaju. U novije vreme veliko uzbuđenje Leonidi su doneli 1833. godine. Svojom silinom zaplašili su milione ljudi, ali s druge strane sa njima počinje da se rasvetljava misterija padajućih zvezda.\n# 17. novembra 1966. zabeležen je obilnim pljusak Leonida koji ulazi u istoriju kao jedan od najjačih. Procenjuje se da je te godine maksimalna frekvencija bila 2.400 meteora u minutu ili 144.000 na sat (po nekim procenama i do milion)!\n# Najsjajnija zvezda na našem nebu je Sunce čija magnituda dostiže vrednost -26,72, zatim sledi Sirius (-1,46 m), Canopus (-0,72 m)\n# Sve do XVII veka univerzum se sastojao od zvezda, Sunca, Meseca i pet planeta (Merkur, Venera, Mars, Jupiter i Saturn). Naime, druga tela u svemiru čoveku nisu još bila poznata.\n# Dok se pomračenje Sunca vidi samo na ograničenom području na Zemllji pomračenje Meseca se vidi svuda gde je Mesec iznad horizonta.\nNaslov: Re: Zanimljivosti iz astronomije Uto 13 Avg - 23:21\n# Masa Sunca čini 99.85% od mase čitavog Sunčevog sistema\n# Svetlosni zrak od Sunca do Merkura putuje 3,21 minuta, a do Plutona 5 sati i 48 minuta\n# Nama najbliža zvezda je Sunce. Nalazi se na 0,00001 sv.god. (oko 150 miliona kilometara) daleko.\n# Na drugom mestu su tri zvezde Kentaura: Proxima Centauri, Rigil Centauri i Alpha Centauri B, sve udaljene 4,93 sv. g. zatim dolazi Barnardova zvezda koja se nalazi na 5,94 sv.god.\n# Na Mesecu mora zauzimaju 16,9% od ukupne površine ovog satelita, ili 31,2% od površine nama bliže Mesečeve strane.\n# Na drugoj strani Meseca mora zauzimaju svega 2,6% površine.\n# Najveća "vodena" površina na Mesecu je Okean Bura. On zauzima prostor od 2.100.000 km2 i za oko 866.000 km je manji od Sredozemnog mora na našoj planeti. (Mesečeva mora su tamne velike površine za koje se nekada verovalo da su velike vode)\n# Sunce svake sekunde pretvori 700.000.000 tona vodonika u nešto manje od 695.000.000 tona helijuma.\n# Svake sekunde Sunce gubi oko 5.000.000 tona svoje mase u vidu energije zračenja.\n# Svega dvomilioniti deo te energije pogodi Zemlju ali i to je dovoljno za održavanje života na našoj planeti.\n# Zapremina svih mora i okeana na Zemlji je oko 1.375.500.000 kubnih kilometara.\n# Sva ta voda je teška oko 1,4 milijardi milijardi tona.\n# U toj vodi ima 45 miliona milijardi tona rastvorene čvrste materije.\n# Najviše je soli, tri četvrtine.\n# Računa se da rastvorenog zlata u morima i okeanima ima između 6 i 12 tona.\n# Svetlosni zrak od Sunca stigne do\n# Još je Helenima bila poznata osobina sočiva da sakuplja Sunčeve zrake u jednu, vrelu, tačku.\nNaslov: Re: Zanimljivosti iz astronomije Uto 13 Avg - 23:23\n# Međutim, prve naočare su napravljene tek krajem XIII veka.\n# Prečnik naše galaksije iznosi oko 100 000 s.g\n# Prečnik Galaktičkog središta: 10 000 s.g.\n# Udaljenost Sunca od centra Galaksije: 28 000 s.g.\n# Broj zvezda u Mlečnom Putu: oko 200 milijardi\n# Masa Mlečnog Puta: između 750 milijardi i jednog triliona Sunčevih masa\n# Centar Galaksije leži u sazvežđu Strelca\n# Vreme potrebno Suncu da obiđe jedan krug oko centra galaksije iznosi 220 miliona godina (od nastanka do sada je obišlo 20 krugova), krećući se brzinom od 250 km/s.\n# Sveti kamen svih muslimana Caba (Kaaba) je deo jednog velikog meteorita, a takođe se isto smatra i za kamen koji se nekada nalazio u jednom grčkom svetilištu - Artemidinom hramu u gradu Efesu (mala Azija).\n# Milijarde meteoroida dnevno uđu u Zemljinu atmosferu - i to su samo oni koji se vide noću golim okom.\n# Meteor četvrte prividne veličine može težiti samo 0,02 grama i može imati prečnik od samo dva milimetra; meteor nulte prividne veličine obično teži jedan gram.\n# Meteoroid manji od 0,1 mm je suviše mali da bi izazvao svetlosni efekat.\n# Maksimalna brzina meteoroida koji ulazi u našu atmosferu je oko 72 kilometara u sekundi.\n# Svoje ideje o svemirskim letovima Ciolkovski je ponudio jednom naučnom časopisu 1903. godine. Međutim urednik časopisa nije našao da je rasprava vredna štampanja i ona će biti objavljena tek 1929. godine\n# 1919. Godard je objavio knjigu "Način dostizanja ekstremnih visina". U knjizi je predložio raketu kao prevozno sredstvo do Meseca. Knjiga je izazvala šaljive komentare, a Godard je dobio nadimak "ludi mesečev profesor". Radovi ova dva naučnika temelji su današnje kosmonautike.\n# Merkur je Suncu najbliža planeta\n# Prvi identifikovan krater na Merkuru dobio je ime Kuiper.\n# Za početak julijanskog perioda usvojeno je podne (12 časova po UT) 1. januara 4713. godine pre naše ere po julijanskom kalendaru\n# Period se završava u 12 UT časova u ponedeljak 1. januara 3268. po julijanskom kalendaru, a što odgovara 23. januaru po gregorijanskom kalendaru.\n# Prvu sugestiju da Saturnovi prstenovi nisu čvrsti dao je J. Kasini 1705.\nNaslov: Re: Zanimljivosti iz astronomije Uto 13 Avg - 23:27\n# Raketa je stari izum. Prvi put se pominje u XIII veku u jednom ilustrovanom kineskom rukopisu. Kinezi su je zvali "strela letećeg plamena", a koristili su je za bombardovanje Mongola u bici kod Pien Kinga 1232. godine. Da bi dosegle veću daljinu rakete su bile pričvršćene za obične strele.\n# Prva dvojna zvezda koja je otkrivena teleskopom je Mizar. Mizar se sastoji od dve komponente međusobno udaljene 14",5. Ovo otkriće pripada Ričoliju (1651).\n# Mizar je srednja zvezda u rudi Velikih Kola.\n# Pored Mizara, ali na većoj udaljenosti (700"), nalazi se još jedna zvezda: Alkor. Po tradiciji, ko je u stanju golim okom da pri vedrom nebu vidi i Mizar i Alkor - ima dobar vid.\n# Prvu potvrdu postojanja međuzvezdane materije u našoj Galaksiji dao je Hartman 1904. na osnovu proučavanja spektra zvezde Delta Oriona.\n# Planetarne magline nisu ni planete ni magline, već male vruće zvezde u poodmaklom stadijumu evolucije okružene oblakom razređenog gasa.\n# Prva fotografija oblaka Venere iz blizine načinjena je 5. februara 1974. Nju je snimila sonda Mariner 10 dok je prolazila pored Venere na putu do Merkura.\n# Najniža tačka na Veneri je Diana Chasma, 2 km ispod srednjeg nivoa i 4 km ispod okolnog područja.\n# Prvi otkrivieni asteroid je 1 Ceres. Otkrio ga je Đ. Pjaci, 1. januara 1801.\n# Prvi asteroid otkriven fotografskim putem je 323 Brucia. Otkrio ga je Max Wolf 20.12.1891. godine.\n# Prvi otkriveni asteroid koji potiče iz prostora unutar Marsove orbite je 433 Eros.\n# Najstarije poznato posmatranje Merkura, prema Ptolemeju, učinjeno je 15 novembra 265. g. pre n.e.\n# Platon u Republici (X, 14) pominje žućkastu boju Merkura (osmatrači uglavnom ovu planetu vide kao beo disk).\n# Merkurove faze prvi je uočio Hevelius\n# Prva kometa za koju se zna da je pala na Sunce bila je 1979 XI. Ona je pogodila našu zvezdu 31.avgusta 1979. Naravno, komete od najstarijeg doba povremeno padaju i na Sunce.\n# Enkeova kometa ima najkraći orbitalni period od svega 3,3 godine.\nNaslov: Re: Zanimljivosti iz astronomije Uto 13 Avg - 23:30\n# Najčešće se javljaju dva Sunčeva i dva Mesečeva pomračenja.\n# Najveći broj pomračenja u toku godine je sedam: tri Mesečeva i četiri Sunčeva ili dva Mesečeva i pet Sunčevih.\n# Najveći broj Sunčevih pomračenja je pet, a Mesečevih tri. Međutim u jednu godinu na može da se smeste sva ta pomračenja.\n# Prvu letilicu ka Veneri uputili su Sovjeti 12.02.1961. Zvala se "Venera 1". Pored planete je proletela na 100 hiljada kilometara.\n# Sovjeti su prvi i pogodili Veneru i to 01.03.1966. "Venerom 3" (lansirana 16.11.1965.)