Međunarodni politički odnosi Narodne Republike Kine i Sjedinjenih Američkih Država u razdoblju od 1995. godine do 2005. godine | FPZG repozitorij\nMeđunarodni politički odnosi Narodne Republike Kine i Sjedinjenih Američkih Država u razdoblju od 1995. godine do 2005. godine\nMarušić, I. (2016). Međunarodni politički odnosi Narodne Republike Kine i Sjedinjenih Američkih Država u razdoblju od 1995. godine do 2005. godine (Diplomski rad). Preuzeto s https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:114:395769\nMarušić, Ivana. "Međunarodni politički odnosi Narodne Republike Kine i Sjedinjenih Američkih Država u razdoblju od 1995. godine do 2005. godine." Diplomski rad, Sveučilište u Zagrebu, Fakultet političkih znanosti, 2016. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:114:395769\nMarušić, I. (2016). 'Međunarodni politički odnosi Narodne Republike Kine i Sjedinjenih Američkih Država u razdoblju od 1995. godine do 2005. godine', Diplomski rad, Sveučilište u Zagrebu, Fakultet političkih znanosti, citirano: 03.05.2021., https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:114:395769\nMarušić I. Međunarodni politički odnosi Narodne Republike Kine i Sjedinjenih Američkih Država u razdoblju od 1995. godine do 2005. godine [Diplomski rad]. Zagreb: Sveučilište u Zagrebu, Fakultet političkih znanosti; 2016 [pristupljeno 03.05.2021.] Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:114:395769\nI. Marušić, "Međunarodni politički odnosi Narodne Republike Kine i Sjedinjenih Američkih Država u razdoblju od 1995. godine do 2005. godine", Diplomski rad, Sveučilište u Zagrebu, Fakultet političkih znanosti, Zagreb, 2016. Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:114:395769\nZa citiranje koristite ovu mrežnu adresu: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:114:395769\nNaslov Međunarodni politički odnosi Narodne Republike Kine i Sjedinjenih Američkih Država u razdoblju od 1995. godine do 2005. godine\nNaslov (engleski) International political relations between People's Republic of China and the United States of America in the period from 1995 to 2005\nMeđunarodni politički odnosi, kao disciplina koja proučava međudržavne odnose, odnose između subjekata međunarodnih odnosa, te faktora koji utječu na ponašanje subjekata, sve je značajnija sfera društveno- političkih promjena u svijetu nastalih kao posljedica odnosa svjetskih sila. Rad analizira međunarodne političke odnose Narodne Republike Kine i Sjedinjenih Američkih Država koji se odvijaju i koji će se tek dogoditi, te njihove uzroke i moguće posljedice. Radom se želi pokazati da dosadašnja dominacija Sjedinjenih Američkih Država gubi na značaju, te da je na veliku svjetsku scenu stupila Narodna Republika Kina, koja možda nije dovoljno jaka da ostvari potpunu dominaciju, ali je dovoljno jaka i prisutna da uzdrma dosadašnju američku globalnu politiku.\nInternational relations as a discipline that studies the inter-state relations, relations between the subjects of international relations, and the factors that influence the behavior of subjects, all the important spheres of socio-political changes in the world created as a consequence of international relations. The paper analyzes the international political relations between People's Republic of China and the United States that are taking place and that are going to happen, and the causes and possible consequences. The paper wants to show that the current dominance of the United States becomes less important, and that People's Republic of China entered in the great world stage, which may not be strong enough to achieve complete domination, but is strong enough to shake up the current US global policy.\namerička globalna politika\nthe US global policy\nDatum i vrijeme pohrane 2016-11-29 13:10:18


PDP pita da je helikopter RS-a u novogodišnjoj noći dovezao Cecu u Banju Luku | FENA\nPolitika\t Uto, 02.01.2018. 11:11 | Saopćenje\nBANJA LUKA, 2. januara (FENA) - Poslanički klub Partije demokratskog progresa (PDP) u Narodnoj skupštini Republike Srpske (RS) zatražio je danas od Vlade da hitno odgovori je li tačno da je helikopter RS-a u novogodišnjoj noći dovezao pjevačicu Cecu Ražnatović u privatni noćni klub u Banjoj Luci.\nRS PDP HELIKOPTER\nTanović: CRP projektom 'Pametne škole' energetski obnovljeno sedam škola u TK\nCijene nafte porasle više od 3,5 posto nakon pet sedmica pada\tIzložba 'Znakovi vremena' Emira Kevelja sutra u Mostaru\tKomšić: Nemojte misliti da je Milorad Dodik toliko važan u Briselu U Kini povećan broj smrtnih slučajeva od korona virusa


Feng šui u spavaćoj sobi | Hello! magazin\nCeca o Paris Hilton: Ona nema ništa zajedničko s mojom Anastasijom Seka Aleksić objavila prvu fotografiju nakon porođaja, a na njoj… (foto) Skromna Paris Hilton je oduševljena Srbijom Nikolina Pišek o Adrijani Limi: Ona je anđeo, a ja… (foto) Ilda i beba ipak stigli kući Severina i Igor: Godinu dana braka\nSofija Vergara u kostimu heroine najavljuje specijal “Moderne porodice” (foto) Briše sve tragove prošlosti: Džoni Dep prodaje jedinu preostalu uspomenu na Amber Herd Džim Keri optužen da je pokojnoj devojci dao lekove kojima se predozirala Šokantna priča o Anđelininoj ulozi u razvodu Slomljeni Bred ne viđa decu, FBI odustao od istrage Princeza Šarlota i princ Džordž zasenili svoje roditelje (foto)\nHomeŽivotDekorFeng šui u spavaćoj sobi 01/03/2016 12:51\nDobar feng šui u spavaćoj sobi podstiče protok pozitivne energije i miran san. Soba u kojoj je feng šui dobar vas poziva da budete u njoj, da odmarate, daje vam energiju, smiruje i uzbuđuje istovremeno…\nKako biste napravili dobar feng šui u sobi možete usvojiti neki od ovih jednostavnih predloga.\n1. Izbacite TV, kompjuter ili opremu za vežbanje iz sobe\nKada je neki od ovih predmeta u spavaćoj sobi, protok dobre feng šui energije se narušava. Oni sa sobom nose energiju posla, stresa i pošto odvlače pažnju loši su za odnos sa partnerom (sa kojim, naravno, delite sobu).\n2. Otvarajte prozore često\nIli koristite pročišćivač vazduha kako bi vazduh u spavaćoj sobi bio svež i pun kiseonika.\nNe zanemarujte kvalitet vazduha u spavaćoj sobi. Ne možete imati dobar feng šui u sobi ukoliko u njoj ne možete da dišete. Biljke takođe nisu za dobru feng šui energiju, osim ako nije u pitanju baš velika soba, a biljke su u najudaljenijoj tački od kreveta. Eterična ulja takođe pomažu u pročišćivanju vazduha u sobi, ali samo ukoliko izaberete prava eterična ulja koja zapravo pomažu u ozdravljenju, od običnih mirisnih ulja koja su toksična.\n3. Pratite glavna 3 feng šui načela za krevet\n– Krevet bi trebalo da ima slobodan prilaz sa obe strane\n– Najbolje bi bilo da imate dva stočića pored kreveta (po jedan sa obe strane)\n– Izbegavajte da krevet bude direktno u liniji vrata\nKrevet koji lepo izgleda je veoma važan za energiju u sobi. Dobar dušek, čvrsto uzglavlje, i kvalitetna posteljina od prirodnih materijala su veoma važni za harmoničnu feng šui energiju.\n4. Koristite umirujuće boje kako biste izbalansirali spavaću sobu\nDekor u sobi treba da bude izbalansiran tako da dobra energija može da protiče. Najbolje boje za spavaću sobu su takozvane boje kože, a to su od blede bele do čokoladne braon. Izaberite neku od nijansi boja kože, koja se najbolje uklapa u dekor spavaće sobe.\n5. Mudro birajte umetnost za spavaću sobu jer slike nose moćnu energiju\nKada su slike za spavaću sobu u pitanju najbolje su one na kojima je naslikano ono što želite da vidite u svom životu, slike koje nose potkrepljujuću, pozitivnu energiju. Osim ukoliko ne volite da budete tužni i usamljeni nemojte kačiti takve slike u sobi. Najbolje su slike sa motivima gde se prikazuju lepe emocije, kao što je na primer ljubav, ili srećne veze, lečenje tela, intimnost…\n6. Koristite prigušena svetla u sobi kako biste podesili odgovarajuću energiju\nDobro i prikladno osvetljenje je veoma važno, pošto je svetlost najveći izvor i najjača manifestacija energije. Sveće su najbolje za dobar feng šui u sobi, jer ne samo da pročišćavaju energiju nego prave atmosferu intimnosti, topline i izlečenja. Kada kupujete sveće, uverite se da su bez toksina.\n7. Na spavaćoj sobi neka sva vrata budu zatvorena, pa makar i od ormara ili kupatila\nUkoliko su sva vrata zatvorena, energija može bolje da protiče kroz sobu i ojača vaše zdravlje, ali i zdrav odnos sa partnerom. Ako održavate ormar sređenim, organizovanim i čistim, može pomoći da se osećate ugodno i smireno u svojoj sobi. Postarajte se da prozori i vrata nisu otvoreni kada spavate, i da energija nema kuda da “beži”, već protiče kroz sobu i tako vas hrani i ojačava.\nSvako ima svoju zamisao savršene sobe, ali svima je cilj da soba bude idealno mesto za zadovoljstvo i san. U sobi sa dobrom feng šui energijom, svaki komad nameštaja odavaće energiju ljubavi, zdravlja i opuštanja.\nmojenterijer.rsguliver/thinkstock/printscreen dekor, feng šuiPovezane vesti Perfinjen dom Marka Džejkobsa uređen u art deko stilu


DA JE HRVATIMA OVAKAV KARDINAL, NIKAD BLAJBURG NE BI SLAVILI: Biskup Tiseran ustašama u oči govorio da su krvnici VIDEO\n16.05.2020. 10:13h 16.05.2020. 10:13h\nNe stišava je bura oko hrvatske proslave krvnika iz Blajburga, zbog koje će ove godine po prvi put misa biti služena i u Sarajevu.\nOvo su osudili kako strani, tako i političari iz BiH, a lider SDA Bakir Izetbegović tvrdii da je period kada su ustaše vladale Sarajevom bio najgori u njegovoj istoriji, dok se kardinal Vinko Puljić, čelnik crkve u Hrvata u BiH zbog svega oseća nevericu i razočarenje.\nDa ima kardinala koji su još za vreme rata znali da je ustaški režim bio zločinački što Rimokatolička crkva u Hrvatskoj izgleda još nije saznala, pokazuje i primer Ežena Tiserana.\nBeogradske "Novosti" su tako objavile transkript razgovora kardinala Ežena Tiserana, vatikanskog opunomoćenika za Balkan i Nikole Rušinovića, Pavelićevog izaslanika pri Vatikanu, koji je vođen početkom 1942. godine, a objavljen je u knjizi Milana Baste "Rat je završen sedam dana kasnije".\nTako Tiseran kaže Rušinoviću:\n"Sveta stolica je primila 8.000 fotografija o zločinima nad pravoslavnim stanovništvom. Znam sigurno, gospodine, da su i sami franjevci, kao na primer otac Šimić u Kninu, uzeli učešća u napadima na srpski živalj, te su rušili pravoslavne crkve. Otac Šimić je, sa oružjem u ruci, predvodio grupu ljudi koji su srušili pravoslavnu crkvu u Kninu. Isto tako, porušili ste pravoslavnu crkvu u Banjaluci. Pouzdano znam da su se Franjevci u BiH uopšte veoma jadno poneli. To me boli. Takve stvari ne može činiti odgojen, kulturan, civilizovan čovek, pogotovo sveštenik".\nRušinović je pokušao da opovrgne Tiseranove tvrdnje, ali vatikanski velikodostojnik to nije dozvolio, pa je nastavio:\n"Ustaše su poklale najveći broj pravoslavnih sveštenika. Nakon kapitulacije Jugoslavije, u Hrvatskoj je nestalo 350.000 Srba. Zar to nije žalosno... I Srbi su, premda pripadaju pravoslavnoj veri, dali za Zapad i katolicizam isto toliko koliko i Hrvati, boreći se u hrišćanskim vojskama..."\nRušinović je u istom razgovoru isticao da će sile Osovine pobediti, te da će NDH opstati, na šta mu je Tiseran odgovorio:\n"Ja, pak, mislim, da će Nemačka i Italija izgubiti rat. Poraz sila Osovine već sada je završena stvar. Posle tog poraza, nestaće će i NDH, a Jugoslavija će biti ponovo uspostavljena..."\nTiseran je rekao i da Hrvatska nije slobodna zemlja, da sve sluša Nemce, kao što rade i drugi porobljeni narodi u Evropi:\n"Vaši prijatelji fašisti smeju se vašoj samostalnosti, slobodi i egzistenciji hrvatske države".\nDodaje i da su Hrvati bili poznati kao divljaci, koji su i u njegovom rodnom kraju Loreni u Francuskoj popalili nekoliko mesta i tamo su smatrani zlim ljudima...\nVeljko Đurić Mišina, direktor Muzeja genocida u Beogradu kaže, za "Novosti", da je Vatikan znao sve što se zbiva, a da je Nikola Rušinović pokušao da ubedi kardinala Ežena Tiserana u nešto što ni sam nije verovao.\nInače, kako kaže Đurić, Tiseran je bio vojni sveštenik u francuskoj vojsci na Solunskom frontu u Prvom svetskom ratu i dobro je upoznao srpskog vojnika.\n"Kao kardinal saznao je o zločinima u NDH koji se čine srpskom narodu. On je posle rata bio gost Srpske patrijaršije i susreo se sa Titom, austrougarskim vojnikom sa druge ratne strane", pojašnjava Đurić.\nKurir.rs/Novosti Foto: Vikipedija\nZBOG MISE ZA KRVNIKE SARAJEVO POD OPSADOM: Policija izdala uputstvo za kretanje oko katedrale!\nVatikanDrugi svetski ratEžen TiseranNDHBlajburgUstaše


Priplodna grla - Pretraživanje članaka | Agroklub.rs\nAgroklub \_ "Priplodna grla" - pretraživanje članaka\nPretraživanje - Priplodna grla\n"Priplodna grla" - pretraživanje članaka\nKljučne reči: Priplodna grla\nSaniranje štete od suše Poljoprivrednici traže subvencije kao po... Stočna hrana je već poskupela, naročito kabasta, pa stočari od države traže hitnu isplatu subvencija i premija. Povrtari zahtevaju da država olakša pristup repromaterijalu kako bi se zasnovala nova pr...\nSvinjarstvo Priplodna nazimica - ključ uspešne proiz... Kao i u svakoj grani stočarstva, tako i u svinjarstvu, obnova stada je obavezna zootehnička mera. Da bismo održali proizvodnju rentabilnom i ekonomski opravdanom, neophodno je konstantno menjati krmač...\nPravilnik za subvencije Podsticaji za organsku stočarsku proizvo... Uprava za agrarna plaćanja objavila je pravilnik za dodelu podsticaja za organsku stočarsku proizvodnju uz koji mogu da se preuzmu i zahtevi sa rokovima za konkurisanje za svaku pojedinačnu vrstu pods...\nOvčarstvo Čaba Boršoš iz Adorjana ima najbrojnije... Poljoprivredno gazdinstvo Čabe Boršoša iz Adorjana kod Kanjiže ima najbrojnije stado ovaca rase virtemberg u Srbiji sa skoro 3.000 grla. Na farmi većim delom se bavi proizvodnjom priplodnih grla, a on...\nPodsticaji u poljoprivredi Mladim poljoprivrednicima bespovratno 25... Potpredsednik Pokrajinske vlade Đorđe Milićević, zajedno sa pokrajinskim sekretarom za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo dr Vukom Radojevićem, uručio je danas 204 ugovora, u ukupnoj vrednosti od...


