Panasonic TV lineup 2017 - Preporucamo.com\nPanasonic predstavio EZ1000 4K HDR OLED TV\nSasvim očekivano, Panasonic nije stigao implementirati svoj novi, revolucionarni LCD panel s kontrastom od milijun naprama jedan, što je otprilike 500 puta viši kontrast od današnjih LCD televizora i praktično usporediv s beskonačnim kontrastom OLED TV-a.\nNova tehnologija rezervirana je za neku drugu generaciju LCD televizora, a logična posljedica jest napuštanje skupe serije 9 (DX900) sa Honeycomb strukturom pozadinskog osvjetljenja s 512 zona i prelazak na OLED tehnologiju za flagship televizore. DX900 nema nasljednika, ali to ne znači da serija EX780 i slabiji modeli nemaju što za ponuditi, štoviše.\nAko je suditi po 2016 modelima DX750 i DX800, Panasonic i dalje ima ponajbolje procesiranje slike na tržištu posebice kod gledanja SD programa (koji kod nas, nažalost, prevladava). Novi modeli su dobili dodatno poboljšan HCX2 procesor u skupljim inačicama (OLED EZ100 i EZ950 te LCD EX780) dok su svi LCD televizori sada brži, prema navodima Panasonica.\nProšle godine je Mozilla napustila svoj očito neuspješan Firefox OS, koji zapravo radi sasvim dobro, brzo i vrlo je pregledan. Šteta… Panasonic je preuzeo daljnji razvoj ove open source platforme pa 2017 TV Lineup dolazi sa My Home Screen 2.0, koji izgleda praktično isto kao i na televizorima 2016. godišta.\nSvi Panasonic 4K televizori donose HDR sliku. U kojoj kvaliteti, vidjet ćemo. Zanimljivo jest, da top modeli podržavaju HDR10 i HLG, ali ne i Dolby Vision koji je napredniji, ali zahtjeva i poseban hardver u televizoru.\nFullHD modeli su ostali bez serije 600, koja je donosila dobro procesiranje, interpolaciju pokreta i u DS630 modelu 3D tehnologiju. Sada su svedeni na prilično bazični ES500. Vrijeme je za prelazak na 4K televizor…\nOvogodišnji top model Panasonic LCD televiuzora je EX780, koji ima “digitalno poboljšano” lokalno zatamnjenje. I dalje se radi o EDGE LED LCD televizoru, vidjet ćemo kako će zatamnjenje raditi u praksi.\nSlabiji EX700 je i dalje pravi 4K HDR televizor, jer donosi (nešto slabije) lokalno zatamnjenje i široki spektar boja, uz manje Hz. Nema HCX2 procesor…\nPanasonic kaže da je ovo HDR televizor, mi kažemo da nije – nedostaje mu i lokalno zatamnjenje i širi spektar boja. Tu je “napredno upravljanje bojama” i adaptive dimming. Prvo ne znamo kako radi u praksi, drugo znamo – radi se o globalnom zatamnjenju kojeg ne volimo.\nPanasonic kaže da je nova 500-ka brža od stare, deklarirano je 600 Hz BMR. Nije jasno, ima li ili ne IFC proceor za interpolaciju. Do sada serija 500 nije imala IFC, ali nije bila loša po kvaliteti slike…\nDetalje o Panasonic 2017 TV lineupu možete pogledati na službenim stranicama. Prvi modeli stižu u četvrtom mjesecu, po još nepoznatim cijenama.\nTagovi: Panasonic es400Panasonic es500Panasonic ex600Panasonic ex700Panasonic ex780Panasonic EZ1000Panasonic EZ950Panasonic TV 2017Panasonic TV lineup 2017


BOG fudbala slavi 32. rođendan: Znamo šta sanja! | Mondo.Me Prod\nLeo Mesi 32. rodjendan zeli da osvoji Kopa Amerika\nBOG fudbala slavi 32. rođendan: Znamo šta sanja! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n24.06.2019. / 11:00 11:04\nIzvor mondo.rs 24.06.2019. / 11:00 11:04\nKao da je juče bilo kada smo čuli za talentovanog tinejdžera Lionela Mesija iz "La Masije" koji bi, kažu skauti, trebalo da zasijeni Ronaldinja, a iako je to tada zvučalo kao nemoguća misija, odigralo se već u narednih nekoliko sezona.\nLionel Mesi rođendan