\n# Najkraći dan u Sunčevom sistemu izgleda da ima Jupiter 9,9 sati.\n# Merkur ima najduži dan. Njegov dan traje 176 naših, zemaljskih dana.\n# Najprostranije sazvežđe je Hidra koja na nebu zauzima 1.303 kvadratnih stepeni.\n# Najmanje sazvežđe je Crux sa svega 68 kvadratnih stepeni\n# Sazvežđe sa najviše zvezda iznad druge magnitude je Orion (5), a sa magnitudom iznad 4 je Ursa Major.\n# Prvu mapu Venere načino je F. Bjankini (Francesco Bianchini) 1727. Međutim, reljef koji je Bjankini video bio je iluzija. Na Veneri ne postoje mora i kontinenti.\n# Prvi izveštaj o postojanju Venerinog satelita dao je Đovani. Kasini (G. D. Cassini) 18. avgusta 1686. I u narednom veku bilo je sličnih izveštaja, mešutim, danas znamo da Venerea nema prirodnog satelita.\n# Prvi pokušaj da se na Mesec uputi sonda bio je 17. avgusta 1958. Tog datuma su Amerikanci lansirali letilicu Able 1. Međutim ovaj pokušaj je bio bezuspešan.\n# Prvi uspešan let ka Mesecu načilili su Sovjeti sa Lunom 1 koja je lansirana 2. januara 1959. Letilica je proletele pored Meseca i na Zemlju poslala niz dragocenih podataka.\n# Prvo uspešno "gađanje" Meseca zabeleženo je 13. septembra 1959. kada je sovjetska Luna 2 pala na naš satelit.\n# Prvi objekat (M1) u svoj katalog Šarl Mesije je uneo 28.8.1758.\n# Poslednji objekat, M110, unesen je u Mesijeov katalog 1966.\n# Prvo izdanje Mesijeovog kataloga objavljeno je 1771. i sadrćalo je 45 objekata.\n# Prvi proračun tranzita Venere preko Sunca načinio je Kepler 1627. On je tada izračunao da će do tranzita doći 6. decembra 1631.\n# Na ideju da se tranzit Venere iskoristi za merenje dužine astronomske jedinice prvi je došao Edmond Halej.\n# Najstariji sačuvani zapisi o osmatranju Venere potiču iz Vavilona, a nalaze se na tzv. Venerinoj beležnici (sada u Britanskom muzeju).\n# Veneru pominje i Homer u Odiseji (XXII, 318). Za Homera Venera najlepše sija od svih zvezda.\n# Najviši atmosferski pritisak na Marsu, 8,9 milibara, izmeren je na dnu basena Hellas.\n# Pritisak na najvišoj Marsovoj planini, na vulkanu Olympus Mons iznosi manje od 3 milibara.\n# Na nebu postoji ukupno 88 sazvežđa. Severno od nebeskog ekvatora nalazi se 29 sazvežđa, a južno od nebeskog ekvatora je 46 sazvežđa. 13 sazvežđa leže sa obe strane nebeskog ekvatora.\nNaslov: Re: Zanimljivosti iz astronomije Ned 22 Sep - 23:14\nUprkos tome što čovečanstvo istražuje svemir već stotinama godina, čini se da će kosmos zauvek ostati obavijen velom misterije. Ipak, većina 'sitnica' koje su astronauti i naučnici ikada otkrili unutar vasione suludo je, čudno, zagonetno i potpuno bizarno\n5. „Božji bar ruma”: Ako nešto može da probudi interesovanje javnosti, onda je to zasigurno oblak „Sagitarijus B2”, nekoliko miliona puta teži od Sunca, a pluta negde u središtu naše galaksije. Šta je, naime, ovde intrigantno? Naučnici su ustanovili da je u osnovi oblaka džinovska „reka” od ruma sa ukusom maline.\nVerovali ili ne, „Sagitarijus B2” sadrži na desetine milijardi litara alkohola! U stvari, ovaj neobičan, udaljeni oblak prepun je molekula etil format, hemijske supstance koja ima miris ruma, a koja u stvari malini daje prepoznatljiv ukus!\nOčigledno je Bog odlučio da Mlečnom putu da „irski šmek” , stvarajući oblak pun ruma! A možda bi neko više voleo da je to viski ili rakija!\n4. Džinovska lupa: Gravitacija ume da proizvede zastrašujuće i prečudne stvari, i ne mislimo samo na čuvenu crnu rupu.\nGravitacija ima moć i da „prelama” svetlost, što znači da objekti koje astronauti vide nisu tamo gde isprva misle da jesu. Naučnici ovo nazivaju „bizarnost gravitacionog sočiva”, a u suštini to je optički efekat gde se udaljeni objekti u svemiru vide uvećani.\nNaslov: Re: Zanimljivosti iz astronomije Ned 22 Sep - 23:15\n3. Svemirski jednorog: „Trifid Nebula” je gigantski oblak gasa koji s vremena na vreme izgleda baš kao ogromni, svetleći jednorog, sa grivom i specičnim rogom. To je naravno samo primer čuvene pareidolije - psihološkog fenomena pri kom čovek vidi određene stvarne oblike u slučajnim mrljama.\n2. Gigantska radioaktivna pčela: Upravo kao i u prethodnom slučaju i ovde je reč o pareidoliji, a svemir je generalno neočekivano pun takvih primera!\nNaslov: Re: Zanimljivosti iz astronomije Ned 22 Sep - 23:16\n1. Pečat Miki Mausa: Na jednoj strani Merkura pronađen je žig identičan legendarnom crtanom junaku, ali naravno, ponovo se radi o već pomenutoj pareidoliji!\nNaslov: Re: Zanimljivosti iz astronomije Ned 6 Okt - 11:30\n# U toku jedne godine moraju se dogoditi najmanje dva pomračenja i to oba Sunčeva.\nNaslov: Re: Zanimljivosti iz astronomije Ned 6 Okt - 11:35\n# Prvi pokušaj da posmatra tranzit neke komete preko Sunca načinio je 18. i 19. maja 1910. američki astronom F. Ellerman. On je otputovao na Havaje da odatle posmatra tranzit Halejeve komete pod njapovoljnijim uslovima, ali u svojoj nameri nije uspeo.Postoji tačno 110 objekata u čuvenom "Katalog maglina i zvezdanih jata" Šarla Mesijea.\n# Prvo izdanje ovog kataloga se pojavilo 1771. a sadržavalo je 45 objekata.\n# Svoj sadašnji oblik katalog je dobio 1966. kada mu je dodat poslednji objekat, M 110. Do toga je došlo nakon što je taj objekat pronađen na Mesijeovoj mapi objekta M31.\n# Prstenove oko Jupitera otkrio je Vojadžer. Zapravo postoji samo jedan glavni prsten koji se pruža na razdaljini između 122 hiljade i 129 hiljada km od centra planete. Prsten se izdiže iznad oblaka Jupitera nekih 50.000 km.\n# Prvi astronom koji je upotrebio izraz 'pustinja' za neka područja na Marsu bio je W. H. Pickering. Bilo je to 1886. godine.\n# Prva precizna mapa Venere napravljena je putem radara sa sonde Pionir decembra 1978. Tada je mapirano oko 80% Venerine površine.\n# Prva sonda koja je upućena ka Veneri bila je ruska Venera 1, lansirana 12. februara 1961. Međutim to nije bila uspešna misija pošto je kontakt sa sondom izgubljen na oko 7,5 miliona kilometara od Zemlje\n# Sunčeva korona je golim okom vidljiva jedino za vreme totalnog pomračenja Sunca.\n# Sunčeva korona leži iznad hromosfere.\n# Temperatura Sunčeve korone iznosi 2 miliona stepeni po Celzijusu.\n# Gustina korone je Sunca iznosi tek milioniti deo milionitog dela gustine atmosfere Zemlje na površini mora.\n# Prva neutronska zvezda je otkrivena 1967. Nju je uočila Džozelin Bel (Jocelyn Bell, kasnije dr Jocelyn Bell-Burnel) radeći u Kembridžu na radio istraživanjima.\n# Zvezda sa najvećim poznatim prividnim kretanjem je Barnardova zvezda. Nju je uočio E. Barnard juna 1916. Godišnje prividno kretanje ove zvezde iznosi 10",31 te za 180 godina ona prevali rastojanje po nebu jednako prividnom prečniku punog Meseca.\n# Najstarije pomračenje Meseca o kome postoji pisani trag dogodilo se 29. januara 1135. pre n.e. a zapis je sastavljen u Kini.\n# Aristotel iz posmatranja pomračenja Meseca zaključuje u svom čuvenom delu "O nebu" da je Zemlja loptasto telo jer je senka koju baca na Mesec prilikom pomračenja zaobljena.\n# Aurora, polarna svetlost, na severnoj hemisferi zove se Aurora Borealis, a na južnoj Aurora Australis.\n# Naziv aurora potiče od francuskog astronoma P. Gasendija koji je ovu pojavu posmatrao 12. novembra 1621.\n# Neptun je prva planeta koja je otkrivena na osnovu matematičkih proračuna.\n# Prvo osmatranje Neptuna čini se da pripada francuskom astronomu Lalaendu. On je planetu posmatrao 8. i 10. maja 1795. ali je mislio da posmatra zvezdu.\n# Najveći krater na Mesecu je krater Bailly. Njegov prečnik iznosi 294 km.