Tončev ima diplome Megatrenda, ne Građevinskog fakulteta – Nadlanu.com\nTončev ima diplome Megatrenda, ne Građevinskog fakulteta\nObjavljeno 28. feb 2013. / 15:25:04\nIvica Tončev, savetnik za nacionalnu bezbednost premijera Srbije Ivice Dačića, poseduje diplome na osnovu kojih je 2008. godine zasnovao radni odnos u Vladi Srbije, saopštilo je u danas Ministarstvo prosvete Srbije.\n„Na osnovu uvida u dokumentaciju do sada izvršenog nadzora, utvrđeno je da Tončev u odnosu na nivoe obrazovanja i stečena zvanja poseduje diplome na osnovu kojih je zasnovao radni odnos 2008. godine u Vladi Srbije, na radno mesto savetnika prvog potpredsednika Vlade“, saopštila je Republička prosvetna inspekcija pri Ministarstvu prosvete.\nPregledom akata Megatrend univerziteta i dosijea zaposlenog u Vladi Srbije utvrđeno je da se u dokumentaciji ne nalazi diploma Građevinskog fakulteta Univerziteta u Prištini koju su objavili pojedini mediji, navela je inspekcija.\nList „Blic“ objavio je 8. februara da je Tončev na sumnjiv način došao je do diplome Građevinskog fakulteta u Prištini, kao i kopiju tog dokumenta u čijem dnu je kao dekan potpisan profesor Slobodan Barać, koji je negirao da je ikada bio zaposlen na tom fakultetu.\n„Tončev je, prema saznanjima Blica, završio Srednju tehničku školu 'Nikola Tesla' u Surdulici, autolimarski smer, a kako taj smer traje tri godine, četvrtu godinu je upisao vanredno, ali nije završio, i posle toga je otišao u Beč, a kada se vratio, upoznao se sa Ivicom Dačićem“, javio je Blic.\nUhapšeni navijači koji su pravili nerede na Kupu Radivoja Koraća\nDačić neće biti saslušan u istrazi o kontaktima Miše Banane\nAgencija proverava imovinu Ivice Tončeva


RTS :: Švajcarski san braće Golubović\nVesti Švajcarski san braće Golubović\nnedelja, 21. feb 2021, 13:20 -> 22:21\nIzvor: Rada Rajić Ristić\nŠvajcarski san braće Golubović\nDa Srbija može da se približi Švajcarskoj na razne načine, potvrđuju i braća Zoran i Miroljub Golubović iz Ciriha koji su pre više od tri meseca u obližnjem Dietlikonu otvorili salon nameštaja kompanije "Simpo" iz Vranja. Poslovni ljudi, koji privrženost otadžbini dokazuju neumornim radom i jačanjem veza svoje nove domovine sa maticom, otvorili su salon u koji švajcarski Srbi ulaze zbog zova zavičaja ili iz znatiželje - a izlaze oduševljeni.\nJer, rodna gruda se u tuđini prepoznaje i po detaljima, predmetima, pa i foteljama, krevetu, komodi...\nU potrazi za kvalitetnim, a povoljnim nameštajem, u njihov salon nameštaja ulaze i Švajcarci, Nemci, Albanci...\nZoran Golubović za RTS ističe da je posao sa Srbijom patriotska dužnost svakog ko živi u dijaspori i ko za to ima mogućnosti:\n"Kroz porez koji se plaća državi omogućuje se izgradnja škola, bolnica, puteva... Simpo, državna firma koja nam je ukazala poverenje i ušla u biznis sa nama, ima izrazito dobru reputaciju među svim ljudima sa Balkana koji žive u Švajcarskoj. Ovaj brend svi veoma dobro prihvataju. Do ekskluzivnog ugovora sa Simpom došli smo tako što smo se bez bilo kakve preporuke ili političke veze, kako bi neko to mogao da pomisli, pojavili na njihovim vratima. Dogovor o saradnji je pao već tokom našeg prvog sastanka, jer smo u Vranje otišli s jasnom vizijom, konkretnim planom i poslovnim iskustvom u Švajcarskoj od 20 godina. Rezultat je vidljiv. Simpo je danas konkurent Konforami, Lipu, Mebel Pfišteru, Mebel Merkiju", ističe Zoran Golubović.\nNaš sagovornik je u Švajcarsku došao 1990. kao petnaestogodišnjak. Pridružio se roditeljima koji su u ovu državu došli 1975. Rodom je iz Smilovca kod Paraćina, a nastanjen je u Nišu. Ima raskošnu profesionalnu biografiju. U svojoj školi u Cirihu predavao je francuski, nemački i engleski jezik. Nedavno je na Fejsbuku pokrenuo projekat besplatnog učenja nemačkog jezika, a planira da ga proširi i na ostale jezike.\nZoran ima nepresušnu energiju i prava je riznica poslovnih ideja. Uspešno se oprobao u raznim oblastima. Kao 27-godišnjak počeo je da uvozi u Švajcarsku rečnike za nemački, francuski i engleski jezik. Zatim je osnovao firmu za usluge osiguranja na srpskom jeziku u Švajcarskoj. Još 2005. osmislio je projekt za Balkatel, firmu u oblasti fiksne i mobilne telefonije, koja je za kratko vreme postala veoma poznata među našim ljudima.\n"Bio je baš veliki uspeh biti u konkurenciji sa Swisscom-om, švajcarskim državnim telekomom, Sunrise-om i Orange-om. Čak 40.000 naših porodica je u Švajcarskoj telefoniralo preko Balkatela i dobijalo račune na srpskom za fiksni telefon, mobilni i internet. Prvi strani kol centar otvoren u Srbiji, koji je koristio Voip tehnologiju, bio je naš. Kasnije smo razvili i druge različite biznise.\nU Srbiji imamo veoma uspešan projekat "Direktna narudžba automobila iz Švajcarske, po sistemu ključ u ruke". Prvi put je neko omogućio kupcima iz Srbije da kupuju automobile u Švajcarskoj, iz fotelje. A da im usput taj neko auto u Srbiji i ocarini i sredi papirološki sve do registracije. Sada, dakle, automobile šaljemo za Srbiju, a u kontra smeru šaljemo nameštaj, iz Vranja za Cirih", kaže Zoran.\nDo kraja februara, zbog pandemije, zatvorene su skoro sve prodavnice u Švajcarskoj, ali zato se regularno odvijaju poslovi Golubovića s automobilima, osiguranjima, kreditima i IP televizijom.\nU Švajcarskoj mu se dopada sigurnost koju ova zemlja pruža zbog uređenog sistema i jasnih pravila igre.\n"Posebno mi se sviđa švajcarska tačnost, niska stopa kriminaliteta, kao i švajcarski obrazovni sistem, koji je veoma orijentisan na praksu. Profesionalizam Švajcaraca je veliki u svim sferama. Žao mi je što je ovo u emotivnom smislu hladna zemlja. Još pre 30 godina sam čuo ovde od naših zemljaka izreku: "Cveće bez mirisa i ljudi bez duše". Prilično je tačan opis bio. Inače, Švajcarska je sigurno veoma lepa zemlja, ali istovremeno i prilično dosadna. Veliki minus im je socijalni život. Druženja i kućnog posećivanja kao kod nas na Balkanu nema. Naši ljudi ovde ne žive sa Švajcarcima, već pored Švajcaraca. Međusoban kontakt se uglavnom svodi na poslovni. "Mešanja" su mala. Švajcarci su učtivi, ali se kod njih ne ulazi u kuću tek tako. Da skratim, u Švajcarskoj ima para, ali nema tog života kao u Srbiji", iskren je Zoran.\nDrago mu je što druga generacija naših gastarbajtera danas uglavnom radi poslove srednje klase.\n"Jedan moj poznanik mi je pokazao zgradu UBS banke u centru Ciriha i rekao: "Ja sam nekada čistio ovu zgradu. Moj sin sada radi na šalteru kao bankarski činovnik, a unuk će biti generalni direktor te banke." Iskreno verujem da će to stvarno tako biti. Jer naša treća generacija u Švajcarskoj je veoma napredna. Ima mnogo pametnih i sposobnih pojedinaca među njima. Naša deca su veoma talentovana. I vole Srbiju više nego Švajcarsku. Patriotizam se među našim narodom ovde održao", kaže Golubović.\nZoran ima troje dece, sina i dve kćerke. Švajcarci su samo na papiru. Osećaju se Srbima.\n"Sin Nemanja završava školu na nemačkom, a kćerke Nastasija i Natalija na francuskom. Međusobna komunikacija je isključivo na srpskom - bez mešanja sa bilo kojim drugim stranim jezikom. Veoma sam ponosan na to koliko vole Srbiju. Sin planira da se po završetku Fakulteta političkih nauka u Cirihu trajno preseli za Srbiju. Inspirisan je nekim interesantnim ljudima današnjice: Arno Gujonom, Čarlsom Keterom, Daniele Ganserom. Našu podršku za to ima. Kaže da je poslednji put zaplakao kad je krenuo iz Srbije za Švajcarsku. To sve govori", kaže Zoran i dodaje da bi mogao dugo da nabraja šta je sve bolje u Srbiji nego u Švajcarskoj, ali i obrnuto.\n"Za sebe smatram da živim između dva sveta - srpskog i švajcarskog. To je sigurno jedna vrsta privilegije. A ja to, dodatno, kombinujem i sa poslom. Neke poslove iz Srbije radim u Švajcarskoj, a druge iz Švajcarske u Srbiji. Do pojave korona virusa sam jednom mesečno išao za Srbiju."\nIako ima brojne obaveze, Golubović ima vremena i za hobi.\n"Volim dobru narodnu muziku osamdesetih godina. Imam i društvo sa kojim sviram i pevam. Kad sam bio mlađi bavio sam se, takođe, pisanjem tekstova i komponovanjem. Imam pedestak svojih radova. Među njima ima i pesama koje pevaju poznati pevači naše narodne muzike", otkriva Zoran.\nSrbi poput Zorana Golubovića su autentični ambasadori svoje otadžbine i dokaz da se ljubav prema domovini ispoljava i neumornim radom.


Komora MSPP – Komora malih i srednjih preduzeca i preduzetnika » 2014 » jul » 06\n//jul 6, 2014\nIzabran novi Predsednik Komore MSPP\nPoštovani članovi, Prateći dešavanja u Komori i neizbežne promene do kojih je došlo, skupštinski organi su usvojili ostavku dosadašnjeg predsednika i ujedno izabrali novog predsednika gospođu Tanju Todosijević. Komora će u daljem radu više biti okrenuta timskom radu u okviru...\nObjavljeno 06 jul 2014\nZavršena je registracija komore u APR-u\nZavršena je registracija komore u APR-u. U prilogu su rešenja o registraciji.\nFORMIRA VLADU: Mateo Renci novi premijer Italije\nFORMIRA VLADU: Mateo Renci novi premijer Italije Renci je poručio da je namera novog kabineta da pružiti „snažnu poruku međunarodnoj zajednici da će njegova vlada brzo doneti izborne i ekonomske reforme. Dobio dirigentsku palicu: Mario Renci RIM – Lider italijanske...\n, Od goranst82\nBio je perač podova u Ukrajini, a danas je milijarder koji povezuje ceo svet Jan Koum (37), kreator servisa za slanje poruka WhatsApp, počeo je karijeru kao siromašni imigrant iz Rusije. Juče je sa partneron Brajanom Aktonom postao bogatiji za 19 milijardi dolara. Bogatiji za 6,8...\nVlade nastavljaju da smanjuju troškove i podižu poreze, bez obzira šta narod o tome misli. Prate se direktive Evropske komisije, a izbori su skoro besmisleni, rekao je čuveni filozof Noam Čomski u svom predavanju u Bonu.EKONOMSKI DIKTAT: Najveće unutrašnje pitanje koje zanima...\nIntenziviranje rada Komore MSPP\nPrivredna komora malih i srednjih preduzeća od samog nastanka pokušava da u srpsku privredu unese novi duh preduzetništva i organizovanja koji je okrenut novim uslovima poslovanja kako u Srbiji tako i u svetu. Komora je i osnovana na temeljima mspp koji već čine veliku većinu...\nKomentar na usvojene zakone\nPoštovani članovi, Privredna komora malih i srednjih preduzeća i preduzetnika sa svojim članovima detaljno analizira sve odredbe novih zakona i posledice primene istih na privredni ambijent u zemlji i prati sva dešavanja u privredi – naročito okolnosti koje prate...