[es] - Pitanje oko live linuxa\nPitanje oko live linuxa\n[es] :: Linux :: Pitanje oko live linuxa\n[ Pregleda: 1676 | Odgovora: 3 ] > FB > Twit\nČlan broj: 96264\nPitanje oko live linuxa 31.05.2006. u 11:50 - pre 187 meseci\nZašto kada bootam live linux (PHLAK npr.) i uđem u file manager dopušta\nmi da otvaram sve paricije osim one na kojoj se nalaze windowsi, a ta mi\nbaš treba. Kako da je otvorim?\nRe: Pitanje oko live linuxa 31.05.2006. u 12:00 - pre 187 meseci\nMoras da montujes NTFS particiju.\nRe: Pitanje oko live linuxa 31.05.2006. u 14:23 - pre 187 meseci\nKako je mountovana particija...jesi pokusao kao root ili obican user...najverovatnije ti ne dozvoljava da je citas kao obican user..a ako hoces da mozes da je citas kao obican user uradi sledece:\nmount /dev/hdx /putanja_do_foldera_gde_hoces_da_mountujes_particiju -t ntfs -o nls=utf8,umask=0222\nRe: Pitanje oko live linuxa 31.05.2006. u 19:48 - pre 187 meseci\nhvala na pomoći ^^


SOCCER - sportske kladionice\nSportske kladionice Soccer su jedan od lidera u konkurenciji priređivača sportskih igra na sreću u Srbiji. Brend SK SOCCER nalazi se u vlasništvu kompanije Phuket d.o.o. koja zapošljava preko 1000 zaposlenih i posluje na više od 250 lokacija, širom zemlje kao i u online segmentu. Doprinos privrednom ambijentu, napretku i modernizaciji društva u celini kao i učešće u unapređenju uspešne tržišne ekonomije, kompanija smatra svojom obavezom, istovremeno poštujući okruženje u kojem razvija poslovne aktivnosti. Kvalitet, profesionalnost i prepoznatljiv odnos prema korisnicima izdvajaju naše usluge na tržištu.\nUplatna mesta Soccer kladionice, s brendiranim obeležjima, odišu prijatnim i modernim ambijentima, uz bogat asortimanom ugostiteljske ponude po veoma pristupačnim cenama i stalnim akcijskim ponudama.\nKorektan odnos zaposlenih, a pre svega zagarantovana i brza isplata su ono što ljubitelji sporta i zabave cene, zbog čega su nam verni svih ovih godina. To je naša najbolja preporuka i motiv da budemo još bolji!\nPonuda kladionice uključuje klađenje na više stotina igara, kao i usluge klađenja uživo na veliki broj fudbalskih utakmica nacionalnog šampionata kao i mečeva u zemljama širom Evrope i sveta. Osim fudbala u ponudi su i košarka, tenis, kao i mnogi drugi sportovi.\nSa ponosom predstavljamo i internet klađenje putem sajta www.soccerbet.rs koje, takođe, obuhvata Uživo klađenje, Igre brojeva kao i Online gambling sa najpopularnijim svetskim provajderima.\nU Soccer slot-klubu, gotovo u svako poslovnici, zastupljeni su i slot automati najnovije generacije kao i elektronski ruleti renomiranih proizvođača, koji zadovoljavaju potrebe korisnika u oblasti igara na sreću.\nSadržaj, informacije o promeni kvota, ponude u fudbalu i ostalim sportovim, informacije o klađenju uživo, osim u poslovnicama kao i na web sajtu, korisnicima su dosrtupni i putem teletext-a na TV kanalima (PRVA, Sport Klub).\nSve pomenuto i niz drugih informacija, korisnicima daruje i Sportski magazin SOCCER, koji izlazi utorkom i petkom u izdanju Phuket d.o.o Beograd.\nVisoki profesionalizam sportske kladionice Soccer ispoljavaju i u saradnji sa organizatorima sportskih takmičenja i sportskim klubovima. Takođe, SOCCER je znan i kao sponzor mnogih srpskih klubova i sportista pojedinaca, dok učestvovanje u humanitarnim akcijama predstavnici kompanije smatraju svojoj obavezom, koju bezrezervno ispunjavaju.\nSportska kladionica Soccer u celini zasniva svoju poslovnu etiku na savremenim principima i sa izraženim osećajem za društvenu odgovornost prema sredini u kojoj posluje. Jedan od osnovnih ciljeva poslovne politike jeste uspostavljanje visokih standarda u oblasti igara na sreću.