\nNaslov: Re: Zanimljivosti iz astronomije Ned 6 Okt - 11:41\n# Prvi dobar opis aurore dao je K. Gesner iz Ciriha opisujući auroru od 27. 12. 1560.\n# Prvu auroru južnog pola opisao je Kapetan Kuk 20.2.1773.\n# Prva sonda koju su Amerikanci uputili ka Mesecu bila je Able 1, 17. avgusta 1958. Raketa je nakon 77 sekundi dostigla visinu od 20 kilometara i eksplodirala.\n# Prvo tačno objašnjenje prirode Saturnovih prstenova dao je Kristijan Hajgens 1655. Međutim, u to vreme, postojanje prstena oko neke planete, bila je vrlo neobčna i smela ideja i tek 1665. astronmi će je prihvatiti.\n# Prvi zapis o posmatranju Saturna potiče iz sredine sedmog veka pre naše ere, a sačinjen je u Mesopotamiji.\n# Kopernik je prvi put posmatrao Saturn 26. aprila 1514....a Tiho Brahe 18. avgusta 1563.\n# Prvo teleskopsko osmatranje Saturna pripada Galileju sredinom jula 1610.\n# Prvi pokušaj da pošalju letelicu do Marsa načinili su Rusi 1962. Sonda se zvala Mars 1\n# Prvi uspešan let do Marsa imale su SAD sa svojim Marinerom 4\n# Prvi asteroid koji je dobio muško ime je 433 Eros\n# Postojanje pukotina u glavnom asteroidnom pojasu predvideo je 1857. američki matematičar i astronom Daniel Kirkvud (Daniel Kirkwood) što je 1866. i potvrdjeno.\n# Prvo osmatranje nekog kratera na Marsu pripada E. E. Barnardu. On je krater posmatrao 1892. sa teleskopom od 36 inča na Likovoj opservatoriji. Međutim Barnard svoje osmatranje nije publikovao iz straha da bi bio ismejan.\n# 17. decembra 1900. u Parizu je ponuđena nagrada od 100 hiljada franaka onome ko prvi uspostavi kontakt sa nekim vanzemaljskim bićem. Nagrada je, međutim, izuzimala kontatk sa Marsovcima jer se u to verme smatralo da je taj kontakt isuviše lak zadatak i da je samo pitanje dana kada će do njega doći.\n# Prva poznata panika zbog Marsa desila se 1719. Tada je Mars bio u perihelnoj opoziciji i to toliko sjajan da su ljudi od njega poverovali da je kometa koja će da udari u našu planetu.\n# Nemački matematičar K. F. Gaus je oko 1802. sugerisao da se u Sibirskim tundrama izgrade velike geometrijske figure koje bi stanovnicima Marsa bile znak o našem postojanju.\n# 1819. J. fon Litov iz Beča predlagao je slanje signala Marsovcima paljenjem vatri u Sahari, a Šarl Kros (Francuska) je imao ideju da se pomoću velike lupe usmere Sunčevi zraci na pustinje Marsa i tako iscrta poruka.\n# Prvu ozbiljnu sugestiju da Marsovi sateliti mogu biti veštačkog porekla izneo je 1959. ruski astrofizičar I. Šklovski. Iz pogrešnih podataka o spiralnom kretanju Fobosa ka planeti Šklovski je zaključio da je taj satelit šupalj.\n# Prvi dokaz da Fobos ima nepravilan oblik potiče od Marinera 7 koji je 1969. snimio senku ovog satelita na Marsu.\n# Prvi koji je pomenuo eventulno postojanje Marsovih satelita bio je Dž. Svift u knjizi 'Guliverova putovanja' 1727.\n# Nešto kasnije, 1750. i Volter u jednoj priči pominje dva Marsova satelita. U 18. veku verovanje da Mars ima dva satelita zasnivalo se na prostoj logici po kojoj ako Zemlja ima jedan satelit a Jupiter 4 (tada se još nije znalo za postojanje ostalih) onda Mars mora da ima bar dva.\n# Prvo sistematsko traganje za Marsovim mesecima vršio je V. Heršel 1783, ali bez uspeha.\n# Marsove satelita je pronašao Asaph Hall 11. i 17. avgusta 1877. godine.\n# Najveći osmatač Marsovog kretanja pre otkrića teleskopa bio je danski astronom Tiho Brahe. Tiho je 20 godina osmatrao i beležio kretanje Marsa: od 1576. do 1596. godine\n# Upravo ovi osmatrački podaci omogućili su Kepleru da objavi svoj prvi zakon kretanja planeta (1609.) po kome se planete kreću eliptičnim putanjama.\n# Prvu naučnu primedbu o postojanju Marsove atmosfere dao je Heršel 1783. Posmatrajući prolaz jedne zvezde iza Marsa on je došao do zaključka da Marsova atmosfera mora biti vrlo retka.\n# Prvu dobru procenu nagiba Marsove ose rotiranja dao je takođe Heršel. Po njemu Mars je nagnut 28 stepeni što je smo za 4 stepena više od tačne vrednosti.\n# Marsova zvezda Severnjača je Deneb (najsjajnija zvezda sazvežđa Labud).\nNaslov: Re: Zanimljivosti iz astronomije Ned 6 Okt - 11:43\nPrvu poznatu procenu rastojanja između Zemlje i Sunca dao je Aristarh sa Samosa (270. pre nove ere). Po njemu Sunce je udaljeno oko 4.800.000 km.\nPtolomej (oko 150. g. n.e.) je ovu razdaljinu procenio na 8.000.000 km. Kopernik je oko 1543. smatrao da je Sunce udaljeno samo 3.200.000 km, a Kepler 1618. g. 22.500.000 km.\n# Prvu prilično tačnu procenu dao je Đ. Kasini 1672. Po njemu Sunce je od nas udaljeno 138.370.000 km. Inače srednja razdaljina Sunca od Zemlje je 149.597.900 km.\n# Prvi koji je teleskopom posmatrao Mars bio je Galilej i to 1610. Slavni naučnik tada nije uspeo da opazi nikakve detalje na planeti. To je pošlo za rukom tek Kristijanu Hajgensu 28. novembra 1659. On je tada uočio Syrtis Major, a crtež koji je tom prilikom načinio pomogao je da se uoči Marsova rotacija.\n# Hajgens je prvi koji je prilično precizno utvrdio vreme Marosve rotacije i to 1. decembra 1659. On je tada izračunao da se Mars obrne oko svoje ose za 24 časa.\n# A prvu zaista preciznu vrednost o rotaciji Marsa dao je Đ. Kasini: 24h 40m.\n# Kasini je bio i prvi ko je zapazio Marsovu polarnu kapu i to 1666. (postoji pretpostavka da je Hajgens takođe uočio polarnu kapu i to 1656. ali taj podatak je sumnjiv)\n# 28. godine pre nove ere u Kini sačinjen je verovatno prvi zapis o Sunčevim pegama. Pojava je opisana kao 'isparenje veličine novčića'.\n# Prvo teleskopsko osmatranje pega objavio je J. Fabricijus, holandski astronom 1611. ali je pege posmatrao verovatno još 1610. Šajner je pege uočio marta 1611. dok je Galileo tvrdio da je pege posmatrao novembra 1610. (oko prvenstva je nastala čitava, vrlo žučna polemika). Galilej je u osnovi tačno objasnio suštinu pega, dok je Šajner smatrao da su pege tamna tela koja se kreću oko Sunca na bliskom odstojanju. Kasini je mislio da su pege planine koje izviruju kroz sjajnu površinu Sunca.\n# Prvu teleskopsku mapu Meseca nije načinio Galilej, kako se obično misli, već je englski metematičar iz Oksforda Thomas Harriot. Heriot je sa crtanjem Mesečevog reljefa uz pomoć teleskopa počeo jula 1609. i načinio je više crteža. To su bili crteži pojedinih područja satelita koji je Heriot nešto kasnije objedinio u jedinstvenu mapu celog Mesečevog diska. Na toj mapi nalazile su se konture mora i još pedestak detalja. Galilej je za Heriotom kasnio svega nekoliko meseci. On je prvi put Mesec posmatrao kroz svoj durbin avgusta 1609. a svoje crteže isto tako pojedinih područja satelita (pri različitim fazama) objavio je početkom 1610.\n» Muzej astronomije


Foto: Fernando Alvarado / EPA;\nZvezda Real Madrida i čovek koji je sa tim klubom osvojio čak 12 trofeja spreman je da u letnjem prelaznom roku napusti redove "kraljevskog kluba".\nToni Kros je već nekoliko godina unazad jedan od ključnih fudbalera aktuelnog evropskog prvaka, ali kako Madriđani nemaju očekivane rezultate ove sezone tako i Nemac razmišlja o odlasku.\nSjajni vezista je bio na udaru kritika javnosti zbog partija koje su doprinele da Real ne ostvari nijedan zacrtani cilj ove godine, pa bi da potraži novi izazov u karijeri.\nOvo samo dodatno podgreva spekulacije da "kraljevski klub" oslobađa mesto u veznom redu kako bi mogao da dovede francuskog superstara Pola Pogbu ili Kristijana Eriksena.\nJasno je da se Real neće jeftino odreći Krosa, a pitanje je za koju sumu kao i to ko bi mogao da priušti dovođenje nemačkog asa.