Ratari duguju dva miliona KM\n10.10.2012. / 7:20\nBANJALUKA, Dug poljoprivrednika za đubrivo i gorivo iznosi više od dva miliona maraka, a Vlada RS zadužila je “Robne rezerve” da pokrenu sudske sporove protiv svih koji duguju više od 1.000 KM.\nSutra o postupku verifikacije opštih obaveza Srpske\n03.10.2012. / 15:07\nBANJALUKA, Vlada Republike Srpske razmatraće sutra Prijedlog zakona o uslovima i postupku verifikacije opštih obaveza Srpske i Prijedlog elektroenergetskog bilansa Republike za 2013. godinu.\nPartnerstvo sa RWE korisno za RS i Foču\n29.09.2012. / 7:40\nBANJALUKA, Predstavnici opštine Foča bili su upoznati s projektom buduće izgradnje četiri hidroelektrane na gornjem slivu Drine i ona neće imati negativne ekološke posljedice po tu lokalnu zajednicu.\nRS će realizovati projekte vrijedne više milijardi evra\n28.09.2012. / 9:04\nBANJALUKA, Vlada RS intenzivirala je aktivnosti na privlačenju stranih investicija, prije svega u energetskom sektoru i putnoj infrastrukturi, od kojih se do 2020. godine očekuje priliv veći od sedam milijardi KM.\nROGATICA, Ministar za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju Republike Srpske Srebrenka Golić i načelnik opštine Rogatica Radomir Jovičić istakli su danas da je ova vlada od 2007. do 2012. godine uložila 4.676.000 KM iz ekonomsko-socijalne komponente za infrastrukturne projekte u\nStranci mogu biti osnivači ustanova\n26.09.2012. / 18:43\nBANJALUKA, Vlada Republike Srpske utvrdila je danas Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sistemu javnih službi kojim predviđa da i strana fizička i pravna lica mogu biti osnivači ustanova, što je novina u pravnom sistemu Srpske.\nUgovor o partnerstvu u korišćenju potencijala Drine\n25.09.2012. / 18:05\nBANJALUKA, Ministar industrije, energetike i rudarstva Republike Srpske Željko Kovačević i predstavnici njemačke kompanije “RWE” potpisaće sutra ugovor o strateškom partnerstvu za projekat hidroenergetskog sistema /HES/ “Gornja Drina”.\nSutra o registraciji poslovnih subjekata\n25.09.2012. / 17:48\nBANJALUKA, Vlada Republike Srpske na sutrašnjoj sjednici razmatraće Prijedlog zakona o dopunama Zakona o registraciji poslovinih subjekata po hitnom postupku, kao i Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sistemu javnih službi.\nDžombić sutra sa Špilesom\n24.09.2012. / 17:49\nBANJALUKA, Predsjednik Vlade Republike Srpske /RS/ Aleksandar Džombić razgovaraće sutra sa direktorom za zapadni Balkan Evropske investicione banke Volfgangom Špilesom.\n24.09.2012. / 9:36\nBANJALUKA, Komisija za imenovanje direktora Aerodroma RS ove sedmice obaviće intervjue sa kandidatima koji su se prijavili na konkurs, rekli su u Ministarstvu saobraćaja i veza RS.\nNove investicije Vlade RS u Šamcu\n22.09.2012. / 14:21\nŠAMAC, Predsjednik Vlade Republike Srpske Aleksandar Džombić i načelnik opštine Šamac Savo Minić potpisali su danas memorandum o proširivanju i rekonstrukciji vodovodne mreže u ovoj opštini, koji podrazumijeva investiciju od četiri miliona KM.


Kako se bira, seje i gaji začinsko bilje\nNaslov: Kako se bira, seje i gaji začinsko bilje Ned 29 Apr - 19:26\nZačini obogaćuju i oplemenjuju svaki recept, dodaju ili ojačavaju aromu i svakako doprinose ukupnom izgledu posluženog jela. Ako ih sami gajite, biće vam uvek pri ruci. Imati baštu od začinskog bilja u kuhinji veoma je moderno. Nanu, ruzmarin, bosiljak, peršun, mirođiju, origano, timijan, majčinu dušicu itd, sve to možete lako da negujete.\nOvu praksu je proslavio Džejmi Oliver, čije smo serijale kuvanja svi pomno pratili na televiziji. Sve o tome kako se bira, seje i gaji začinsko bilje pronašli smo u „Larusovoj enciklopediji vrtnog i sobnog bilja“, koju je izdala kuća „Mono i Manana“.\nIdeja o bašti u kući je zabavna i sasvim moguća, ukoliko postoji veoma svetli prozor, da se začinske trave i biljke gaje upravo u vašoj kuhinji ili na terasi. Treba da uradite sledeće. Rezervišite mali osvetljeni prostor u kući koji ne dobija direktno sunčeve zrake.\nAko sejete kupovno seme, prvo pročitajte uputstvo na ambalaži. Jednostavnim jezikom navedena su posebna svojstva semena (da li seme klija na svetlosti ili u tami, koja je temperatura klijanja, koje je vreme povoljno za klijanje i sl.). Pripremite činije, vedrice i tablete sabijenog treseta (mogu se naći u bolje snabdevenim cvećarama).\nVeoma je bitno da uvek koristite uvek savršeno čiste posude, kako biste sprečili svako prenošenje oboljenja. Već korišćene saksije operite razblaženim rastvorom varikine, isperite i pustite da se potpuno osuše. Za sitna zrna koristite zdele, a za velika zrna pojedinačne vedrice i busenje. Napunite saksije i zdele humusom ili mešavinom jednakih delova humusa i rečnog peska ili humusa i treseta, paravnajte i lagano sabijte površinu daščicom.\nNEGA POSLE SEJANJA\nVodite računa da humus uvek bude dovoljno vlažan. Najbolje bi bilo da za zalivanje koristite vodu temperature prostorije. Čim seme proklija, provetravajte, održavajte vlažnost i posebno obezbedite dobru osvetljenost za tek proklijale izdanke.\nDobra osvetljenost bez direktnog sunca je opšte pravilo. Nedovoljna osvetljenost se ispoljava preko požutelih i bolešljivih izdanaka. S druge strane, direktno sunce može da nanese opekotine ili da dovede do sušenja osetljivih biljaka koje su tek formirale koren. Mali sto, postavljen do prozora (koji je npr. okrenut ka istoku) ili prozorska ivica dobro su rešenje.\nTreba da znate da svakodnevno morate da kontrolišete vlažnost humusa, pa je najbolje da vaše biljke budu u visini očiju. Biljke treba da se obnavljanju najmanje dva puta godišnje, jer je njihov životni vek ograničen.\nNaslov: Re: Kako se bira, seje i gaji začinsko bilje Pon 12 Dec - 21:52\nNaslov: Re: Kako se bira, seje i gaji začinsko bilje Pon 12 Dec - 21:53\nNaslov: Re: Kako se bira, seje i gaji začinsko bilje Pon 12 Dec - 21:54\nNaslov: Re: Kako se bira, seje i gaji začinsko bilje Pon 12 Dec - 21:55\nOrigano je jedna od najčešće korišćenih i najomiljenijih začinskih biljaka. Obavezan je sastojak pasti, ***** i salata, i gotovo svi ga vole. Lako se gaji, ne zahteva posebne uslove i brzo uspeva za korišćenje. Voli suvlja rastresita zemljišta, kao i izuzetno osunčana mesta. Origano (Origanum vulgare) traži periodično zalivanje, a semenu je potrebna posebna nega. Seme treba umotati u vatu ili gazu i povremeno kvasiti tako da ne truli i da ima dovoljno vazduha, a kada naklija treba ga postaviti na površinu zemljišta i politi vodom. Biljka je zrela za korišćenje kada naraste oko deset centimetara ili obrazuje desetak listova, a koriste se samo listovi.\nNaslov: Re: Kako se bira, seje i gaji začinsko bilje Pon 12 Dec - 21:56\nNaslov: Re: Kako se bira, seje i gaji začinsko bilje\nImamo 132 korisnika na forumu: 0 Registrovanih, 0 Skrivenih i 132 Gosta :: 2 Provajderi