Prekinuta sjednica Savjeta bezbjednosti, Rusija tražila da se ukloni zastava tzv. države Kosovo – Otvoreno\nIzvor: 13.04.2021, 19:18 14k Views\nSjednica Savjeta bezbjednosti Ujedinjenih nacija prekinuta je ubrzo pošto je počela, nakon što je predstavnik Rusije Dimitrij Poljanski zatražio da predstavnica Prištine promijeni ili ukloni zastavu samoproglašenog Kosova jer, kako je naglasio, Kosovo nije opštepriznata država.\nDimitrij Poljanski je rekao da je to “teritorija i osam članica Savjeta bezbjednosti UN ne priznaje Kosovo kao državu”.\nOn je dodao da je Rusija protiv učešća predstavnika Prištine na sastanku i skrenuo pažnju članica da predstavnica Prištine sjedi ispred oznaka samoproglašenog Kosova.\nBritanski predstavnik je na to uzvrtio da sjednica nije zvanični sastanak Savjeta bezbjednosti na kojoj se primenjuju ta pravila i dodao da je na posljednjem sastanku bila ista pozadina kao danas zbog čega, kako je rekao, “ne vidi razlog” da se od predstavnice Prištine traži da promeni pozadinu na kojoj je kosovska zastava.\nSavjet bezbjednosti UN počeo je sjednicu na kojoj se razmatra izvještaj generalnog sekretara UN o situaciji na Kosovu i Metohiji za period od septembra 2020. do marta 2021. godine.


Restoran s najdubljim pogledom na svetu. Foto: Ivar Kvaal za studio Snohetta\nRestoran Under nudi iskustvo kao nijedan evropski ugostiteljski objekat do sada, a pritom predstavlja i veličanstven rezultat jedne velike inženjerske avanture.\nProslavljeni norveški studio Snohetta završio je dugoočekivani projekat podvodnog restorana u udaljenom gradiću Bali na Severnom moru. Objekat je dizajniran kao potopljeni periskop koji ukupno zauzima oko 450 kvadratnih metara. Ulaz u objekat izdignut je iznad površine mora, a njegov zadnji deo silazi u dubinu mora odakle se kroz veliki panoramski prozor pruža fantastičan pogled na podvodni život.\nOva scena deluje toliko daramatično da nikada ne biste ni pomislili da se u ovoj nasukanoj kutiji krije ugostiteljski objekat. Foto: Ivar Kvaal za studio Snohetta\nBetonski objekat je dizajniran kao potopljeni periskop koji dodiruje morsko dno.\nObjekat će se inače koristiti ne samo kao restoran već i kao centar za istraživanje mora. Može da primi do 40 osoba i predstavlja prvi objekat tog tipa u Evropi.\n„Za većinu nas, ovo je potpuno novo iskustvo. U pitanju nije akvarijum, nego pravi uvid u dubinu Severnog mora, i to je veoma zanimljivo. Na taj način nas ovaj objekat vodi direktno u divljinu, što može da bude veoma romantično i lepo iskustvo“, rekao je Rune Grasdal, glavni arhitekta za Dezeen.\nPrikaz iz vazduha: André Martinsen\nBezbedno i neklaustrofobično\nUnder je dizajniran da bude što jednostavniji, i to u obliku monolitne betonske cevi dužine 34 metra. Zidovi su mu blago zakrivljeni i debeli pola metra, što pruža optimalnu otpornost na sile talasa i pritiska vode. Arhitekte kažu da se zahvaljujući ovakvom projektu gosti restorana osećaju bezbedno, ali ne i klaustrofobično.\nBetonskim zidovima je ostavljena izložena, hrapava struktura kako bi alge i mekušci mogli da se kače na nju. Ideja je da se vremenom na ovaj način stvori veštački greben koji će imati ulogu prečišćivača vode, a tako će privuči još veći broj podvodnih organizama.\nUlaz od hrastovine\nZanimljivo je da se u restoran pristupa neobrađenim ulazom od hrastovine koja se nastavlja unutar zgrade gde postaje očigledno da uglađena obrada drveta stoji u kontrastu s njenim eksterijerom. Ovom celom projektu daje poseban šmek, a gostima pomaže da se osećaju prijatno u poznatom ambijentu.