POBUNA U TUZIMA: Đelošaj odbija da zatvori kafiće, Abazovića i Krivokapića 49\t120\nHRVATI SVOJATAJU TESLU A LAZAR IZ TE FAMILIJE KAŽE Ustaše su ubile čak 144\t243\n11.02.2021. 20:02h 12.02.2021. 06:51h\nSarajevski policajci svakodnevno otkrivaju osumnjičene koji izdaju ilegalni smeštaj migrantima od kojih uzimaju veliki novac.\nTako su nedavno sarajevski policajci izveli akciju u kojoj u jednoj stambenoj zgradi i ulici Čekaluša u naselju Mejtaš otkrili da je jedan muškarac u četvorosobnom stanu bukvalno organizovao ilegalni hostel.\nNaime, ekipa policajaca iz PU Centar reagovala je, te su migranti izvedeni iz stana te je sve uredno prijavljeno nadležnoj inspekciji.\nMuškarac koji je izdao smeštaj migrantima naplaćivao je pet evra dnevno po osobi. Sve prostorije unutar stana bile su opremljene krevetima na sprat, gdje su migranti spavali. U ovoj akciji zatečeno je 10 migranata.\nMeđutim, tu se problem za stanare ove zgrade ne završava. Kako je policija isterala migrante, oni su se sutradan vratili. Prema nezvaničnim informacijama policija ih je odvezna u kamp u Blažuj, međutim službenici IOM-a su rekli da nema mesta, pa su se isti dan našli na ulici.\n"Imamo probleme s tim stanom. I pre je tako bilo. Jednom su se u taj stan uselile dvije djevojke. Navodno regularan posao, kao neka kancelarija. Međutim, naveče imamo haos. Ljudi vode ljubav na terasi. Snimaju porno filmove i goli nosaju krevete, pa to je katastrofa bila. Ima to sve zabeleženo, mislim u policiji. Komšije su prijavljivale. Kad su te devojke otišle, onda su u tom stanu organizovali vrtić. Zamislite 27 dece tu bude tokom dana. Ja živim ispod tog stana. Vlasnica je u Nemačkoj, a njen brat je napravio ugovor sa tim mladićem koji je migrantima izdavao stan. Oduzeo nam je i šupe, pa smo ga tužili. Dok smo mi bili na poslu, on je doveo majstore te su nam pregradili šupe", kazala je "Avazu" ogorčena komšinica.\nINCIDENT NA HRVATSKOJ GRANICI: Zvaničnici Evropskog parlamenta došli da vide stanje sa migrantima, sačekala ih policijska blokada\nHOROR! DVA SMRZNUTA TELA NAĐENA U SNEGU U HRVATSKOJ: Sumnja se da je reč o migrantima! Veliko nevreme na auto-putu!\nMIGRANTI UHAPŠENI ZBOG NASILJA U BLAŽUJU: BiH proteruje 17 ilegalaca u zemlje porekla!\nPOBUNA U TUZIMA: Đelošaj odbija da zatvori kafiće, Abazovića i Krivokapića pozdraviće albanskim i zastavama tzv. Kosova (VIDEO) 49\t120\nHRVATI SVOJATAJU TESLU A LAZAR IZ TE FAMILIJE KAŽE Ustaše su ubile čak 91 člana Tesline porodice! Spalili mu kuću i očevu crkvu 144\t243


NIN / Milo�evi�evi ljudi\nJedna od najuo�ljivijih osobina taktike Slobodana Milo�evi�a, u kojoj nije prestao da istrajava do na�ih dana, jeste sklonost da sam kreira politi�ke partnere\nPrimera je bezbroj, a �to je vreme odmicalo, �to je takva praksa vi�e pokazivala znake sukoba sa realno��u, to je Milo�evi� od nje manje odustajao. Tako je Mihalj Kertes trebalo da bude predstavnik Ma�ara u Vojvodini, tako je Zulfikarpa�i� promovisan u lidera Muslimana umesto Izetbegovi�a, tako je (u jednom trenutku) Mladi� trebalo da bude legitimni vo�a umesto Karad�i�a, Mile Paspalj umesto Milana Babi�a, Bulatovi� umesto �ukanovi�a.\nEklatantan primer jeste pro�logodi�nji sastav srpske delegacije u kojoj su, kao predstavnici gra�ana Kosova, bili zastupljeni Goranci, Turci, Romi, Egip�ani, itd., sa ciljem da se izbegne politi�ko vo�stvo Albanaca oli�eno u Ibrahimu Rugovi. Da bi pod bombama, mesec dana kasnije, u poku�aju da se izbegne Ha�im Ta�i, Milo�evi�ev preferencijalni partner postao sa Satanom izjedna�avani Rugova.\nPrete�ni neuspesi koje je do�ivljavao srpski i jugoslovenski predsednik zamagljivani su okolno��u da je Milo�evi� sve vreme uspe�no opstajao na vlasti, uspevaju�i svaki put da ra�un prebaci na teret gra�ana �ije je interese trebalo da �titi, bilo da su to bili Jugosloveni ili Srbi izvan granica Jugoslavije. Rezultat politike "proizvodnje partnera" - naro�ito kada je ona usmerena izvan granica zemlje - glasi da je on "u su�tini provincijalan politi�ar, i da se ispostavilo da spoljnji svet nimalo ne li�i na Osmu sednicu CK SKS na kojoj se on domogao mo�i" (Svetozar Stojanovi�).\nPrvi pomena vredan poku�aj da se protivnik zaobi�e promovisanjem njegovog "zamenika" - koji u tom slu�aju, razume se, ne bi bio protivnik - dogodio se 1991. godine. Adil Zulfikarpa�i�, jedan od (sa Muhamedom Filipovi�em) vo�a stranke MBO (Muslimansko-bo�nja�ka organizacija), koja se izdvojila od SDA, pojavio se kao partner za poduhvat koji je poluzvani�no nazvan "Beogradska inicijativa", a koji je, u najkra�em, u trenucima dok je vladala krajnja neizvesnost oko toga �ta �e ostati od nekada�nje SFRJ, postigao "sporazum" sa vlastima u Beogradu oko ostanka Bosne i Hercegovine u okvirima Jugoslavije. Za Srbiju bi takvo re�enje mnogo zna�ilo, ne samo politi�ki (Srbi ostaju u zajedni�koj dr�avi, veza sa Kninom i Banijom) ve� i psiholo�ki, po�to bi ostali jedini stanari nekada jedinstvenog doma.\nNamerama se, dakle, nema �ta prigovoriti, pogotovu u svetlosti kasnijih stradanja kojima su izlo�eni Muslimani i Srbi i bez obzira na naga�anja da bi ostvarivanja takvog sporazuma pretvorilo Muslimane u gra�ane drugog reda u "Srboslaviji". �kripalo je, razume se, upravo na polju politi�ke tehnologije: Zulfikarpa�i� nije imao ni mandat, a ni politi�kog uticaja u Bosni i Hercegovini da tako ne�to sprovede. Tako je efekat cele akcije mogao biti jedino taj da se javnosti u Srbiji poka�e kako, eto, ima i trezvenih Muslimana, i u toj svetlosti osen�iti Izetbegovi�a kao ekstremistu.\nDocnije je jo� malo planove u smislu "istorijskog srpsko-muslimanskog sporazuma" pravio i Vuk Dra�kovi�, ali je i to ostalo u marketin�kim razmerama.\nPo�etkom 1992. godine srpska strana uglavnom je dostigla ciljeve kojima je te�ila i, pod me�unarodnim pritiskom, trebalo je posti�i aran�man kojim se, uz odre�ena popu�tanja, verifikuju postignuti rezultati. Na to, me�utim, nije hteo da pristane Milan Babi�, predsednik sporne srpske dr�ave.\nMilan Babi� je, kao i Radovan Karad�i�, izgledao kao jedna od srpskih prekodrinskih figura, na koje, u slu�aju potrebe, Milo�evi� mo�e neograni�eno da ra�una. Zapadni srpski lideri su po svemu bili nesumnjivi i proklamovani srpski nacionalisti, za koje se mo�e re�i da su njihova gledi�ta o naciji pripadala 19. veku. Ve�ina njih, gotovo svi, u stvari, imali su u porodi�nim istorijama dramati�ne i tragi�ne epizode vezane za period usta�ke vlasti. Tako je bilo i sa Babi�em, �iji je otac u detinjstvu, s porodicom, zamalo izbegao usta�ki no�. U Slobodanu Milo�evi�u gledali su vo�u svih Srba, �oveka po ube�enjima sli�nog sebi, ali i �oveka na koga su, kao na predsednika mati�ne dr�ave bili upu�eni. Milan Babi� je potisnuo Jovana Ra�kovi�a koji je bio �rtva sopstvenog umerenja�tva u uslovima sveop�teg ekstremizma, razume se ne samo sa srpske strane. Kao vo�a Srba u Hrvatskoj, Babi� je u jeku opozicionih devetomartovskih demonstracija (1991) uputio Milo�evi�u telegram podr�ke, uz nekoliko prigodnih diskvalifikacija na ra�un antinacionalne opozicije.