Srpska ekspresionistička drama: autodestruktivni vitalizam\nOd svih avangardnih pokreta koji su našli svoj put kroz polje srpske književnosti, ekspresionizam je najneuhvatljiviji i najširi, upravo zato što se ne može lako definisati. Ukoliko bismo se pozvali na najbazičnija načela avangarde – raskid forme i sadržine, nihilizam, prednost novog na starim, otuđenje od autoriteta, mogli bismo ekspresionizam nazvati istovremeno i „antisimbolizmom“ koji dosta svojih elemenata povlači upravo iz simbolizma. Negirajući esteticizam i formalizam simbolizma, ekspresionizam je u svim svojim oblicima – književnosti, drami i slikarstvu – prednost davao ekspresivnim mogućnostima boja, anarhiji i eliptičnosti jezika i pre svega, prednosti ideje nad formom, čemu su prednost davali prethodnici. Otud nije čudno što se novi ekspresionistički lirski subjekat, razočaran i bez ideala nakon prvog svetskog rata, otrgao „očinskim“ idealima, te se motiv oceubistva javlja kao jedan od najučestalijih u ekspresionizmu.\nEkspresionizam se najčešće naziva i „umetnošću Prvog svetskog rata“ budući da je ekspresionistički subjekat upravo razočarani, rastureni čovek-nihilista dvadesetih i tridesetih godina XX veka, čovek sa post-traumatskim poremećajem koji je srušio prethodne ideale kako bi stvorio nove, mora da pođe od samog sebe. U knjizi Teorija avangardne umetnosti Renato Pođoli je kao osnovne oblike ispoljavanja avangarde naveo: aktivizam (želja za napretkom čovečanstva i želja za čovekovim osamostaljivanjem), antagonizam (suprotstavljanje ustaljenim normama i principima), nihilizam (shvatanje da postojeći poredak i društvo nisu dobri i da ga zato treba srušiti i izgraditi novi), i agonizam (borba za ono što se osporava). Čovek ekspresionizma je čovek nagona, beskrajnog sukoba sa razrušenim društvom, a ponajviše u sukobu sa samim sobom, čovekom bez očinske, božanske figure koja bi ga usmerila u anarhičnom post-ratnom društvu. On teži da odbaci sve spoljašnje i da intuitivno prodre u centar bića, odnosno duše kako bi se ostvarila kosmička težnja za povezivanjem sa duhom. Ovde se može već govoriti o ekspresionizmu kao svojevrsnom zeitgeist-u, potrebi da se bog nađe u panteističkom kosmosu, osećaju povezanosti čoveka sa čitavim kosmosom koji otvara osećaj stvarnog prema kosmičkom. Pad empirističkog pristupa umetnosti oličenog u impresionizmu i esteticizmu lartpurlartističkih oblika pravi potpuni preokret smera i fokus umetnosti postaje od unutrašnjeg ka spoljašnjem. Ovde su velik uticaj izvršile Bergsonova i Huserlova filozofija, gde prema Bergsonu čovek mora da prodre kroz suštinu stvari koristeći intuiciju, odnosno unutrašnji pogled, a da zanemari logiku. Ova gledanja u potpunosti su analogna težnjama većine avangardnih pokreta nastalih pod zajedničkim imenom ekspresionizma u međuratnom periodu.\nU srpskoj umetnosti ekspresionizam se mahom širio iz pravca nemačke literature, budući da se većina naših intelektualaca školovala u tadašnjim centrima evropske kulture Beču i Parizu, koji su pored Berlina, Minhena i Praga bili centri nemačkog ekspresionizma pod okriljem grupa Der bleue reiter i Die Brucke. Mladi ljudi, Srbi u Vojvodini na čelu sa Milošem Crnjanskim, koji će kasnije činiti jezgro iz kojeg će se širiti ekspresionističke ideje, pod uticajem su nemačke i mađarske literature. Ono što je za ekspresionističku struju u Srbiji karakteristično je niz –izama koji su se razvili iz zajedničkih avangardnih težnji mlađih naraštaja, gde pored futurizma, dadaizma i ekspresionizma, donesenih direktno sa Zapada, imamo i pokušaje mladih pisaca da pokrenu svoje –izme pa tako nastaju: sumatraizam (Miloš Crnjanski), zenitizam (Ljubomir Micić) i hipnizam (Rade Drainac). Za sve ove pokrete, sem nadrealizma u književnoj kritici odomaćio se naziv ekspresionizam budući da su ga predvodili Srbi iz Vojvodine, te je bio pod direktnim uticajem nemačke umetnosti, dok se veliki broj mladih Srba takođe školovao u Parizu, time uticavši na susednu, nadrealističku struju.\nEkspresionistička drama kod Srba, nasuprot procvatu i šarolikosti književnosti, zaostajala je za evropskom literaturom, budući da se naše pozorište usporeno razvijalo krajem XIX i početkom XX veka zbog ratnih okolnosti. Dok su ekspresionisti u literaturi težili raskidu sa starim obrascima, u pozorištu se, za razliku od autohtone ekspresionističke struje u nemačkoj dramskoj praksi, težilo ka obnavljanju ranijeg stanja i održavanju kontinuiteta kritičke društvene drame predratne neonaturalističke struje. U srpskoj drami moguće je govoriti o „idejnom ekspresionizmu“ budući da su ekspresionistički elementi u drami više bazirani na tematsko-motivskim korpusima (problematizacija ljubavno-erotsko-intelektualno-filozofske uznemirenosti) u okvirima forme i rediteljske prakse koja je bila simbolističko-naturalistička. Tek u drugoj polovini dvadesetih godina moguće je govoriti o ekspresionističkom teatru kakav je u svojoj originalnoj formi, kada stvaraoci shvataju neophodnost scenskog eksperimenta.\nOno što je par ekselans primer ovakvog pristupa ekspresionističkoj drami jestu Dramske gatke Ranka Mladenovića. Kako bismo se osvrnuli na ovakav direktan spoj simbolističke forme i intuitivne režije koja je Mladenovićev „izum“, trebalo bi napomenuti odjek „drame-bajke“ koja je svoju primenu našla u simbolističkoj drami. Likovi u ovakvoj drami su deindividualizovani, svedeni na tipove i simbole same po sebi, čime se označavaju univerzalne težnje ljudske duše razapete između osnovnih metafizičkih kategorija – života i smrti, tela i duha. Ovakve drame gotovo da su romantičarske u svojoj težnji da se približe univerzalnim kosmičkim značenjima, pozivajući se na mitove i legende, srednjovekovne religiozne misterije u kojima su značajnu označavajuću ulogu nosile maske i marionete, u ekspresionizmu u funkciji prikazivanja groteske. U dramskom jeziku primetno je vraćanje eliptičnom izrazu, stihu i monologu, što dalje implicira to da je drama delo pesnika, bića koje je intuicijom u direktnom kontaktu sa „duhom“, metaforična inscenacija pesnikove subjektivnosti. Kod Mladenovića, u njegovim Dramskim gatkama vidimo spoj ovakve građe, bajkovite i deindividualizovane, svedene na tipove i simbole već po sebi, sa režijom koja ima pretenziju da ono što je nevidljivo, unutrašnje konflikte čoveka prikaže na sceni kroz scenske znakove u metaforama, simbolima i alegorijama, da se uhvati magijska atmosfera i dinamika duše kroz igru svetla, boje, muzike i pokreta kako bi se izrazio „emocionalni psihički skandal“. Ovakva režija suprotstavljena je diskurzivnoj, impresionističkoj režiji, naklonjenoj realizmu koja je do tada bila zastupljena u srpskom teatru.\nU Dramskim gatkama, Mladenović je već u samom dramskom tekstu didaskalijama označio duhovna previranja svojih tipiziranih junaka. U prvom delu jednočinke Sindžiri imamo opis atmosfere:\n…Kad kandilo zatreperi i pruži žute zrake na ikonise ikeze potmulo još samo beli Judini zubi… Druga je slika čudnovatija. Ona predstavlja neverne verenike: dvoje mladih obešenih udicom za jezike… Levo od prozora vise o zid zengije i srmom izvezena buklija. A malo dalje visi još jezivo o zid skupocena zobnica u kojoj su tri suve mrtve glave…\nVeć u samom ovom opisu nalazimo opskurnu i mističnu atmosferu, prožetu sujeverjem i svojevrsnom „Čehovljevom puškom“ – opisom nevernika i sindžira koji su istovremeno i vizija budućnosti i oznaka na simbolističkom planu, jer kasnije Knez u razgovoru sa bratom sam jasno označava:\n…Pogledaj u one sindžire. Oni su me tako surovo stegli, tako surovo. Nikuda ne mogu izvan njih. Oni su svuda oko mene.\nOvde je prisutan motiv neverstva i nemogućnosti čoveka da se otrgne putenosti, kao i ljubavi prema figuri femme fatale, odnosno Kneževe žene koja čini neverstvo sa Kneževim bratom (U sceni kada se preljuba odvija oni su nazvani ekspresionistički neutralno „On“ i „Ona“) . Prisutna je „ekspresionistička žuta“ koja gotovo da je opšte mesto u svim oblicima ekspresionističke umetnosti, prema Kandinskom ima karakter nasilja u čoveku, izaziva bes i vodi do ludila. Obilje zemljanih boja takođe je pristuno u delima Miloša Crnjanskog, pogotovo u Dnevniku o Čarnojeviću gde jesenje bolje impliciraju bolest, propadanje i gašenje života, što nalazimo i u Mladenovićevoj drami.\nOpskurna atmosfera obiluje odnosima svetla i tame, gde se svetlost javlja kao momenat presecanja tame. Mesečina je lajtmotiv i vezana je za svoju tradicionalnu funkciju razotkrivanja mračnih strasti. Sve je prožeto sujeverjem. Radnja se odvija noću, u doba kada prema tradicionalnom verovanju izlaze nečiste sile i često imamo priliku da vidimo Kneževe duševne lomove. Sve je između halucinacije i realnog, gde stvarnost jeste nadrealna ali samo zato što je subjekat koji je nosi, Knez, u stanju prelomljene svesti. Međutim, Mladenović ne ide ka tome da to racionalizuje.\nKnez ostaje sam… Mesečina mu se zavlači sve više u oči, u grudi, u mozak. I on oseti u nesvestici užasnu brzinu kojom se ova čudna i odvratna planeta okreće… I on se uhvati grčevito za slepoočnice: kao da je tog časa osetio koliko je bolestan i za navek neizlečiv.\nOvo gotovo da je opis bazičnog ekspresionističkog subjekta prožetog subjektivnim previranjima. Nasuprot njemu, antagonista je uvek narod, nosilac sirove primitivne mase, nosilac samog sujeverja prema kome Knez mora da održi dužnost zaklinjanja potomcima kojih nema. Kneževa majka, koja je analogna starim vešticama, manipuliše sinom i navodi ga da žrtvuje svoju ženu koja mu nije donela potomke. Ovde imamo takođe tipičan ekspresionistički sukob junaka sa dominantnim ženama – i majkom i ženom, vešticom-staramajkom i fatalnom ženom čija putenost prevlada smrt.\nU druge dve dramske gatke Daći i Sindžirima ponovo imamo snagu naroda koji je gotovo naturalistički sirov i samim tim isto tako bliži sirovom „duhu“. Ova drama je od tri jednočinke najrealističnija i ima društveni angažman i teži da kroz slikanje naroda i njegove potlačenosti pod Turcima probudi učmalu svest. Dok je u Daći narod zaluđen pojavom pijanog hajduka koji jaše govedo, a koji predstavlja simbol naroda u malom – sa naglašenom telesnošću. Hajduk je otelotvorenje ekspresionističkog ubermensch-a, figure oslobodioca jačeg od društvenih konvencija porobljenog naroda, a koja jedina ima sposobnost da otkrije ikonu.\nU Grivni Mladenović ide u pravcu groteske koju su ekspresionisti zagovarali kao otelotvoren prikaz rugobe razrušene ljudske duše: iznosi pred čitaoca čitavu paradu nakaza – čoveka sa ustima na zatiljku, bolesnike uvijene konopcima, nagu babu, pijane ljude; samim tim što je Velmoža ubio ženu i od njene kičme načinio grivnu u jednoj intenzivnoj dramskoj slici sažima grotesknu struju ekspresionističkog izraza. Ovde je takođe prisutan jedan od najkorišćenijih ekspresionističkih tropa – incest, gde se dramski čvor odnosi na prestup koji prema starim zakonima dopušta Velmožinom ocu da bude sa snajom, što u Velmoži izaziva psihički slom i želju za osvetom. Motiv incesta, kako ćemo kasnije videti, obrađuje i Momčilo Nastasijević u Kod večite slavine.\nOd tri jednočinke, samo je Daća postavljena na scenu, budući da je sama struktura drama više naginjala ka filmskom scenariju nego što je bila podobna za scensku postavku. Daća je takođe poetički više u datom trenutku odgovarala ukusima srpske publike zbog trenda postavljanja drama sa istorijskim temama.\nDrama Ljubomira Micića Istočni greh iz 1920. sledi iz poetičkog postulata pokreta Zenitizma čiji je Micić bio osnivač, a koji je jedini od autohtonih jugoslovenskih -izama imao internacionalni karakter. Kako sam Micić navodi: „Zenitizam je apstraktni metafizički ekspresionizam“, govoreći, potom, o zadacima drame u sadašnjosti, takođe objavljenog u prvom broju časopisa Zenit, gde navodi da je potrebna čovečanska drama koja dopire van vremena i prostora. Ovi zahtevi koji navode rušenje klasične dramaturgije i koncepta vremena i prostora Micića povezuju sa načelima ekspresionističke dramaturgije koja zagovara sažet iskaz, sabijanje radnje, preplitanje realnih i irealnih zbivanja, simultanost i depersonalizaciju likova.\nU drami Istočni greh sve ovo je dobilo svoju inkarnaciju. Čovek kao ničeovski natčovek, alterdeus, želi da se poljulja sistem građanskih vrednosti. Kako je Zenitizam bio antireligijski pokret, tako je jasno da je opozicija Adama Savaotu (inkarnaciji Boga) idejna podloga za superiornost Čovekovu, stavljanje Čoveka u centar makrokosmosa. U podnaslovu ove drame, Micić se pozvao na nemački ekspresionizam i žanrovski odredio dramu kao „misterij za bezbožne ljude čiste savesti“. Ovakvo žanrovsko određivanje u podnaslovima poput „misterija” i „pasija“ čest je trop u tradiciji nemačke ekspresionističke drame i upućuje na omiljene srednjevekovne pozorišne žanrove sa religioznim sadržajima, biblijske motive i slike iz Isusovog života. Ovde se uočavaju i podudarnosti između srednjevekovnih misterija i formalnih obeležja ekspresionističke dramaturgije u smislu fragmentarnosti slika i univerzalizaciji tema. Tema je mit o postanju koji je Miciću verovatno bio najpodobniji za plasiranje ideje o natčoveku, gde se Adamov greh uzima kao simbol čovekove slabosti i sklonosti grehu, zbog kog je ljudska vrsta nedovoljno svesna. Konzumirajući plod sa drveta saznanja, čovek se okreće umu a ne duši i zato je osuđen da večno dela u zabludi, večno izazivan Evinom telesnošću, Adam je um koji se večno potčinjava zavođenju mašte i taštine koju predstavlja zmija.\nOd samog svog početka drama je prožeta čulnim slikama, zvuka i boja, da se iz Edena čuje:\nŠum beskrajnih tamnih prostora. Večnost crna i bezdana šumi duboku sablasnu muziku umiranja… Ponori odjekuju, mora burno buče, reke i potoci.. prolaze pevajući oko zemlje…\nOno što Micićevu dramu čini bazično ekspresionističkom jeste upravo topos antropodeizacije ukombinovan sa formalnom ekspresivnošću slika, korišćenjem obilja boja i zvukova koji svi imaju svoju ekspresivnu funkciju u kontekstu simbolizma. U ovoj drami sve je simbol – od samih karaktera koji su preuzeti iz Biblije ali izmešteni iz konteksta radi propagiranja Micićeve pro-čovečanske ideje, do Boga po imenu Savaot koji je spušten na nivo onoga što čovek jeste u datom istorijskom trenutku. Micićev Savaot je „umoran i bolesno bled“, sedi na Urvini smrti i sluša Adamove krike pobune prema stvoritelju. Savaot ima sve ljudske osobine zbog kojih su Eva i Adam prognani iz raja, tako dobija i strast prema telesnom – čime se uvodi jedan od najznačajnijih toposa u ekspresionizmu: telo.\n….Zapevajte himne prvoj ženi sveta\nPrvoj krvi čovekove bezbožne krvi!\nPronesite slavu zemljama bogova\nJer stvorena je dahom daha moga-\nStvorena je prva žena,\nPrva žena sveta!\nDijalozi između Eve i Adama podsećaju na Pjesmu nad pjesmama. I Adam i Savaot ženu doživljavaju telesno. Adam ženu doživljava kao svojinu jer je nastala od njegovog mesa. Međutim, kroz telesno sjedinjavanje Adam vidi šansu da postanu bogovi. Ovo je klasičan primer tropa dominantne žene u ekspresionizmu. Pojam fatalne žene usko je povezan sa patrijarhatom jer u ekspresionističkoj drami nailazimo na slike žena koje prete da sruše ustaljeni poredak, odnosno prikazane su manje kao socijalne jedinice a više kao individue. Svako slikanje žene koja izlazi iz ustaljenog poretka preti da naruši sliku sveta – tako da je u ekspresionističkoj drami ona slikana kao okosnica oko kojih se drama odvija. Takve žene često su na svojevrstan način posmatrane kao demiurzi jednog novog doba, kada je bliskost sa njom od strane muškaraca i autora drama nailazila ili na opsednutost ili na odbojnost. Žena je često prikazivana, kao i Eva u Micićevoj drami, kao simbol materijalnog i materijalizma novog posleratnog doba koje je dobilo bitku nad razrušenim duhovnim vrednostima.\nMotive incesta i kletve putene ljubavi zatičemo i u drami Miloša Crnjanskog Maske gde je u karakteru Ade, sredovečne žene koju mori „žal za mladost” i incestuozna ljubav prema nećaku Čezareu, obrađen ekspresionistički topos ženskog erotizma u svojoj pervertiranoj formi. Ada, koja je u srednjim godinama, predstavlja sliku zamirućeg erotizma koji je u svojoj suštini upravo sredina puta između života i smrti. Može se povući paralela da je na svojevrstan način drama Maske ekspresionistička varijanta klasične Fedre uz direktnu aluziju u samoj drami, gde glumica Mimi nastupa u predstavi i poziva Adu da joj ulije pouzdanje, kao i da nagovesti tragediju koja će se desiti. Nasuprot njoj, poslednji muškarac koji Adu odbija jeste melanholični Branko, za kog je Crnjanskom kao inspiracija poslužio pesnik Branko Radičević. Kroz eterizam lika Branka autor propoveda varijantu svog sumatraizma:\nI sad mi više ništa nije drago, ništa ne volim\nŽeljan sam šuma i da se jako razbolim.\nOvde se primeti jasna aluzija na Dnevnik o Čarnojeviću gde je visokim poetskim stilom izražena odbojnost prema svakom obliku putenosti i čežnja za nečim višim, kosmičkim. Bolest je takođe ekspresionistički motiv koji zatičemo i kod samog Crnjanskog (Petar Rajić). Ona implicira na svesnost o prolaznosti i smrti kao i na gađenje prema propadljivosti koju nosi odnos sa ženom.\nU drami Centrifugalni igrač Todora Manojlovića, sličan topos ekspresionističkog junaka koji sliči romantičarskom subjektu, težeći da se vine u kosmičke visine i ideale, zatičemo smešteno u neodređeno mondensko letovalište u Evropi, vremenski takođe neodređeno negde između dva rata, što je postupak karakterističan za ekspresionističku dramaturgiju da se prevaziđu vreme i prostor, da se radnja dešava „svuda i nigde“. Likovi su takođe neodređenih, univerzalnih, „svetskih“ imena, pa tako imamo Damu sa crvenim suncobranom Lilianu, Olega i protagonist Bila, koji najviše sliči Čarnojeviću Crnjanskog sa svojim kosmičkim težnjama da se vine u visine.\nSkitanja, lutanja beskrajna, utvarna. Šume, poljane, planine, izgubljena neznana sela, žetve, kosidbe, kupanja u letnjim rekama, noćišta pod jesenjim zvezdanim nebom, pod rosom i lepršom noćnih ptica…\nOvde se takođe od samog početka, u prikazu Bila, nalazi obilje boja, pogotovo zelene koja prema Kandinskom, asocira na dosadu i pasivnost. Bila zeleno, međutim, podseća na šume i u njoj se suštinski nalazi težnja ka panteizmu i slobodi. Drugi relevantan junak je avijatičar Oleg koji teži usponu na nebo, gde nema smrti i propadanja – ponovo sličnost sa Čarnojevićem, koji može da se tumači kao Bilovo „drugo ja“, odnosno analog samom autoru iz kog, kao drugi važan ekspresionistički trop, progovara autorova panteistička ideologija. U Bilu i Olegu stalan je sukob materije i ideje, gde se, naravno, prednost daje ideji. Junaci takođe imaju otklon od ženske erotske energije, oličene u liku Liliane koja je na svojstven način „dama u nevolji“ što je romantičarski motiv, međutim njen lik je neprodubljen i ona ostaje karakter koji samo simboliše romantični zanos, a manje neobuzdanu erotsku silu kakva je karakteristična za žene ekspresionizma.\nNajmističniji autor od svih navedenih jeste Momčilo Nastasijević koji je svojim eliptičnim jezikom, što u poeziji što u drami, obuhvatio suštinu folklornog ekspresionizma kakav smo slično videli kod Ranka Mladenovića. U drami Kod večite slavine već na samom početku imamo jasno određenu kružnu dramaturgiju, razrušena aristotelovska pravila, gde je prolog ujedno i epilog, prvi čin prikazuje četrdeset godina pre prologa, drugi čin dešavanja kratko posle prvog, a treći dvadeset pet godina pre prvog i drugog čina. Dramu otvara susret sinova Sirčanina i Podoljca, koji odlučuju da zakopaju ratne sekire svojih očeva, nastradalih zbog Magdalenine osvete.\nTema drame je incest, najviše digestiran trop ekspresionizma i govori nam o sudbini Romana i Magdalene, koji su vereni “još u utrobi” od strane mentalno nestabilne Tine. Incest je klasičan oblik tragične krivice i kod Nastasijevića je dupliran jer se odnosi na ljubav dvoje dece nastale iz silovanja, odnosno grehom ispaštaju duplo zbog greha oca. Drama obiluje simbolima – vidljiv je motiv krsta zakucanog daskama preko ulaza u kafanu, simbola orijentacije u kome se prepliću vreme i prostor. Ćopa, čuvar tajne slavine obesi se na tavanu , dok se Rapa, pokretač tragedije obesi u podrumu, što simboliše blizinu raju i paklu. Zvuk, kao ekspresionistički postupak, najintenzivnije je slikan u prikazu Romanove flaute koja odiše atmosferom mistike, zlosutnosti koja priziva Magdalenu da se vrati na mesto zločina kako bi se kletva razorne strasti između ovo dvoje, gotovo blizanaca, umirila. Nemogućnost da se destruktivna, incestuozna strast ostvari samo je karika u lancu tragičkih pogreški i krivica, započetih od strane silnika Rape, vlasnika kafane i trgovca ljudima. Animalni erotski naboj počinje silovanjem, potom se nastavlja kroz suludi postupak veridbe dvoje nerođene dece kao posledice Tinine osvete za pretrpljeno nasilje, da bi eruptirala u neprirodnoj ljubavi brata i sestre i Magdaleninom poigravanju sa Sirčaninom i Podoljcem. Magdalena je folklorna varijanta femme fatale, sukuba opterećena tragikom koja traži načine da preusmeri destruktivni eros van tačke fokusa – brata Romana. Ona se na kraju preobražava u trop bludnice-pokajnice, kada shvata da Romana voli kao brata:\nI vedra u licu, kao dete – sušti on… Jednom ga samo videh! (…) Sestra je to, sestra,a ne verenica!\nNjena fatalnost po Sirčanina i Podoljca posledica je nasleđene mračne naravi – po ocu i zle kobi koju nosi samo mesto u kom je odrasla – kafani Kod večite slavine. Ona, za razliku od biblijske kurve-pokajnice, samo produbljuje svoj greh i povećava njegovu tragičnost sve dok čuvši frulu Romana-askete, ne doživi katarzu i time pročisti greh.\nDruga struja ekspresionističke drame nastala po uzoru na primere nemačkih ekspresionističkih dramatičara poput Bertolta Brehta i Ernsta Tolera, a koja je više bila naklonjena socijalno-aktivističkim toposima, težila je ka revolucionarnom utopizmu i socijalističkim temama, pobuni prema nepravdi, a razrešenje dramskih sukoba obično se ogledalo u govorima o perspektivi budućih ideja, obično levičarski orijentisanih. Ovom opusu od naših dramatičara pripadaju drame Kajanje i Kabaret kod Dve hemisfere Aleksandra Ilića i drama Pod ruševinama Dušana Vasiljeva.\nU centru ekspresionističke drame uvek je čovek protiv fatuma, čovek u svom sirovom obliku koji je u nemogućnosti da se suprotstavi onome što ga čini ultimativno ljudskim – porivima koji su u dramama najčešće u suprotnosti sa društvenim konvencijama. U samoj dramaturgiji se ogleda ta težnja ekspresionističke poetike prema destrukciji normalnosti, univerzalnosti vremena i prostora, rušenju klasične forme, pa i pretapanju klasičnih dramskih tropa u svoje začudne, mistične i najčešće beznadne i mračne varijante. Od želje da se na sceni prikaže čovekova unutrašnja raslojenost i rastrojenost, autori su kroz simbole težili tome da se prekine estetika realističkog, plošnog prikazivanja i prikažu slutnje, kosmizam, panteizam čoveka koji projektuje boga iz samog sebe, onda kada ga je beznađem rata koji samo što je prošao – izgubio.\nMilica Amidžić je rođena 14.07.1994. godine u Novom Sadu. Diplomirala je na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu, na Odseku za komparativnu književnost, nakon čega upisuje master akademske studije dramaturgije na Fakultetu dramskih umetnosti u Beogradu. 2018. godine osvaja treću nagradu na konkursu za pisanje eseja fondacije „Dr. Lazar Vrkatić“ na temu „Religija i društvo“. Piše književnu i pozorišnu kritiku, prozu i eseje. Član je uredničkog tima portala „Hoću u pozorište“ (https://hocupozoriste.rs/)\nIdeologija i nacionalizam u romanu Slobodana Selenića „Ubistvo s predumišljajem“ (Časopis KULT, avgust 2018.)\nReligija i običaj (Časopis KULT, mart 2019 – esej nagrađen trećom nagradom fondacije „Lazar Vrkatić“)\nKarakteri Magbeta i Lejdi Magbet kroz prizmu Sartrovog pojma „Loše vere“ (Časopis KULT, jun 2019)\nPrva tura (Blacksheep.rs. 2016)\nBojana Stojanović „Komentari uz srpsku i slovenačku ekspresionističku dramu” Polja, 342\nZoran Markuš „Zenitizam“ Signature, Beograd, 2003\nIvana Ignjatov Popović „Likovi u srpskoj ekspresionističkoj drami“ Pozorišni muzej Vojvodine, 2009\nRanko Mladenović „Dramske gatke“ , Narodna biblioteka Srbije, 1989