\nRestoran ima tri nivoa, uključujući foaje i garderobu, šampanj bar i glavnu salu na donjem spratu. Svaku od ovih celina povezuju ogromne hrastove stepenice.\nCentralna tačka restorana je panoramski prozor od akrilnog stakla, koji se može videti sa svakog nivoa unutar zgrade.\nCentralna tačka restorana je panoramski prozor od akrilnog stakla, koji se može videti sa svakog nivoa unutar zgrade. Prostire celom širinom restorana i dimenzija je 11×3 metra. Kako bi posetioci mogli da posmatraju morski svet kroz akrilne prozore tokom noći, Snøhetta je ukombinovala blago osvetljenje na morsko dno s prigušenim unutrašnjim osvetljenjem.\n„Ideja je bila da se stvori svetlosni gradijent, počevši od svetlih do dubljih boja na morskom dnu,“ objasnio je gavni enterijerista Heidi Pettersvold Nigaard.\nPaneli inspirisani morem\nU glavnoj trpezariji, teraco podovi su upareni s dubokim plavim i zelenim akustičnim panelima inspirisani prizorima morskog dna, algama i grubim morem. Iznad toga nalazi se šampanj bar okupan u ružičastim i narandžastim tonovima koji asociraju na školjke i pesak na obali.\nNameštaj u enterijeru je takođe mahom urađen od hrastovine, a poneki elementi su ukrašeni keramikom koju je dizajnirao lokalni umetnik koristeći pesak iz morskog dna.\nU narednoj galeriji pogledajte još slika projekta. Fotografije u galeriji potpisuje Ivar Kvaal.\nOvde možete pogledati i kako izgled presek objekta:\n#enterijer restorana #morski svet #norveska #podvodni restoran #podvodni svet #severno more #Snohetta #under


Tema: IMA LI OVO KRAJ?\n15.10.2006., 17:37 #1\nPOMOR RIBE U VELIKOM BAČKOM KANALU IZAZVAN LJUDSKIM NEMAROM\n15.10.2006., 17:42 #2\nRe: IMA LI OVO KRAJ?\nOVO JE POSLEDICA LJUDSKE (NE)SAVESTI\nVELIKI BAČKI KANAL 15.10.2006\n15.10.2006., 18:02 #3\nauuuu .... nemam komentara ....\n15.10.2006., 18:31 #4\nTreba kazniti zagadjivace i naterati ih da poribe kanal kapitalcima!\n16.10.2006., 07:56 #5\nOriginal postavio Milos_nbg\nNažalost Miloše ovo je po statistici 99 godina zagađenja.Kazne su veoma male tako da se recimo šećerani u Vrbasu više isplati da plati kaznu nego da postavi filtere koji su 10 puta skuplji od kazne :-? a pored šecerane postoji još 26 zagađivača koji koriste kampanju šecerane da puste svoj otpad.\n16.10.2006., 08:03 #6\nZa ovo ne postoji novčana kazna\n16.10.2006., 14:06 #7\na jel neko cuo za KOTIKU .... brate pa udri pa udri pa udri .... dolazi mi da moj nick postavim na mestu gde izlaze te vode pa da im ja malo zacepim te njihove rupe !....\n16.10.2006., 19:06 #8\nove slike treba poslati nekom inostranom udruzenju za zastitu zivotne sredine oni bi verovatno imali neki predlog sta raditi da se to promeni..... mislim da bi prvi korak bio da se kazne podignu da budu 10x skuplje nego filteri pa da vidim kako ih nece postaviti\n16.10.2006., 21:39 #9\na znas onu pesmu za vreme rata sto su je pevali Indexovci ??? kad jeljcinu ode milijarda-dve on zazmuri na oba oka ... nemoj tako ima rupa svuda ....\n17.10.2006., 08:43 #10\nEeee bas teko, inace ja sam iz Vrbasa, odakle i pocinje svo ovo sranje, pa su informacije iz prve ruke, elem kako se menja opstinsko rukovodstvo, tako im oviiz fabrika dodju lagano na noge, pa onda kako da se dogovorimo da stvar legne, tutnu im koju desetinu hiljada ojra u dzepce, to im dodje najjeftinije, ni kazne ni filtera, a vi ljudi okolo najzagadjenijeg kanala u Evropi cekajte ssvoj red na neku malignu bolestinu, o ribama necu ni da pricam.................