\nNe�to bezazleniji znak podr�ke Milo�evi�u je s jeseni 1990. godine, pred izbore, uputio Radovan Karad�i�, koji je tada ve� bio oven�an lovorom izabranog �efa Srba u Bosni i Hercegovini.\nUtoliko je bilo neo�ekivano tvrdokorno protivljenje Milana Babi�a Slobodanu Milo�evi�u u pogledu Vensovog plana. Babi� je pozvan u Beograd na ube�ivanje u prisustvu kompletnog saveznog i vojnog vrha, kao i vo�a bosanskih Srba (Babi� se, u stvari, pla�io da bi otcepljenje Bosne i Hercegovine, koje je ve� bilo u izgledu) ostavilo Kninsku krajinu odse�enu od Srbije. Svedo�anstva govore da su Milana Babi�a poku�avali da slome maratonskim sednicama i da danima nije spavao.\nStvar je bila u tome da bi direktno Milo�evi�evo nametanja plana u slu�aju Babi�evog protivljenja moglo biti shva�eno kao izdaja nacionalnih interesa, s obzirom na klimu koja je vladala u Srbiji, upravo zahvaljuju�i Milo�evi�u.\nBabi� se, me�utim, nije dao slomiti i Milo�evi� je, na svoj na�in, pokrenuo "postupak opoziva".\nPomo�u Mileta Paspalja, dotle anonimnog predsednika krajinske skup�tine, sazvana je sednica parlamenta na kojoj je usvojen Vensov plan. Od velikog zna�aja je bilo da je sastanak odr�an u Glini, a ne u Kninu, koji je bio oblast pod Babi�evim uticajem. Prilaze Glini �uvala je JNA. Babi�u nije mnogo vredelo �to je sednicu skup�tine oglasio neva�e�om - Vensov plan je sproveden, a sam Babi� ubrzo zamenjen Goranom Had�i�em, predstavnikom panonskog, "isto�nog dela" krajinske dr�ave. Prilikom Babi�evog smenjivanja, general Ratko Mladi� se, prema sopstvenom kasnijem kazivanju, jedva uzdr�ao da ne zapla�e.\nHad�i� je vi�e nego iko od malih srpskih lidera bio Milo�evi�eva transmisija, i to uglavnom nije skrivao. �ak i docnije sopstveno potiskivanje u drugi plan podneo je bez roptanja, rekav�i da "nema prava da se �ali, jer su verovatno pametni ljudi procenili da tako treba da bude". Motivi ove uzorne poslu�nosti nekada�njeg magacionera razli�ito su tuma�eni, a on sam je nastojao da ostavi utisak �oveka rastere�enog brige o sudbinskim pitanjima naroda i dr�ave - te odluke pripadale su Beogradu. Danas �ivi u Novom Sadu i zaposlen je u Naftnoj industriji Srbije. U Hrvatsku ne mo�e, jer je na spisku od oko 150 ljudi na koje se hrvatska amnestija ne odnosi.\nSituacija sa Babi�em i Vensovim planom ponovila se u Bosni u te�em obliku. Vo�e bosanskih Srba - ne samo vo�e, no ceo parlament, nisu hteli da pristanu na plan Vensa i Ovena, mada su me�unarodni posrednici prethodno "slomili" vo�u Milo�evi�a, za kojeg se obi�no misli da je vi�e imun na spoljnje pritiske nego �to zbilja jeste. Nije od velike pomo�i bilo ni dovo�enje "poja�anja" u obliku Dobrice �osi�a (�osi� je imao va�nu ulogu u promovisanju Karad�i�a u lidera bosanskih Srba), ni Konstantina Micotakisa - Karad�i� je nevoljno potpisao, ali je kasnije ipak na�eno na�ina da se sporazum obesna�i. To je za Milo�evi�a ve� bio veliki problem.\nKarad�i�u se nije mogla na�i "rezerva" kao Babi�u. Vo�a bosanskih Srba imao je istinski izborni legitimitet koji je �ak bio i me�unarodno uva�en. To nije bio slu�aj sa predstavnicima Srba u Hrvatskoj koji su svoje pravo na vlast crpli iz kvaziizbora koji su slu�ili vi�e kao smokvin list. Nedorasla i koruptivna elita je na kraju dr�avu koja im je poverena odvela tako brzo i efikasno u propast da ni do danas nije postalo sasvim jasno �ta se uop�te dogodilo.\nOsim toga, Karad�i� u svojoj nepopustljivosti ni izdaleka nije bio usamljen. �ak bi se moglo re�i da je on bio jedan od popustljivijih �lanova srpskog rukovodstva u kome su, osim njega, sa vi�e ili manje uticaja, sedeli i Mom�ilo Kraji�nik, Biljana Plav�i� i Nikola Koljevi�. Ilustracije radi, Kraji�nika su novinari prozvali Mister Nou, a da je Biljana Plav�i� imala mogu�nost da vi�e uti�e na odluke, bez sumnje bi i ona postala Madam Nou.\nNemo�an da prelomi Bosance (ne�e to mo�i �ak ni ne�to docnije uz pomo� "kostolomca" Ri�arda Holbruka), Milo�evi� ulazi u fazu konfrontacije i preduzima prepoznatljivu akciju - pokre�e medijski aparat. Karad�i� tako postaje "avanturista i kockar", �to je aluzija na Karad�i�evu strast koju je upra�njavao u �enevi, za vreme va�nih pregovora. Ipak, razmere medijske satanizacije protiv Karad�i�a nisu dostigle onu ravan koju je Milo�evi� praktikovao u unutra�njoj komunikaciji, �ak ni kada je, po�etkom avgusta 1994. godine, Milo�evi� bio primoran da se od bosanskih Srba distancira uvo�enjem blokade na Drini.\nNeo�ekivan doga�aj u ina�e bizarnom vremenu desio se 1993. godine. U Beogradu se pojavio pomalo zaboravljeni Fikret Abdi�, i, sa Karad�i�em, i pod visokim pokroviteljstvom Slobodana Milo�evi�a, potpisao Deklaraciju o izmirenju i saradnji Republike Srpske i njegove Autonomne Oblasti Zapadne Bosne, kako je nazvao svoju enklavu koja je �inila Cazinsku krajinu i okolinu Biha�a i u kojoj je ratovao protiv snaga lojalnih vladi u Sarajevu, oli�enih u Petom korpusu pod komandom Atifa Dudakovi�a. Iz Deklaracije su svi potpisnici trebalo da izvuku korist. Sada je Abdi� bio pripadnik zajedni�kog fronta protiv Alije Izetbegovi�a. U biha�koj enklavi su se na naj�udnije na�ine prelamali srpski, hrvatski i muslimanski interesi. Kontroverzni Fikret Abdi� odr�avao je bliske, pre svega poslovne veze i sa Hrvatima, a svakako i sa Srbima. Bez ikakve sumnje, nije imao nacionalnih predrasuda. Savez sa Abdi�em, da je upalio, bio bi za Milo�evi�a i Srbe nesumnjivo probita�an. Me�utim, kao i ranije sa Zulfikarpa�i�em, sve se zavr�ilo na medijskoj pompi.\nKasnije, Abdi�eva autonomna Zapadna Bosna neslavno �e krahirati, pora�ena od snaga bosanskog Petog korpusa, uprkos izvesnoj pomo�i koju su Abdi�evi vojnici imali od Srba iz Bosne i iz Krajine, i uprkos tome �to je Peti korpus bio prakti�no sve vreme rata okru�en jedinicama obeju srpskih dr�ava.\nBez obzira na to �to su zapadni srpski lideri izgledali samo kao deo Milo�evi�evog politi�kog projekta, Slobodan Milo�evi� �esto nije imao potpunu kontrolu nad njihovim pona�anjem. Karad�i� i drugovi dr�ali su se sve do Dejtonskog sporazuma kada su poverovali da su "garancije" koje bi pru�ili Milo�evi� i Jugoslavija zna�ajne i tako postavili Milo�evi�a na scenu na velika vrata.