Ben Vorks: Konačnu odluku o budućem statusu Kosova doneće Savet bezbednosti\nVORKS: Mislim da se za kosovsko pitanje mora pronaći kompromisno rešenje, koje bi moglo da se formuliše kao “dvostruka autonomija“. Naime, tim konceptom bi se obezbedila dvostruka maksimalna samouprava. S jedne strane, samouprava Kosova unutar Srbije i Crne Gore, a s druge strane, samouprava Srba i Roma unutar srpskih opština na Kosovu. Na taj način bi se takodje ispoštovao protokol OEBS-a i povelja UN, kojima se stipuliše da se medjunarodno priznate granice ne mogu nasilno menjati. Opcijom “dvostruke autonomije” bi se takodje obeshrabrile secesionističke težnje na jugu Srbije i u Sandžaku, kao i u drugim zemljama širom sveta. Presedan nezavisnosti Kosova mogao bi da bude korišćen, recimo, protiv Rusije u Dagastanu, Južnoj Osetiji, Abhaziji i drugde. U jeku ekspanzije Evropske unije, ne verujem da će se Evropljani oduševiti stvaranjem novih mini državica.”\nGLAS AMERIKE: Kakvu opciju podržavaju SAD i medjunarodna zajednica?\nVORKS: “Postoje indikacije da su SAD naklonjene konačnoj nezavisnosti Kosova. Medjutim, federalistički pristup, koji zagovara Beograd, a koji je u srži američkog političkog sistema, ide u prilog koncepta “dvostruke autonomije”. Medjutim, bez obzira na budući status Kosova, u svetlu postojanog nasilja u toj pokrajini, treba imati na umu da će prisustvo UN, Evropske unije i medjunarodnih snaga biti potrebno još dugo vremena i da su u takvoj situaciji stvaran suvernitet i nezavisnost teško zamislivi.”\nGLAS AMERIKE: Kakva bi mogla da bude uloga Rusije i Kine u rešavnaju budućeg statusa Kosova?\nVORKS: “Naravno, konačnu odluku o budućem statusu Kosova doneće Savet bezbednosti UN. Rusija i Kina bi mogle da budu faktor ravnoteže u odnosu na snage na Zapadu koje zagovarju nezavisnost pokrajine. Dakle, ako se ne postigne kompromisno rešenje, Rusija i Kina bi mogle da iskoriste svoje pravo veta protiv inicijative za nezavisnost, koja bi eventualno potekla od SAD, Nemačke, Francuske i Britanije.”\nGLAS AMERIKE: Da li bi nepotpuna saradnja Beograda sa Haškim tribunalom mogla da utiče an ishod pregovora o budućem statusu Kosova?\nVORKS: To bi moglo da se dogodi indirektno. Medjutim, da bi se to sprečilo i ispravile neke novije “istorijske proizvoljnosti”, posle kojih je došlo do jake antisrpske kampanje i antisrpskog stava na Zapadu, potrebno je da se Beograd što pre oslobodi tog balasta i ispuni svoje obzveze prema Haškom tribunalu. Mladić bi mogao na sudu iznese da svoja gledišta i razjasni neka kontroverzna pitanja. Stoga mislim da je maksimalna saradnja Srbije sa Haškim sudom najbolji način da se zašitite srpski interesi.”


Oglas za radno mjesto: Radnik na proizvodnoj liniji (m/ž) - Manpower Savjetovanje d.o.o. - posao.hr\nZa našeg Klijenta, renomiranu kompaniju u svojoj industriji, tražimo više motiviranih i odgovornih osoba za rad!\nRad na proizvodnoj liniji u proizvodnji elektroničkih dijelova, električne i mehaničke opreme i uređaja\nRad u 3 smjene (pon-pet)


Zahvaljujući Film klubu Prokuplje i Ambasadi kraljevine Norveške u Narodnom muzeju Toplice od 7. do 9. novembra održani su Dani norveškog filma. Ova manifestacija je deo NOktobra, Meseca norveške kulture, koja se održava svuda u svetu.\nU ova tri dana, publika je mogla da pogleda filmove "Prohujalo sa ženom", "Varg Veum - Tvoj do smrti" i "Kurt postaje zao".\n- Dani norveškog filma se po drugi put održavaju u Prokuplju zahvaljujući Film klubu. Ova manifestacija je bila povod i da Ambasador ove zemlje poseti naš grad. Želja nam je da se pored kulturne, ostvari saradnja i u drugim oblastima - istakao je Žikica Jovanović, predsednik Film kluba Prokuplje\nAmbasador Norveške u Srbiji, Arne Sanes Bjornestad, pri poseti Prokuplju, razgovarao je sa predstavnicima Film kluba Prokuplje. On je istakao da mu je drago da se u malom gradu ma jugu Srbije zahvaljujući ovom Udruženju čuje za Norvešku i obećao pomoć pri daljem radu.