\n17.10.2006., 18:45 #11\npa cekaj jel neko radi nosto po tom pitanju osim sto svi to ostro osudjujemo preko krstarice gde to niko nece videti\n17.10.2006., 20:41 #12\nSrbobranci su rešili da zatrpaju kanal i ne dozvole da se ovo nastavi .\nUdruženje sportskih ribolovaca "ŠARAN" iz Bačkog Gradišta se solidariše sa njima i daćemo im punu podršku i svu potrebnu pomoć.\n18.10.2006., 02:15 #13\ncekaj nece li zatrpavanje izazveati neko izlivanje ili nesto\n18.10.2006., 03:02 #14\nPa ako zatrpaju u blizini odvodnih voda, jedino sto moze da im se desi je da se ta voda vrati u fabriku ... jer verujem da je to ravnica, tako da tamo ne pustaju vodu sa visine, vec ima mali pad koja iz bazena polako preliva iodlazi u reku naravno sve je podvodno, ali ako se zatrpa odjednom niko nece ni videti, ali steta je katastrofalna po firmu ... moze neko robiju da zaglavi ... u svakom slucaju ja bi to minirao ! Brze je a i nezna se ko je to uradio ... nema otisaka ...\n18.10.2006., 08:37 #15\nOriginal postavio Patrola_sa_Tise\nMa to je pusta sanjarija, sta mislis da ce im dozvoliti ????\n18.10.2006., 13:35 #16\nBIG S treba li dozvola da se spreči ekološka katastrofa?\nako čekamo dozvolu proteći će još mnogo vode zagačene teškim metalima a posledice su svima vidne.Nitro je u pravu treba minirati njihove ispusne kanale pa nek se guše u sopstvenim G...... da ne budem neučtiv.\n18.10.2006., 13:44 #17\nRazumem ja tebe, i ja isto razmisljam, ali realno gledano, to niko nece uraditi, prvi bi ja isao da im pomognem da zatrpaju kanal, izgleda dok se ne desi neko veliko sr..e, niko nece ni prstom da mrdne!!\n19.10.2006., 01:00 #18\n.... salu na stranu ali ovoga puta mislim da je Big S u pravu ...\n19.10.2006., 11:12 #19\nTreba li veće S...e od ovoga ?Jel se neko zapitao zašto su ljudi koji su radili na čišćenju mulja umirali od karcinoma grla?Zašto je prekinuto čišćenje?koliko je uopšte u porastu lečenje od karcinoma ljudi u okolini kanala?\nMnogo je tu pitanja ali niko ne daje odgovore.\n19.10.2006., 12:52 #20\nOcigledno da treba\nDa se i ljudi poizvrcu ko one ribe , pa ce valjda neko da se seti :?\n22.10.2006., 07:43 #21\nBojim se da će tada biti kasno za bilo šta\n23.10.2006., 08:06 #22\nPa vidi Norvezani su uradili plan ciscenja kanala, treblo im 2 godine, e sad ide najveca muka ko ce da da pare da bi se to realizovalo, EU daje deo, ostatak treba da podele drzava i loklana samouprava, i naravno tu je zakochilo...............Mada mozda nesto u novom ustavu pise o tome, zasigurno .....\n14.11.2006., 23:38 #23\nPrijatelji ribolovci ovo je nazalost SRBIJA ona jadna i bedna kakva je bila i pre 10,15 godina ,\nocigledno je da to nema kraja i ko zna kada ce ga i imati???\nOvde se tesko nesto moze uraditi ali se i ja nadam kao Big S da ce se to desiti skorije !!!\nPoslednji put ažurirao/la DonnieBrasco : 14.11.2006. u 23:40


Goraždevac, 14 godina kasnije: Još ne znamo ko nam je i zašto ubio decu! - Televizija Kopernikus TV K::CN\nGoraždevac, 14 godina kasnije: Još ne znamo ko nam je i zašto ubio decu!\n13/08/2017 | Društvo\nU crkvi rođenja presvete Bogorodici u Goraždevcu na Kosovu služen je parastos Ivanu Jovoviću (19) i Panteliji Dakiću (12), koje su pre 14 godina ubile i dalje nepoznate ubice iz automatskog oružja, dok su se kupali u reci Bistrici.\nDirektor Kancelarije za KiM Marko Đurić poručio je da Srbija i srpski narod ne zaboravljaju svoje žrtve.