\nPre toga, me�utim, Radovan Karad�i� i Milan Marti� imali su eksperiment sa ujedinjenjem Republike Srpske i Krajine, ta�nije njenog zapadnog dela (Knin, Banija i Kordun). Poku�aj se mo�e opisati kao �arlatanski, a protiv njega su bili i neki pripadnici u�eg rukovodstva, poput Nikole Koljevi�a. Ne samo da se nisu ujedinili nego iz Srpske nije upu�ena ni vojna pomo� Srbima u Krajini, pa �ak ni u samoj Bosni nisu odbranjene teritorije koje su bile zna�ajne za odbranu Krajine.\nIako, zbog svega re�enog, nije bilo sasvim jasno kako se vrhovni srpski poglavar u Beogradu odnosi prema prilikama i li�nostima u zapadnim zemljama, Milo�evi�ev aparat se jako napeo ne bi li, na izborima u zimu 1994-1995. promovisao za predsednika Krajine Milana Marti�a, a ne favorizovanog Milana Babi�a, jednom ve� uklonjenog. Izgledalo je da je Babi� pobedio ve� u prvom krugu; me�utim, poni�tavanje izbora u nekim mestima svelo je Babi�ev bilans na 49,27 procenata glasova, �to ga je jo� �inilo prakti�no sigurnim pobednikom u drugom krugu. Tada je na scenu stupio Milo�evi�ev aparat. Uz pomo� kadrova sa novosadske televizije, Milo�evi� na Plitvicama postavlja televiziju (u narodu nazvanu �umtel, skra�eno od "�umska televizija") koja agituje za Milana Marti�a. U Marti�ev �tab se ubacuju Milo�evi�evi eksponenti Brana Crn�evi�, Borislav Mikeli�, a ministar u saveznoj vladi Zoran Bingulac kao neka vrsta zvani�nog izaslanika saop�tava da slu�bena Srbija stoji iza Milana Marti�a. Uz sve to, drugi krug se odla�e od nedelje do nedelje, tako da je odr�an skoro mesec i po dana kasnije, bez sumnje jer je, s obzirom na okolnosti, vreme radilo za Marti�a.\nOstalo je nejasno za�to je Milo�evi� toliko odlu�no "zalegao" za Milana Marti�a, bez obzira �to je ovaj biv�i �ef policijske stanice u Kninu bio mnogo spremniji da sprovodi naloge od stomatologa Babi�a, obrazovanijeg i s ve�im integritetom.\nS obzirom na doga�aje koji �e uslediti te, 1995. godine, jedino �to je Milo�evi� postigao nametanjem Marti�a za predsednika bilo je to da pred istorijom ponese krivicu za ekspresni gubitak Krajine i potpunog egzodusa srpskog stanovni�tva u ofanzivi hrvatske vojske tog prole�a i leta. Tim pre �to je "kao ispomo�" iz Beograda za komandanta kraji�ke vojske upu�en general Mile Mrk�i�, prethodno komandant Korpusa specijalnih snaga VJ, �ije ime �e moderna istorija ratova morati da zabele�i zbog neverovatne brzine kojom je gubio teritorije. Goran Had�i�, �ef "isto�nog dela Krajine" (koja nije vojno pora�ena - �titila ju je blizina Jugoslavije), uvek spreman da u�ini ne�to za Milo�evi�a, rekao je da je "umerenijom politikom" mogao da se sa�uva zapadni deo Krajine i narod.\nHad�i� je aludirao na me�unarodni plan o statusu Krajine, poznat kao Z-4, koji su Srbi (kao i Hrvati) odbacili, �to je bio predtekst za hrvatsku akciju. Iako se mo�e pretpostaviti da je Slobodan Milo�evi� zaista tada bio sklon pomirljivom re�enju, nema nijednog traga da se zalo�io za usvajanje plana Z-4.\nRo�en je 1954. godine u selu �agrovi� kod Knina.\nRadnu karijeru Marti� je zapo�eo u bravarskoj radionici kninskog "Tvika". Rat ga je zatekao kao policajca, u zvanju vi�eg kriminalisti�kog inspektora.\nU politiku je lansiran u emisiji zagreba�ke televizije, kada je novinarki Heni Erceg saop�tio odluku o otkazivanju poslu�nosti kninske policije hrvatskim vlastima. Na �elo krajinske policije do�ao je posle odbijanja krajinskih milicionera da na kape stave �ahovnicu.\nO sebi je znao da ka�e: "Za sebe ka�em da uop�te nisam politi�ar. Ozbiljno nisam. Po profesiji sam pravni kriminalista, zna�i inspektor milicije i taj sam posao najvi�e voleo da radim. Radio sam ga, mislim, dosta dobro, i odjednom sam do�ao u situaciju da budem i politi�ar, i vojskovo�a, i ne znam �ta jo�."\nPopularnost je u�ivao zahvaljuju�i reputaciji "�oveka iz naroda", prostodu�nog, �to je, me�utim, kao nali�je imalo njegovu apsolutnu nekompetentnost za mesto na kome se na�ao. Novine su pisale da je, navodno, prilikom jednog dolaska kod Slobodana Milo�evi�a rekao: "Ka�ite mi, brate, bez uvijanja, koga u Krajini podr�avate".\nPisao je austrijskom predsedniku Tomasu Klestilu, tra�e�i od njega da stavi Savetu bezbednosti na uvid dokument koji je donela Austro-Ugarska, o autonomiji Srba u periodu od 1630. do 1881. godine.\nSituacije u kojoj se nalazi bio je tek delimi�no svestan: "Hrvatska od va�nih me�unarodnih �inilaca ima pre�utnu saglasnost o tome da �e joj se tolerisati jedna akcija u kojoj bi za sedam-osam dana zauzela Krajinu", govorio je, ali je verovao da "Hrvatska nije sposobna da blic-krigom zauzme Krajinu".\nUpam�en �e ostati po tome kako je do�iveo poraz: "Legao sam da spavam. Kad sam se probudio, Knin je bio prazan; oti�li su i vojska, i narod".\nJo� neko vreme je imao iluzije da se stvari mogu preokrenuti: "Iako sam trenutno u poziciji Jasera Arafata, ube�en sam da �u se pobedni�ki vratiti, jer dobro znam mentalitet svog naroda."\nHa�ki tribunal ga zvani�no tra�i zbog raketiranja Zagreba, �to je Marti� naredio kao meru odmazde prema Hrvatskoj. Pred kamerama je izjavio okupljenim izbeglicama iz Zapadne Slavonije da je naredio raketni napad. "U�inili smo to za vas", rekao je.\nRo�en je marta 1943. godine u Kalinoviku, u, kako sam ka�e, Staroj Hercegovini. Na drugi ro�endan, napadaju�i na usta�ke polo�aje kod Ivan-sedla, poginuo je, kao partizan, njegov otac Ne�o.\nZavr�io je vojnu akademiju 1965. godine sa prose�nom ocenom 9,75. Pro�ao je regularan put pe�adijskog oficira. Na po�etku rata upu�en je da bude na�elnik �taba Kninskog korpusa, i stigao je u Knin, kako ka�e, kada su kolone izbeglica bile duga�ke po dvadeset kilometara. Maja 1992. godine je iz jugoslovenske vojske do�ao na �elo vojske bosanskih Srba.\nPrema re�ima Nikole Koljevi�a, za komandanta srpske vojske u Bosni preporu�ile su ga hrvatske novine. "Za Mladi�a se ne bi moglo re�i da je socijalni radnik", pisale su.\nU pogledu na�ina ratovanja verovao je u doktrinu koncentrisane sile koju je nema�ki general Guderijan kratko formulisao: "Raspali, ne �ali!"\nMe�u vojnicima je u�ivao ogroman autoritet pre svega zbog neprekidnog neposrednog prisustva na liniji fronta.\nSpekulisalo se o njegovom komunisti�kom "bekgraundu" kao oficira JNA. Me�utim, Mladi� je ideolo�ki ambivalentan. "Ja jesam vojnicima skidao kokarde, ali posle i zvezde petokrake. Ne zna se pod kojim je znakom srpski narod vi�e stradao."\nKao i svi jugoslovenski generali, kao �to �e se docnije videti, vojsku je gledao kao ne�to �to ima va�nost samo po sebi: "Nikada ne bih naredio svojim jedinicama da se povuku, ni kada bih imao milion �ivota i sve morao da ih izgubim. Povla�i se samo armija koja je pora�ena." Smatra se da je njegov stav imao veliku va�nost u odbijanju plana Vensa i Ovena.\nTokom rata ga je zadesila li�na tragedija - samoubistvo k�eri Ane.\nOdbio je da prihvati odluku vrha Republike Srpske kojom je, posle poraza u zapadnoj Bosni, uklonjen sa mesta komandanta vojske.