Uhapšen sin Marine Tucaković\nSin tekstopisca Marine Tucaković uhapšen je sinoć u Beogradu, saznaje "Blic". Prema nezvaničnim saznanjima, sin Marine Tucaković aranžer i kompozitor Milan Radulović priveden je sinoć u...\nJeste li nekada razmišjlali kako ppopularne pesme koje svakodnevno slšamo zvuče kada ih izgovorimo bez muzičke pratnje. Besmisao i glupost tekstova koje pevušimo dočarao nam je radio voditelj...\n"Pesmu 'Mišo moj' posvetila sam pokojnom sinu; ne Miši Banani"\nNakon brojnih medijskih spekulacija da je Ana Nikolić pesmu “Mišo moj” posvetila svom bivšem dečku, kontroverznom biznismenu Rodoljubu Raduloviću poznatijem kao Miša Banana, tekstopisac...\nOna peva o polnom organu i ekstaziju!\nMarina Tucaković svojoj snaji Teodori Baković napisala veoma provokativne pesme u kojima mlada pevačica peva o polnom organu i ekstaziju!\nDa prva ljubav zaborava nema, pokazao je vlasnik Televizije "Pink" Željko Mitrović, kada je odlučio da se vrati svojoj prvoj profesiji - muzici, pa je zajedno sa novim bendom snimio album pod...


3.3 Tematske mape javnog prostora\nNačini svakodnevne upotrebe prostora doprinose njegovom oblikovanju u prepoznatljivo mjesto. Mjesta se mogu predstaviti izradom tematskih mapa, sa ciljem da se obrade informacije sakupljene tokom posmatranja terena. Ove mape prikazuju putanju koja je praćena tokom faze istraživanja, sa ciljem da se skicira „geografija“ ključnih upotreba i kolektivnih aktivnosti prepoznatih na putanji, kao i da se otkriju i istaknu mjesta koja koriste specifične kategorije korisnika.\nKoja mjesta na putanji su namijenjena javnoj upotrebi i zašto?\nKoje aktivnosti se izvode na ovom prostoru i ko ih izvodi?\nKoje prostore koriste pojedine kategorije korisnika (npr. žene, djeca, mladi, stariji ljudi itd.) i zašto?\nRazviti vještine interpretiranja i prezentovanja uz pomoć mape informacija sakupljenih tokom faze posmatranja terena.\nNaučiti kako se kreiraju interpretativne kategorije i pojmovi korisni za prepoznavanje različitih tipologija javnog prostora.\nPodići svijest o tome kako fizička konfiguracija prostora može stimulisati ili osujetiti njegovu upotrebu.\nNacrtati plan koji će predstavljati određeni prostor.\nRazviti sposobnosti rezimiranja.\nRazviti vještinu percepiranja prostora kao cjeline.\nRazviti sposobnost kategorizacije, poređenja i posmatranja stvari sa različitog stanovišta.


Organizacija uvoza ne preimenuje ceo tekstualni katalog ftcat_documentindex_<OrganizationIdGuidValue> sa novim ID-om organizacije u programu Microsoft Dynamics CRM 4.0\nNakon što uvezete organizaciju pomoću upravljača primenom, sistemski posao fullTextCatalogIndex u uvezenoj organizaciji prestaje da radi i ostaje u statusu čekanja. Ako ste primenili KB977867, nećete imati problem.\nOrganizacija uvoza ne preimenuje ceo tekstualni katalog, a uvezena baza podataka organizacije uskladištila je ceo tekstualni katalog koji sadrži GUID rezervne rezervne e-pošte organizacije. Sistemski poslovi pokušavaju da izvrše ispravku kataloga celog teksta koja sadrži trenutni ID organizacije ftcat_documentindex_<OrganizationIdGuidValue> a zatim promene statusa čekanja.\nDa biste rešili ovaj problem, pokrenite sledeću SQL skriptu u bazi podataka organizacije:


Kobson | Srpski | Alert\nKorišćenje Alert opcije\nIzdavači naučnih baza podataka pružaju registrovanom korisniku mogućnost korišćenja Alert servisa. Ta opcija Vam omogućava da sačuvate korišćene upite kako biste ih kasnije ponovo izvršavali. Osim toga, možete ih koristi kao zahtev za periodično slanje izveštaja o novodotatim člancima koji odgovaraju tim upitima.\nDa biste koristili ovu pogodnost neophodno je da korisnik otvori svoj lični nalog (registruje se) na svakom servisu pojedinačno. Te registarcije su besplatne i međusobno nezavisne i nemaju nikakve veze sa KoBSON nalogom.\nPostoji nekoliko tipova Alerts obaveštenja:\nSearch Alerts – obaveštenja vezana za pretrage. Ako korisnik odluči da sačuva određenu formu i sadržinu pretrage (npr. konkretnu konfiguraciju ključnih reči i imena autora po kojima je pretraživao bazu, slika ispod), ima mogućnost da putem Alerts aplikacije konfiguraciju konkretne pretrage sačuva, a da mu servis automatski šalje obaveštenje na e-mail adresu kada god se u bazi pojavi neki novi članak koji odgovara kriterijumima pretrage.\nVolume/Issue Alerts – obaveštenja vezana za nove brojeve i sveske časopisa. Korisnik može da izabere časopise za koje želi da dobija obaveštenja kada god izađe nova sveska časopisa, naravno pod uslovom da se taj časopis referiše u bazi.\nCitation Alerts – obaveštenja vezana za citiranje izabranih članaka. Korisnik može da traži da mu se za određene članke šalju obaveštenja kada god se u bazi pojavi neki novi rad koji citira izabrani članak.


Četrnaesta posebna sjednica Narodne skupštine Republike Srpske počinje u ponedjeljak, 1. juna, u 11 časova, u konferencijskoj sali Vlade Republike Srpske | NSRS\nKolegijum Narodne skupštine Republike Srpske odlučio je danas da će 14. posebna sjednica Narodne skupštine početi u ponedjeljak, 1. juna 2020. godine, u 11 časova, u konferencijskoj sali Administrativnog centra Vlade Republike Srpske u Banjaluci koja zadovoljava epidemiološke uslove prouzrokovane virusom korona.\nKolegijum je utvrdio prijedlog dnevnog reda 14. posebne sjednice: 1. Razmatranje Informacije o „Rezoluciji o poštovanju žrtava fašističkog režima i pokreta“ usvojene na 8. sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine i zauzimanje stava o istoj.\nPola časa uoči održavanja 14. posebne sjednice Kolegijum će se ponovo sastati u zgradi Narodne skupštine i razmotriti prijedloge u vezi sa obraćanjima narodnih poslanika i gostiju na sjednici. Kolegijum je odobrio obraćanje predsjednicima svih parlamentarnih stranaka iz Republike Srpske, koji u skladu sa Poslovnikom podnesu zahtjev za obraćanje.\nU skladu sa članom 171 stav 1 i članom 172 Poslovnika, zakazivanje posebne sjednice svojim potpisima zatražila je jedna trećina narodnih poslanika. Zahtjev za održavanje posebne sjednice Narodne skupštine Republike Srpske potpisali su poslanici klubova SNSD-a, DNS-a, DEMOS-a, SPS-a, US-a, NDP-a, Poslaničke grupe SP-a i dva nezavisna poslanika.\nU obrazloženju zahtjeva za sjednicu potpisani poslanici navode da je „neprihvatljiv i sam naziv Rezolucije jer kvalifikuje fašističke režime i pokrete kao agresore, a ne Nezavisnu Državu Hrvatsku, koja je zvanično provodila sistematsko iseljavanje, pokrštavanje i ubijanje Srba“.


AP: Bajden u prvom razgovoru s Putinom vršio pritisak zbog Navaljnog, hakovanja, Avganistana (VIDEO) | Novinska agencija Beta\nSVET | 26.01.2021 23:20 > 27.01 08:34\nAP: Bajden u prvom razgovoru s Putinom vršio pritisak zbog Navaljnog, hakovanja, Avganistana (VIDEO)\nNovi predsednik SAD Džozef Bajden je danas prvi put razgovarao s predsednikom Rusije Vladimirom Putinom, izrazivši zabrinutost zbog hapšenja opozicionara Alekseja Navaljnog, a ukazao je i na umešanost Rusije u kampanju sajber špijunaže i pogibije američkih vojnika u Avganistanu.\nPo izjavama zvaničnika Bele kuće, Bajden je pokušao da "naglo zaustavi toplu retoriku" svog prethodnika Donalda Trampa prema Putinu. Ali, novi predsednik je takođe nastojao da ostavi mesta za diplomatiju, rekavši ruskom lideru da bi njhove države trebalo da finaliziraju petogodišnje produženje sporazuma o kontroli nuklearnog naoružanja Novi START pre no što istekne početkom sledećeg meseca.\nZa razliku od svog prethodnika, Bajden nije pokazivao nadu u "resetovanje" odnosa s Rusijom, već je nagovestio da želi da pokuša da reše razlike, a ne da nužno poboljšaju odnose.\nPo zvaničnicima, Moskva je prošle nedelje zatražila razgovor, Bajden se složio, ali je hteo da se prvo pripremi njegov tim i da on razgovara sa evropskim saveznicima, uključujući lidere Velike Britanije, Francuske i Nemačke. Pre razgovora s Putinom, Bajden je danas razgovarao i s generalnim sekretarom NATO-a Jensom Stoltenbergom, obećavaši posvećenost Sjedinjenih Država tom savezu.\nBajden je rekao Putinu da njegova administracija razmatra upade u kompjurerski sistem i navode da je Rusija nudila novac talibanima koji ubijaju američke vojnike u Avganistanu. Bajden je rekao da su Sjedinjene Države spremne da se odbrane i da će preduzeti mere koje bi mogle da uključuju i dalje sankcije, kako bi se osiguralo da Moskva ne deluje nekažnjeno, kažu zvaničnici administracije.\nBajdenov tim je već snažno reagovao na suzbijanje demonstracija za oslobadjanje Navaljnog, održanih u više od 100 ruskih gradova tokom vikenda, kada je uhapšeno više od 3.700 ljudi, uključujući 1.400 u Moskvi.\nTramp je dugo bio "zaljubljen" u Putina i tražio je njegovu podršku, često izražavajući sumnju u tvrdnje da je bilo ruskog mešanja u američke predsedničke izbore 2016. godine. Takođe je umanjivao učešće Rusije u hakovanju federalnih vladinih agencija prošle godine i navode da je Rusija ponudila novac talibanima.\nUprkos tom pomirljivom pristupu, Trampova administracija je postavila oštru liniju prema Moskvi, namećući sankcije ruskoj državi, kompanijama i poslovnim ljudima zbog Ukrajine, isporuke energenata i napada na neistomišljenike.\nBajden je razgovoru s Putinom naglo odustao od Trampove linije izjavivši da zna da je Rusija pokušala da se umeša i u izbore 2016. i 2020. godine. Ali, naglasio je potrebu za produženjem sporazuma Novi START, poslednjeg preostalog američko-ruskog ugovora o kontroli naoružanja, koji ističe početkom februara. Američki zvaničnici očekuju postizanje dogovora o produženju koji bi obezbedio transparentnost nuklearnog arsenala svake države.\nBajden je u ponedeljak rekao novinarima da se nada da bi SAD i Rusija mogle da sarađuju u oblastima u kojima obe države vide korist.\n"Smatram da i jedni i drugi možemo delovati u obostranom interesu, svako u svom, u vezi s Novim START-om i uz to jasno staviti do znanja Rusiji da smo veoma zabrinuti zbog njenog ponašanja, bilo da se radi o Navaljnom, bilo da je reč o 'Solar Vindsu' (slučaju hakovanja) ili o izveštajima o nagradjivanju za glave Amerikanaca u Avganistanu", rekao je Bajden.\nBajdenov pristup naišao je na odobravanje nekih bivših američkih diplomata koji su imali posla sa Rusijom i očekuju da vide politiku prema Rusiji koju će utvrditi Bajdenov tim, uključujući savetnika za državnu bezbednost Džejka Salivena i kandidatkinju za "mesto broj tri" u Stejt departmentu, Viktoriju Nuland, ocrtavaju konture ruske politike.\nNuland koja je u drugom mandatu predsednika Baraka Obame držala u Stejt departmentu portfelj Evrope, Putin i njegovi pomoćnici su osudjivali posebno zbog podrške prozapadnim političarima u Ukrajini. Govori se da ona i Saliven imaju isti stav o tome kako postupati s Moskvom: čvrsto o ljudskim pravima i namerama Rusije u Istočnoj i Srednjoj Evropi, a istovremeno držeći otvoreni kanal za Kremlj o drugim pitanjima.\nAli njihov početak je složen, kako kažu, posebno s obzirom na Putinovo iskustvo u odnosima s Trampom koji je često podrivao stav "jastrebova" sopstvene administracije prema Rusiji time što je privatno pokušavao da se dopadne ruskom lideru. Tramp je takođe često bio loše pripremljen za razgovore sa stranim liderima, ignorisao upozorenja svog osoblja, ograničavajući broj onih koji su mogli da slušaju te razgovore i, posebno posle razgovora s Putinom, govoreći vrlo malo svojim pomoćnicima o čemu su razgovarali.\n"Teško je, ali je izvodljivo", rekao je Daniel Frid, američki ambasador u Poljskoj i pomoćnik državnog sekretara za evropske poslove u administraciji Džordža V. Buša. "Moraće da shvate u hodu, ali važno je bez oklevanja nastaviti s novim START-om gurati u vezi s hapšenjem Navaljnog i drugim pitanjima".\n"Moraju da učine i jedno i drugo, i da ne dozvole da im Putin kaže da neće prihvatiti novi START ukoliko ne odustanog od Navaljnog, "SolarVindsa" ili Avganistana", rekao je Frid koji je sada član Atlantskog saveta. "Morate da se gura i ne može se dozvoliti Putinu da postavlja uslove".


Mlade ambasadorice Kaftan studia pred objektivom Edvina Kalića\nKaftan studio već je omiljena destinacija mnogih bh.dama koje na ovu adresu dolaze u potrazi za elegatnim i sofisticiranim dizajnom. Nermina Hodžić i Emina Hodžić Adilović dizajniraju haljine od visokokvalitetnih materijala na koje ručno dodaju razne detalje.\nDonosimo dio atmosfere s ljetne LOLA.tees revije\nU restoranu Etno kuća u Šumancima, već poznati kreativni tim LOLA.tees, koji označava bh.brand popularnih majica s natpisom, Helena Bilić i Jelena Džolić, predstavili su svoju novu kolekciju majica, suknji no i haljina.\nUrbano ljeto prikazano kroz objektiv Nine Mašić-Lizdek\nMerima Ramadanović, Nina Mašić-Lizdek, Goran Lizdek, Sanjin Egon, Milan Senić i Metaphysika su odlučili udružiti snage i kreirati sjajan editorijal u bh.potpisu koji dočarava urbano ljeto.\nNova kolekcija bh.brenda Peek-a-boo je must have ovog ljeta!\nZa transparentnim torbicama smo poludjeli još prije par sezona, a Helena Bubalo koja marljivo izrađuje Peek-a-Boo torbice potpiruje našu ljubav za njima i ovog ljeta.\nPonajbolji hip-hop i elektro glazbenici predstavljaju Revolt Clothing kolekciju!\nRevolt Clothing je bh.brend koji se kroz pet godina svog postojanja, koliko ih ove godine obilježava, izgradio kao brend kojeg nose urbani i pozitivni ljudi cijele regije, bez obzira na godine i spol. Zimi se ulicama grada šećemo u njihovim prepoznatljivim duksericama, dok ljeto provodimo u pamučnima majicama koje krase autorske grafike i printevi.\nNova Lola.tees i Pixie Dust Baby Photography kolekcija za djecu i mame\nIz želje jedne fotografkinje da na majici ima svoju omiljenu, autorsku fotku rodila se ideja za potpuno novom kolekcijom.\nAmra Čerkezović je snimila katalog za francuski brand Petit Bateau!\nPetit Bateau je francuski brand, duge tradicije, koji osim kvalitetne i moderne odjeće za žene i muškarce, nudi i asortiman za djecu i sve njihove aktivnosti.\nVodimo vas na snimanje prve kampanje za Burtuqaali concept store\nNedavno otvoren dizajnerski dućan Burtuqaali concept store, kojeg ćete naći na adresi Kulovića 9, pored hotela Bosnia, je ovog vikenda organizirao snimanje svoje prve kampanje. U ulozi zaštitnog lica kampanje su vidjeli Martinu Sairu, bh poduzetnicu i IT djevojku, pa su snimanje organizirali na njenom imanju na Poljanama pored Sarajeva.\nMade in BiH: Amelie Collars, sjajna kolekcija unikatnih kragnica\nAmelu Ibrahimagić smo upoznali prije par godina na MODAMO.kreARTiva Festivalu dizajna i umjetnosti gdje je predstavila svoj brend Amelie Collars.


Magazin online Proverite da li ste zavisni od Fejsbuka - 10 May 2012 - Magazin - Vojvodina Net\nProverite da li ste zavisni od Fejsbuka\nČini se da su retki oni koji odolevaju "zovu" Fejsbuka i porivu da nešto privatno podele sa svojim prijateljima na toj društvenoj mreži. U tome se često preteruje, a nova istraživanja pokazuju da Fejsbuk zaista izaziva zavisnost.\nJedno od novijih takvih istraživanja je i istraživanje norveškog uviveziteta u Bergenu pod nazivom "Facebook Addiction", a koje je objavljeo u časopisu "Psychological Reports".\nRezultati su pokazali da Fejsbuk izaziva zavisnost po simptomima vrlo sličnu zavisnosti od alkohola i droge.\nDo rezultata ovog istraživanja došlo se uz pomoć skale od pet tačaka. Ova skala je nazvana "Bergen Facebook Addiction Scale", a ovi naučnici tvrde da je univerzalna.\nIspitivanje je sprovedeno na uzorku od 423 studenta (od kojih 277 žena) koji su beležili svoje osećaje u odnosu na šest izjava vezanih uz korišćenje Fejsbuka.\nOdgovarali su na pitanja birajući između ponuđenih odgovora (izjava), koji su se kretali od "vrlo retko" do "vrlo često".\nStudente koji su na najmanje četiri od šest pitanja dali odgovor "često" ili "vrlo često" naučnici su procenili kao zavisnike od Fesjbuka.\nRezultati ovog istraživanja su pokazali i da su žene sklonije da razviju zavisnost od Fejsbuka.\nMeđutim, nisu jedine. Ovaj tip zavisnosti češće pogađa mlađe korisnike. Osim toga, anksiozni i nesigurni ljudi isto tako će razviti čestu društvenu prisutnost na društvenim mrežama, navodi se u rezultatima istraživanja.\nProverite jeste li vi zavisni od Fejsbuka:\nNa ponuđenih šest pitanja odgovarajte s "vrlo retko", "retko", "ponekad', "često" ili "vrlo često". Ako ste odgovorili sa "često" ili "vrlo često" na bar četiri od ovih iskaza, onda ste verovatno zavisni od Fejsbuka.\n1. Puno vremena provodite razmišljajući o Fejsbuku ili planirajući da ga koristite\n2. Sve češće osećate potrebu za korišćenjem Fejsbuka\n3. Koristite Fejsbuk da biste zaboravili na lične probleme\n4. Pokušali ste da smanjite korišćenje Fejsbuka, ali bezuspešno\n5. Uznemirite se ako vam Fejsbuk nije dostupan.\n6. Toliko koristite Fejsbuk da to negativno utiče na vaš posao, školu i slično\nket (2012-05-10 1:57 PM)\nZaviiisna sam o http://www.vojvodinanet.com


Pres i ja - 04.10.2018. - Radio-televizija Vojvodine\nPrvu emisiju jesenjeg ciklusa otvaraju spoljnopolitičke teme. Kakav je aktuelni odnos međunarodne zajednice prema kosovskom pitanju? U kojoj meri je promenjen odnos američke administracije u pravcu boljeg razumevanja stavova Srbije? Šta će doneti susret Vučića i Putina? Kako EU gleda na zbivanja na Kosovu? To su neka od pitanja o kojima govore novinari Milan Mišić i Jakša Šćekić.\nPažnju svetskih medija i dalje zaokuplja konflikt na istoku Evrope, između Rusije i Ukrajine, koji se ovih dana sa kopna preneo i na Azovsko more. I verski sukob dveju zemalja puni naslovne strane - ruski patrijarh Kiril mogućnost odvajanja ukrajinske crkve od Moskve naziva katastrofom za pravoslavlje koja vodi raskolu u celom pravoslavnom svetu. O tome u Presiji govori novinar Mihal Ramač.\nNovi magazin je objavio veliki intervju sa književnikom iz Hrvatske Miljenkom Jergovićem, dobitnikom Međunarodne književne nagrade Milovan Vidaković, koja mu je prošle nedelje uručena na festivalu Prozefest u Novom Sadu. Gošća emisije je autorka intervjua Gordana Nonin.


Zanzibar PROMO putovanje cena od 990e Afrika 2020 | Jungle Tribe\nPutovanje na Zanzibar – deset dana egzotičnog putovanja i pravog tropskog raja.\nIskoristite najpovoljnije aranžmane i uzivajte u dugim šetnjama po najlepšim plažama, uz opuštanje pored vode i ispijanje koktela dok posmatrate najlepše zalaske sunca.\nIstražujemo lokalni način života Zanzibara, lutamo ulica Stone Town-a, pazarimo na lokalnim tezgama, smejemo se sa lokalcima i uživamo na plažama na severu ostrva gde nema čuvenog fenomena povlačenja mora. Pravi tropski raj!\nObilasci uključeni u cenu aranžmana:\n• Poseta Kae Funk-u\n• Poseta osnovnoj školi\nStoun Taun (Stone Town)\nAkcije , Daleke destinacije, Jungle Kids, Letovanja\nMin 10 , Maks 24 ,\nPlan i program puta važi za polaske 3. 10. 2021\nOkupljanje grupe na aerodromu „Nikola Tesla“ dva sata pre leta. Let iz Beograda u 09.10h (TK 1082) sa presedanjem u Istanbulu. Dolazak u Istanbul u 12.00h po lokalnom vremenu. Konekcija na let. Let za Zanzibar u 18.35h (TK 568).\nAvio-karta sa svim taksama na relaciji Beograd–Zanzibar, u ekonomskoj klasi sa presedanjem sa 30 kg čekiranog i 8 kg ručnog prtljaga\nDolazak na Zanzibar u 01.55h. Transfer do smeštaja u Stoun Taunu (Stone Town) i uživanje u neverovatnom gradu do popodnevnog ulaska u sobe. Zanzibar – ostrvo začina i misterije. Iako je danas deo Tanzanije, Zanzibar je uvek bio svet za sebe. Kroz istoriju, Zanzibar je prelazio u vlast Persijanaca, Portugalaca i Arapa, upijajući na neverovatan način aspekte svih ovih kultura.\nGesthaus (Guest house) ili Hotel 3* 1 noć\nDan 3: Fakultativni izlet - Stone Town, Prison Island i Nakupenda\nDan 4: Fakultativni izlet - Farma začin (spice tour), posmatranje delfina i poseta Pađeu\nDan rezervisan za upoznavanje sa prirodnim lepotama ovog neverovatnog ostrva. Započinjemo ga fakultativnim izletom – posetom ,,farme” začina gde ćemo uživati u mirisima i ukusima po kojima je ovo ostrvo čuveno – vanila, šafran, karanfilić, cimet. Druženje nastavljamo na izletu posmatranje delfina. Ove ture su postale veoma popularne među turistima, a prednost naše je to što ćemo imati prilike da ih vidimo u svom prirodnom staništu, vesele i slobodne. Nakon ove avanture odlazimo u Pađe (Paje), koje je jedno od najpoznatijih mesta u svetu za kajtsurf (kite surf). Čeka nas druženje uz koktele, neverovatnu hranu, sunčanje, ljuljanje u ležaljkama. Povratak u smeštaj.\nFarma začina, selo Pađe i posmatranje delfina\nDan 6: Obilasci – Starfish (Blue Lagoon) – The Rock – Kae Funk – Dongwe\nDan 7: Transfer do Nungvija/Kendve i slobodno vreme\nNapuštanje smeštaja. Transfer do smeštaja u Nungviju/Kendvi (Nungwi/Kendwa). Slobodno vreme za uživanje na najlepšim plažama ovog ostrva.\nDan 8-11: Slobodno vreme za uživanje\nDani predviđeni za slobodne aktivnosti i uživanje i kupanje u bistroj, tirkiznoj vodi na nekoj od prelepih plaža Zanzibara.\nGesthaus (Guest house) ili Hotel 3* 4 noći\nKontinentalni doručak × 4\nDan 12: Napuštanje smeštaja i slobodno vreme do polaska\nDan 13: Povratak i kraj putovanja\nLet sa Zanzibara u 02.55h (TK 568) sa presedanjem u Istanbulu. Dolazak u Istanbul u 12.05h po lokalnom vremenu. Konekcija na let. Let za Beograd u 18.45h (TK 1083). Dolazak u Beograd u 19.30h.\nPolazak 24. 8. 2021.\nPovratak 10. 10. 2021.\nPovratak 15. 10. 2021.\nPolazak 11. 10. 2021.\nPovratak 20. 10. 2021.\nPovratak 10. 11. 2021.\nPrilikom prijavljivanja plaća se 200 € u dinarskoj protivvrednosti po srednjem kursu Narodne banke na dan uplate, a ostatak sume plaća se u agenciji u dinarskoj protivvrednosti po srednjem kursu Narodne banke Srbije na dan uplate, najkasnije 3 nedelja pred put. Mogućnost plaćanja preko računa i karticama Visa, Master, Maestro i Dina.\nGesthaus (Guest house) Primer ili Hotel 3 Primer 10 noći\nCena: 55,00 USD\nZanzibar je u svetu poznat i kao ostrvo začina. Prilikom kolonizacije ovog ostrva, Arapi, poznati trgovci i moreplovci, donosili su razne začine iz brojnih delova sveta. Klima Zanzibara se pokazala savršenom za ogroman broj njih i danas se na ovom čarobnom ostrvu nalazi nekoliko farmi začina. Mi ćemo posetiti najveću farmu i upoznaćemo raznorsnost začina koje Zanzibarci koriste u svojoj kuhinji. Na izlet polazimo u jutarnjim časovima. Videćemo kako raste i kako izgleda muskatni oraščić, kako se uzgaja i koristi cimet, vanila, đumbir, kurkuma i brojni drugi začini. Pomirisaćemo glavni sastojak Chanel no. 5 parfema i videti zanzibarsku verziju. Saznaćemo koja je razlika između crnog, belog i crvenog bibera i videćemo kako kafa raste na Zanzibaru. Degustiraćemo razna tropska voća, videćemo kako lokalci beru kokos na neverovatno visokim palmama, kako rastu karanfilići i zašto su tako bitni za Zanzibar. Izlet ćemo nastaviti posetom Pađeu, neverovatno šarmantnom mestašcetu, koje važi za turistički centar istočne obale Zanzibara, koja, iako nije tako razvijena kao severna, ima jedan poseban šmek. Prva stvar koju ćemo primetiti jeste izobilje kajt surfera, čiji zmajevi čine već nestvarno zanzibarsko nebo još čarobnijim. Ukoliko budemo imali sreće i dođemo u vreme oseke, videćemo kako izgleda obala kada se voda povuče skoro kilometar daleko od obale. Prošetaćemo uskom i naizgled nepreglednom obalom, proći ćemo pored mnogih zanimljivih barova na plaži i popiti piće u nekom od omiljenih barova na celom Zanzibaru. Za kraj ćemo imamo priliku i da vidimo delfine u njihovom prirodnom staništu. Cena izleta uključuje: lokalnog vodiča na engleskom jeziku, organizovani prevoz po predviđenom itineraru, degustaciju voća na spice turi, usluge predstavnika naše agencije.\nHotel sa tri zvezdice po lokalnoj kategorizaciji, smeštajni objekat tipičan za Afriku. Hotel raspolaze dvokrevetnim i trokrevetnim dobama sa sopstvenim kupatilom. Sobe poseduje klimu i televiziju.