\nTra�i ga Ha�ki tribunal zbog operacije u Srebrenici.\nFikret Abdi� je bio autenti�na bosanska verzija socijalisti�kog privrednika i lokalnog narodnog lidera, obo�avanog jer je, posredstvom kombinata "Agrokomerc", unapredio privredu Velike Kladu�e i cele Cazinske krajine, kojom je prakti�no upravljao kao neka vrsta lokalnog Tita.\nMilo�evi�eva medijska ma�inerija je velikokladu�ku aferu maksimalno eksploatisala da bi kompromitovala bosanskohercegova�ko rukovodstvo, pa je tako Fikret Abdi� predstavljan kao neko ko pod pla�tom titoisti�ke ikonografije i demagogije protura muslimanski nacionalizam, �to se vidi iz toga �to je, pisale su tih godina beogradske novine, Abdi� finansirao izgradnju spomenika Muji Hrnjici, poznatom turskom zulum�aru.\nNa izborima 1990. godine na listi SDA osvojio je 160 hiljada glasova vi�e nego Alija Izetbegovi�, i trebalo je da mu pripadne mesto predsednika BiH, ali se iz ne ba� jasnih razloga povukao u korist Izetbegovi�a. Kasnije je priznao da je tada "napravio najve�u gre�ku u �ivotu" i postao najogor�eniji protivnik muslimanskog predsednika sve do dana�njih dana. Vlasti u Sarajevu su ga osumnji�ile za ratne zlo�ine i tra�e njegovo izru�enje od Hrvatske, gde Abdi� danas �ivi kao poslovni �ovek. Ha�ki tribunal nije prihvatio optu�nicu.\nU prole�e 1992. godine, kada je JNA "zadr�ala" na sarajevskom aerodromu Aliju Izetbegovi�a, Abdi� se iznenada pojavio u studiju sarajevske televizije sa namerom da, kao jedan od �lanova Predsedni�tva, preuzme vlast. Izetbegovi� ga je preduhitrio, po�to je ve� imenovao Ejupa Gani�a.\nAbdi�a je Izetbegovi�evo hap�enje zateklo na podru�ju pod kontrolom Hrvata. Da bi dospeo autom do Sarajeva, morao je da pre�e mnoge punktove koje su kontrolisale najrazli�itije formacije. Mnogi su tada, a i danas, u tom misterioznom doga�aju videli �pijunski scenario u kome je Abdi�u pripala glavna uloga.\nRo�ena je u Tuzli 1930. godine i poti�e iz stare i ugledne trgova�ke porodice. U njenu ku�u u Visokom, 1941. godine, upale su usta�e, porodicu su izvele, a ona je ostala sama i spasila se sre�nim slu�ajem.\nZbog nepotkupljivosti, ali i zbog doslednosti, koja bi se mogla shvatiti i kao isklju�ivost, bila je omiljena za vreme rata. Neki kafi�i su �ak nazvani po njoj. Nasuprot sada�njoj kooperativnosti sa me�unarodnim �iniocima, Biljana Plav�i� je za vreme rata - dodu�e, verbalno - bila mo�da najmilitantnija od srpskih rukovodilaca. "Ne�emo oklevati da ponovo uzmemo taoce", pretila je.\nIzjavu po kojoj je najvi�e upam�ena Biljana Plav�i� je demantovala: pripisano joj je kako je rekla da u ratu mo�e da pogine i �est miliona Srba, ali �e barem preostalih �est �iveti u slobodi. Kasnije je tvrdila da je samo citirala re�i jednog ranjenog srpskog borca.\nIpak, Slobodanu Milo�evi�u je odgovaralo da ovu izjavu uzme zdravo za gotovo, pa joj je, netipi�no za njega, javno preporu�io da se obrati psihijatru. Reagovala je tako �to je na Palama odbila da se rukuje sa srpskim predsednikom. U vi�e navrata je imala probleme prilikom prelaska granice na Drini. Nakon �to je zamenila Karad�i�a, odnosi su se donekle bili popravili.


Analiza dnevnih listova 15 – 23.02.2014\nCentar za monitoring Kuće ljudskih prava i demokratije analizirao je pisanje 7 dnevnih listova u periodu od 15. do 23. februara na osnovu internet izdanja ili štampanih izdanja gde internet izdanja nisu dostupna.\nCilj analize je da se utvrdi zastupljenost tekstova u kojima stranke iznose stavove i predstavljaju se biračima u predizbornoj kampanji. Iz tog razloga, izostavljeni su svi članci u kojima novinari analiziraju izbore ili neki njihov aspekt, kolumne, komentari i slični tekstovi.\nTakođe, nisu analizirani ni članci u tabloidima u kojima se prenose međusobne svađe na ličnoj osnovi predstavnika političkih stranaka, jer suštinski ne šalju biračima nikakvu poruku o programu i ciljevima stranaka\nProcentualno, na SNS otpada 40 odsto tekstova, dok su koalicije oko SPS-a i DS-a zastupljene sa 18,57 odsto. Kuriozitet je da su svi tekstovi o DS-u apsolutno negativni. Koalicija oko SPS-a ima oko 23 odsto negativnih tekstova. Koalicija oko LDP-a ima zastupljenost od 10 odsto, od čega je 14 odsto negativno. NDS ima 7,14 %, URS 2,86% dok po 1,43 odsto imaju DSS i Treća Srbija.\nSNS ima 37.5 odsto zastupljenosti, SPS 29,17, dok DS ima 25 odsto. Ipak od tekstova o SPS-u 86 odsto su negativni, a od tekstova o DS-u 67 odsto. Svi tekstovi o SNS su izrazito pozitivni. URS je zastupljen sa 8,33 odsto.\nProcentualno, SNS ima zastupljenost od 41,67 odsto, koalicija oko SPS-a 19,44, dok NDS ima 11,11 odsto članaka. Po 5,56 odsto imaju Dveri, URS i DS, a po 2,78 albanske stranke, Dosta je bilo, DSS i SRS. Jedini negativni tekstovi su o DS-u (50 odsto članaka posvećenih ovoj stranci) i Radulovićevom pokretu “Dosta je bilo!”(100 odsto objavljenog negativno).\nProcentualno SNS ima 22,5 odsto, dok koalicija oko SPS-a ima 17,5 odsto. Po 15 odsto imaju LDP i URS, 10 odsto ima DSS, dok DS i NDS imaju po 7,5 odsto. Po 2,5 odsto imaju lista Saše Radulovića i SRS\nProcentualno gledano, SNS je tema 44,44 odsto članaka i svi su pozitivni ili neutralni. SPS ima zastupljenost od 22,22 odsto, ali je polovina negativno. Po 11,11 odsto zastupljenosti, odnosno po jedan neutralni tekst imaju LDP i SVM. I DS je zastupljena samo jednim, i to negativnim tekstom\nProcentualno, SNS je zastupljena sa 35 odsto, dok su DS i SPS dobile po 20 odsto prostora u člancima. LDP ima 10 odsto, dok po 5 odsto imaju DSS, NDS i lista Saše Radulovića.\nDanas ima najujednačeniji pristup političkim strankama i procentualno gledano po 16,67 odsto imaju DS, NDS i SPS, dok po 8,33 odsto imaju SNS, LDP, DSS, Dveri, Treća Srbija i lista Dosta je bilo . Danas nema negativnih članaka o strankama\nDnevni listovi Kurir i Informer vode jasnu negativnu kampanju protiv Demokratske stranke. U Kuriru su svi članci o nDS-u izrazito negativni, a ovoj stranci je posvećen i najveći broj naslovnih strana lista, opet u izrazito negativnom kontekstu. Negativni članci o DS-u su većina i u Informeru. Dnevni list Politika, ima samo jedan članak o Demokratskoj stranci koji je takođe negativan. Večernje Novosti objavile su o ovoj stranci dva članka, od kojih je jedan negativan, a drugi neutralan.\nZaključak analize je da od 7 dnevnih listova, njih 4, Kurir, Informer, Večernje Novosti i Politika neskriveno favorizuju Srpsku naprednu stranku. Za dnevne listove Blic i Alo može se reći da je u pitanju blaga favorizacija ove stranke u prihvatljivim okvirima ravnoteže između objektivnog informisanja i prava na sopstvenu uređivačku politiku. Dnevni list Danas jedini je koji ne favorizuje nijednu stranku.


Ivana Aleksić traži razvod nakon reperovog sramnog ponašanja u rijalitiju! Oglasio se njegov brat i konačno otkrio apsolutno sve! - PRess Serbia | PR PRess team\nOno što rade Tara i Ša u rijalitiju govori u prilog tome da osećanja postoje, iako oni to javno ne priznaju\nOdnos Nenada Aleksića Ša i Tare Simov u aktuelnoj sezoni “Zadruge” mnoge intrigira i veliki broj ljudi, ali i zadrugara, ubeđen je da su njih dvoje zaljubljeni jedno u drugo. Oni ne žele to da priznaju iskreno i otvoreno, ali ono što rade govori u prilog tome da osećanja postoje. To je primetila i Ivana, žena Nenada Aleksića Ša. Kako su već prenosili mediji, ona je skinula burmu, a spekulisalo se da hoće da se razvede i zvanično od njega.\nZa Pink.rs ekskluzivno se oglasio i brat Nenada Aleksića Ša, Predrag, koji je otkrio šta se dešava napolju.\n– Želim da potvrdim da Ivana hoće da se razvede, to je njihova stvar. Ja se u to ne mešam, to će oni rešiti kad izađe. I da zna, šta god da se desilo tamo, mora da izdrži, da bude jak, a mi ćemo uvek biti uz njega kao njegova porodica, da mu pomognemo da sve to prebrodi – poručio je Nenadov brat Predrag.\nS obzirom na to da Ivana, Nenadova još uvek zakonita supruga, ne želi da se oglašava za medije, ovo je prvi put da je neko iz reperove porodice potvrdio da će do razvoda ipak doći.\nTagoviNenad Aleskić RAZVOD rijaliti sa supruga zadruga


NIVEA – krema nad kremama — Wannabe Bride\nNIVEA – krema nad kremama\nGlumice kao što su Alison Stedmen (66), Kejt Vinslet (37) i Džoan Kolins (80) velike su obožavateljke univerzalne NIVEA kreme. Iako ove dame sigurno ne brinu o svom budžetu, te sa lakoćom mogu da koriste luksuzne kreme, one za svoj negovan izgled zahvaljujuju upravo ovoj kremi.\nNa tragu ove tvrdnje, novinarka britanskog “Daily Mail”-a, Kler Kisoti napravila je mali eksperiment tako što je, kako prenosi ovaj izvor, 4 nedelje koristila na jednoj polovini lica NIVEA kremu, a na drugoj višestruko skuplju Crème de la Mer.\nPre početka eksperimenta novinarka je testirala kožu lica uz pomoć aparata koji je napravila NASA za utvrđivanje nivoa zračenja na koži astronauta, koja, pod različitim nivoima osvetljenja meri količinu bora, oštećenja od sunčevog zračenja i stepen crvenila kože. Test je pokazao da na pragu 47. godine Kler ima bore veće od proseka, te da joj je koža dehidrirana i blago crvena.\nKljučne reči Crème de la Merkrema nad kremamalepota kožanegaNIVEANIVEA - krema nad kremamaNIVEA Krema


Presuda za „državni udar“ novo oruđe u propagandnom ratu NATO-a protiv Rusije - Sputnjik Srbija\n18:06 10.05.2019 Preuzmite kraći link\nPrvostepenu osuđujuću presudu za ruske i srpske državljane u slučaju „državni udar“ u Crnoj Gori, koji su ukupno osuđeni na 69,7 godina zatvora, neobično brzo su podržali vodeći centri zapadne politike i NATO-a. Odmah nakon čitanja presude oglasila se Ambasada SAD u Podgorici, saopštivši da je u pitanju istorijski dan za vladavinu prava u Crnoj Gori.\nIstog dana reagovao je i šef britanske diplomatije Džeremi Hant, ocjenivši da je presuda dvojici ruskih obaveštajnih oficira (navodno pripadnika GRU) zbog neuspelog pokušaja „državnog udara“ u Crnoj Gori još jedan primjer „kako se destabilizujuće i agresivno Rusija ponašala tokom protekle decenije“.\nHant je dodao i bizarnu ocjenu da se do današnje osuđujuće presude dvojici ruskih obaveštajnih oficira „stiglo kroz pravni proces, čija je transparentnost bez presedana u Crnoj Gori“.\nNa koncu, danas se oglasila i sama američka Vlada, poručivši da je sudska presuda u Crnoj Gori „razotkrila drski pokušaj Rusije da podrije suverenitet jedne nezavisne evropske nacije“.\nO presudi za „državni udar“ u Crnoj Gori izvještavali su i svi vodeći zapadni mediji: Bi-Bi-Si, En-Bi-Si-, „Asošijeted pres“, „Fajnenšel tajms“… a glavni fokus, nimalo slučajno, bio je na ulozi koju je navodno Rusija imala u pokušaju puča u Crnoj Gori. Tako je akcenat atlantističkih medija bio da su odlukom suda u Podgorici osuđena „dva ruska špijuna“ na 15 i 12 godina zatvora, a sve zbog „zavjere da se sruši Vlada te balkanske države i tako spriječi njen ulazak u NATO“.\nTakođe, u komentarima se ističe da su i „dva vodeća predstavnika etničkih Srba“ (Andrija Mandić i Milan Knežević) osuđena na po pet godina zatvora.\nKomentarišući neobično veliki prostor koji su presudi za „državni udar“ dali uticajni zapadni mediji i političari, analitičar Igor Damjanović podsjeća na riječi dr Georgija Engelharta, saradnika Instituta za slavistiku Ruske akademije nauka, koji je još prije nešto više od godinu dana predvidio da će afera sa navodnim pokušajem „državnog udara“ imati malu upotrebnu vrijednost, u lokalnim okvirima, jer su građani Crne Gore dobro upućeni u tok procesa, ali da to neće biti slučaj na međunarodnom planu.\nDamjanović podsjeća da je ruski ekspert razlog većeg značaja ove iskonstruisane afere u inostranstvu vidio u tome što međunarodna javnost ne samo da nije detaljno upućena u sudski proces, već i što se na Zapadu preko medija dozirala krajnje ograničena informacija o ruskom pokušaju da izazove krvoproliće u Crnoj Gori, pa je ova afera postala bitna komponenta glavnih antiruski koncipiranih političkih dokumenta, poput izvještaja senatora Bena Kardina.\nDamjanović se slaže s tada izrečenom ocjenom Engelharta da su crnogorske vlasti, konstruišući aferu, prihvatile da budu „propagandni projektil“ u rukama Zapada usmjeren protiv Rusije.\nNaš sagovornik konstatuje da su takva očekivanja dobila potpuno verifikaciju u reakcijama Stejt departmenta i britanskog ministra inostranih poslova Džeremija Hanta.\n„Glavni specijalni tužilac Milivoje Katnić više puta se javno zahvalio tajnim službama Velike Britanije i SAD za pomoć koju su im uputili. Dakle, nije potrebno biti posebno pronicljiv i politički pismen i uvidjeti vezu između izjava specijalnog tužioca Crne Gore, koji je pokrenuo proces i izjava koje su iz Londona i Vašingtona došle nakon prvostepene presude“, kaže Damjanović.\nOn dodaje da sudija Suzana Mugoša donošenjem i obrazloženjem ove sramne presude nije dala apsolutno nikakav autoritet optužbama Milivoja Katnića, a moguće da je kod određenog dijela populacije probudila strah, dok je „partnerima iz NATO pakta isporučila novi arsenal za propagandni rat sa Rusijom“.\n„Bojim se da Mugošina presuda može predstavljati povod za dalje pogoršanje diplomatskih odnosa Crne Gore i Rusije“, upozorava Damjanović.\npresuda, afera Državni udar u Crnoj Gori, NATO, Suzana Mugoša, Milivoj Katnić, Velika Britanija, Crna Gora


VEŠTINE UPRAVLJANJA STRESOM I SPREČAVANJA SAGOREVANJA NA POSLU - Dragana Malešević | Knjižare Vulkan\nŠifra artikla: 348779\nNaziv za sindrom sagorevanja, na engleskom burnout, potiče od reči: burn – goreti, burnout – sagoreti. Na osnovu opisa vrsta umora, reakcija i faza sagorevanja u mogućnosti ste da samoprocenite svoj umor i fazu sagorelosti na poslu. Da bismo bili još precizniji, izradili smo skalu procene sagorevanja na poslu na osnovu koje možete dobiti rezultate o nivou svoje sagorelosti. Za oslobađanje od sagorelosti ponudili smo vam tehniku Koordinate za rešavanje stresa, kao i tehniku ISKORAK koja omogućava uspostavljanje balansa i čija primena dovodi do našeg uravnoteženja.