Poslao: 19 Feb 2009 13:43\nOvako, pošto sam početnik u Linuxu imam nekoliko pitanja, pa bih molio da mi iskusniji korisnici odgovore...\n1. Kolika optimalno treba da bude particija na HDD na koju bih instalirao Linux (ubuntu-8.10-desktop-i386), napominjem da bi mi na C particiji bila već instalirana VistaUltimateSP1, ja planiram odvojiti 10-ak GB, da li je to dovoljno?\n2. Da li instalacija treba da ide kao i za Win, znači boot sa CD-a pa onda odabir particije i onda instalacija ili se to može i iz Win-a (VistaUltimateSP1)?\n3. Da li ću moći prilikom uključivanja računara moći birati koji sistem da se digne, to jest da li se to može podesiti bez nekih većih peripetija (VistaUltimateSP1 i Ubuntu)?\nPoslao: 19 Feb 2009 15:43\n1. 10-15 GB\n2. Instalacija uglavnom sa live CD-a/DVD-a\n3. GRUB ili LILO za odabir OS-a.\nPoslao: 19 Feb 2009 19:10\n1. Za pocetak ti je dovoljno 10ak gb, mada ako se navuces... U principu, prostor i nije neki veliki problem, posto linux bez problema pristupa windowsovim particijama, tako da sa tim neces imati problema.\n2. Moze i iz wina (neki poseban wubi installer), mada taj tip instalacije zna da ponekad napravi problem (jako retko, ali zna), tako da je bolje kao i windows, boot cd, pa instalacija. Za razliku od windowsove instalacije, ovde dizes live ubuntu, i ono sto tada imas, imaces i posle instalacije. Recimo za vreme instaliranja, mozes da odigras koji pasijans i slicno, ako imas mreznu karticu i preko nje net, mozes opusteno na internet usred instalacije itd...\n3. Da, mada ce ti ubuntu sam postaviti da on bude default, ali se to relativno lako resava (treba promeniti jedan red u jednom fajlu), o tom potom...\nKorisna adresa: http://apcmag.com/how_to_dualboot_vista_with_linux_vista_installed_first.htm\nPoslao: 20 Feb 2009 14:05\nHvala na odgovorima, ovaj vikend ću se baciti u akciju, već sam isprobao dignuti sistem bez instaliranja sa diska, i mislim da neću imati problema...\nPoslao: 21 Feb 2009 01:27\ne ovaj link je bio jako koristan @pixxel\nPogledao sam verziju Win XP & Linux Ubuntu, posto mi to treba.\nStavicu ovaj link na jos jedan topic, nadam se da nije\nDa ne bih otvarao novu temu pošto se prepoznajem u naslovu topica a i samo pitanje ima sličnosti, pitao bih Vas nešto u vezi Linuxa Ubunta 8.1 (mislim da je ta verzija).\nInstalirao sam Linux Ubuntu na zasebnom HD-u, na celom HD-u bez praticija (reč je o starijem HD-u od nepunih 10 GB), znači preko celog HD-a Linux Ubuntu.\nSada je moje pitanje pošto imam na drugom HD-u Windows XP da li postoji mogućnost da postavim i jedani drugi HD i da li će raditi oba operativna sistema.\nIli šta bih trebao da uradim (ako je ovo uopšte moguće o čemu pišem) da na dva HD-a sa različitim OS rade kao da sam na jednom hardu gde već postoji Windows napravio particiju i instalirao Linux.\nImam još nekih pitanja u vezi Linux OS-a pošto sam bukvalno totalni početnik ali otom-potom, da prvo vidim ovo da rešim.\nPoslao: 23 Feb 2009 01:08\nBice malko problema - kad stavis taj disk sa windowsom trebalo bi da na njega linux ponovo instalira grub (bootloader) da bi imao meni. To moze da se uradi sa nekim od dodatnih programa, ili da probas da rucno editujes fajl. Sve u svemu, windows mora da bude na primary disku (ako je ata u pitanju), tako da linux podesi sa jumperima da bude sekundarni.\nE tu nastaje problem, jer tu treba da se sredi grub meni (po meni bi bilo najlakse da ponovo instaliras linux u toj konfiguraciji...\nPoslao: 23 Feb 2009 01:30\nOk hvala na odgovoru. Znači sve u svemiu mnogo je lakše sve na jednom HD-u nego ovako.\nPoslao: 23 Feb 2009 11:45\nBas suprotno, mnogo je lakse na dva harda, jer ne moras da brines da li ces zeznuti neku postojecu partiiju, ali je u startu trebalo da ta dva harda budu na sistemu, da bi instalacija linuxa mogla da prepozna windows. Ovako, moras ili sve rucno, ili da ponovo instaliras.\nPoslao: 23 Feb 2009 20:01\nSada sam malo zbunjen.\nAjde da uzmemo primer da imam dva harda, da je na jednom instaliran Windows XP i on je postavljen kao masters a drugi je pod slave i na njemu (od 10 GB) recimo da nema ništa. A pri tome bih na tom drugom hardu instalirao Linux Ubuntu.\nŠta mi je najbolje čini u tom slučaju?\nOvaj topic je pregledan 27612 puta\nKorisnici trenutno na forumu: babaroga, CrazyDiablo, Drug pukovnik, goxin, ivica976, Marko Marković, mcgunner, pacika, royst33, ruma


Faktor | Traži se muzač krava u porodilištu i vozač traktora: Evo kolike su plaće\nTraži se muzač krava u porodilištu i vozač traktora: Evo kolike su plaće\n17.06.2019. / 15:16\nPD Butmir zapošljava i čistača u štalama, nekvalifikovani radnik, te noćnog radnika u štalama sa šest mjeseci radnog iskustva. Za ove pozicije predviđena je osnovna plaća od 549,43 KM, odnosno 645,15 KM\nKantonalno javno preduzeće Poljoprivredno dobro Butmir d.o.o. Sarajevo raspisalo je Javni konkurs za prijem sedam radnika na određeno vrijeme na period od godinu dana.\nObjavljenim javnim konkursom prima se jedan muzač u štalama sa stručnom spremom KV sa godinom radnog iskustva. Za ovo radno mjesto osnovna plaća iznosi 645,15 KM.\nIsti uvjeti za prijem su i za radno mjesto muzač u porodilištu, gdje su potrebna dva izvršioca.\nTakođer, traži se traktorista u stočarstvu, a osnovna plaća za ovo radno mjesto iznosi 730,30 KM.\nPD Butmir zapošljava i čistača u štalama, nekvalifikovani radnik, te noćnog radnika u štalama sa šest mjeseci radnog iskustva. Za ove pozicije predviđena je osnovna plaća od 549,43 KM, odnosno 645,15 KM.\nU konkursu je navedeno i da se zapošljava Koordinator za ratarsko-stočarske poslove, novčane podsticaje, dozvole, ateste, vođenje evidencija i izvještaja. Za ovo radno mjesto potreban je Poljoprivredni ili fakultet društvenog smjera, a osnovna plaća za ovo radno mjesto iznosi 1.458,24 KM.\nKonkurs je objavljen 15. juna, a rok za prijave je deset dana.\nPD Butmirkonkurs za posao\nSarajevogas traži sedam radnika, osnovne plaće od 926 do 1.790 maraka\nŠtetni za zdravlje\nZbog previsokog sadržaja boje: Iz prodaje u BiH se povlače bomboni poljskog proizvođača


VFX Showcase - magični svet vizuelnih efekata - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG svaštara » VFX Showcase – magični svet vizuelnih efekata\nAh Neša 29. juni 2012. BG svaštara Postavite komentar\nSvi koji se interesuju za vizuelne efekte a nemaju nikakvo prethodno znanje, kao i oni koji su već napravili neke početne korake u 3D i kompjuterskoj animaciji, imaće prilike da iz prve ruke saznaju kako izgleda posao ljudi koji kreiraju efekte za filmove i televiziju ukoliko dođu na VFX Showcase koji će, u organizaciji Crater studija i Crater VFX Training Centra, biti održan 4. jula od 19.00 u KC ”Grad” (Braće Krsmanović 4).\nVFX Showcase biće, zapravo, live demonstracija uklapanja snimljenog materijala i kompjuterski generisane animacije. Prisutni će moći da vide kako izgleda snimanje video materijala na “licu mesta” ili, kako to VFX umetnosti kažu, live footage shooting. Biće prikazano i slikanje fotografije visokog dinamičkog intenziteta pomoću hrom kugle “na licu mesta” i osvetljavanje 3D scene pomoću nje (live HDR shooting with crome ball for lighting).\nPosetioci će naučiti kako se izračunava kretanje kamere i predmeta iz video materijala i podaci prebacuju u 3D okruženje (3D tracking). Predviđena je i ekstrakcija snimljenih elemata sa zelenog platna (green screen & markers removal) i integracija kompjuterski generisanih elemenata sa video materijalom (integrating CG with live plate).\nOve večeri biće otvoren konkurs u okviru koga će VFX stručnjaci iz Cratera birati tri najbolja rada iz oblasti kompjuterske grafike, kompjuterske animacije i 3D-a. Konkurs će trajati mesec dana, a autor najboljeg rada dobiće besplatni kurs u Crateru (po želji). Drugoplasirani autor će osvojiti 70 % popusta, a trećeplasirani 50 % popusta na kurs po želji.\nUživanje u kreiranju vizuelnih efekata pratiće i muzika. Svi koji ostanu na afterparty druženju od 22.00, slušaće muziku po izboru Crater music crew (Phase, Beauras, Toxic – minimal, techno). Ulaz je slobodan. (danubeogradu.rs)\nTagovibg svaštara dub fotografije kc grad\nPrethodni Sedmi međunarodni festival kratke priče Kikinda short\nSledeći Članovi Gradskog veća jednom nedeljno sa građanima


Policija kod Prijedora pronašla sanduke pune granata - Kozarac.ba\nPripadnici Policijske stanice Omarska su juče, u mjestu Marićka, u napuštenom privatnom imanju, pronašli osam vojnih sanduka u kojem se nalazilo 40 granata kalibra 82 milimetra.\nGranate su pronađene na tavanu pomoćnog objekta, na osnovu prethodno dobijenih operativnih informacija, a uviđajem je utvrđeno je da se tu nalaze već duži vremenski period.\n„Na licu mjesta nisu pronađeni tragovi koji bi upućivali na eventualnu povezanost kriminalnih grupa sa ostavljanjem granata“, rečeno je „Nezavisnim“ iz policije.\nPronađene granate sa lica mjesta izuzeli su pripadnici Republičke uprave civilne zaštite Banjaluka.


Izložba "Tekstilna radinost" otvorena u Radul - begovom konaku\nU galeriji Radul - begovog konaka otvorena je izložba "Tekstilna radinost" , autorke Danice Đokić. Predstavljena je etnološka zbirka...Više\nVesti T1 za sredu 14. decembar 2016. godine (VIDEO)\nPogledajte centralne Vesti T1 televizije za sredu 14. decembar 2016. godine...Više\nIma li nade za reke Stare planine - tribina u Kalni (VIDEO)\nSinoć je u Kalni održana tribina pod nazivom "Ima li nade za reke Stare planine". Tribini su prisustvovali predstavnici mesnih zajednica sa...Više


Protest "Pravda za Davida" u Banjaluci | N1 Srbija\n29.12.2018. |20.53 |\nNekoliko hiljada građana i večeras je šetalo ulicama Banjaluke s Davorom Dragičevićem i Suzanom Radanović, tražeći pravdu za njihovog ubijenog sina Davida.\nČlanovi grupe Pravda za Davida okupili su na Trgu Krajine u Banjaluci kako bi zatražili pravdu za mladića ubijenog pre devet meseci.\nKolona građana otišla je od Trga Krajine do Policijske uprave Banjaluka, deleći nalepnice sa likom ubijenog Davida Dragičevića, tražeći ostavku ministra policije, uzvikujući "Pravda za Davida" i pevajući Davidovu pesmu "Klinac iz geta".\n— svetlana knezevic (@svetlanakn)December 29, 2018\nNa Trgu Krajine ponovo su bili raspoređeni pripadnici specijalne policije i Policijske uprave Banjaluka koji su blokirali glavni gradski trg.\n#Banjalukafull police scenery...pic.twitter.com/qaAfvKhmt5\nKod Policijske uprave Banjaluka Davor Dragičević je pokazivao policajcima fotografije svog mrtvog sina snimljene tokom obdukcije, a isto je učinio po povratku na Trg Krajine. Slike je potom pokazao i specijalcima koji su blokirali prilaz Narodnoj skupštini RS.\n"Ovo je moje ubijeno dete od 21 godinu. Vidite šta su uradili", govorio im je on.\n— Boris Divjak (@bdivjak3)December 28, 2018\nGrađani su hodali ulicom uzvikujući i "Pravda za Davida" i "Uhapsite Lukača".\nSkup je završen ispred zgrade pošte u centru Banjaluke bez ijednog incidenta.\nZa nedelju su najavljeni veliki protesti u Banjaluci u 18 sati.\nDan uoči protesta, Davor Dragičević se oglasio sa određenim zahtevima povodom istrage u vezi sa ubistvom njegovog sina.\nPodsećamo, pre nekoliko dana pripadnici MUP-a RS su uklonili cveće, sveće, improvizovani spomenik Davidu Dragičeviću sa Trga Krajine, te zabranili okupljanja građana, što je proizvelo talas nezadovoljstva među građanima Banjaluke.\nHrabro i ljudski. Nema te primitivne, lopovske vlasti koja je jača od duboke roditeljkse tuge i pravednog roditeljskog gneva. Dodiče i svi tvoji bedni jarani, iako obraz nemate, poklonite se pred tugom, zamolite za oproštaj i krenite u zaborav. Dok ne bude kasno, po sve vas - od Beograda do Banjaluke.\nOvo sam i ja hteo da kažem, ali nisam umeo ovako dobro da serizrazim. Bravo!