\nĐurić, koji je posle parastosa položio venac na spomenik žrtvama u NATO bombardovanju i deci stradaloj na Bistrici, naglasio je da država Srbija ne zaboravlja mnogostradalnu srpsku Metohiju, koja je u prethodnim decenijama bila žrtva plana za istrebljenje srpskog naroda sa ovih prostora, koji je gotovo u potpunosti uspeo.\n“I zato na današnji dan pominjemo ne samo Panteliju i Ivana i sve mladiće čija su imena izgravirana na tragičnom spomeniku koji se nalazi u jezgru najveće preostale srppske enklave u Metohiji, i sećamo se desetine hiljada drugih koji su stradali samo zato što su srpske nacionalnosti, bilo da su ubijeni na svojim srpskim pragovima, bilo da su proterani sa svojih ognjišta„, rekao je Đurić.\nOn je naveo da ne možemo govoriti ni o demokratiji ni o ljudskim pravima dok god ljudski život ne vredi ništa i dok se ne zna ili navodno ne zna ime onih koji su odgovorni za najstrašniju etničku mržnju i progon na ovim prostorima.\nUpravo je mnogostradalna Metohija, kazao je Đurić, bila najveća žrtva šovinističkog divljanja o čemu svedoče tragične sudbine hiljada naših ljudi.\n„Na današnji dan dobra je prilika i da odavde sa KiM pošaljemo poruku istrajnosti. Ovde u neposrednoj okolini Peći još ima naših ljudi koji istrajavaju sa svojim porodicama u životu i opstanku na ovoj metohijskoj zemlji. Naša obaveza je da ne samo svojom ljubavlju i solidarnošću nego i da na konkretan način kao država nastavimo da im pomažemo i mi ćemo to činiti kao što smo i sada prisutni u njihovim životima„, rekao je Đurić.\nOn kaže da na današni dan sa KiM, iz Goraždevca, želi još jednom da pošalje poruku da nikada nećemo zaboraviti naše žrtve, da nikada nećemo da prestanemo da se sećamo, da prihvatimo nametanje amnezije od strane onih koji bi želeli da se naprave da tobož nisu odgovorni za ono što se ovde desilo.\n„Reći ćemo sa pijetetom da vodimo računa o tome da budu obeleženi životi i tragične sudbine ljudi koji su stradali i deca koja su stradala samo zato što su nosili srpsko ime„, rekao je on i dodao da je Goraždevac prepun porodica koje su dale svoje najmilije bilo za odbranu zemlje, bilo za odbranu svojih kućnih pragova.\nOtac Sava Janjić rekao je da su država i crkva vekovima zajednoi radile i utemeljile naše predanje još od vrermena Nemanjića pa do danas, i ne zaboravljaju ni stradanje srpskog naroda na KiM.\nI zato na današnji dan pominjemo ne samo Panteliju i Ivana i sve mladiće čija su imena izgravirana na tragičnom spomeniku koji se nalazi u jezgru najveće preostale srppske enklave u Metohiji, i sećamo se desetine hiljada drugih koji su stradali samo zato što su srpske nacionalnosti, bilo da su ubijeni na svojim srpskim pragovima, bilo da su proterani sa svojih ognjišta“, rekao je Đurić.\n„Reći ćemo sa pijetetom da vodimo računa o tome da budu obeleženi životi i tragične sudbine ljudi koji su stradali i deca koja su stradala samo zato što su nosila srpsko ime„, rekao je on i dodao da je Goraždevac prepun porodica koje su dale svoje najmilije bilo za odbranu zemlje, bilo za odbranu svojih kućnih pragova.


Analitika - Informativni Portal - Osiguranje\n„MedUNIQA Kamion zdravlja“ posjetio Nikšić\t21. maj 2013.\t“MedUNIQA Kamion zdravlja” na svom proputovanju kroz Crnu Goru posjetio je i Nikšić. Odmah po dolasku na glavni gradski Trg Slobode, Kamion zdravlja izazvao je veliku pažnju građana koji su tražili informaciju više o vrsti pregleda kao i medicinskom osoblju, saopšteno je iz UNIQA osiguranja.\nUNIQA: Stiže Kamion zdravlja\t10. maj 2013.\tU Bijelo Polje, na glavni gradski Trg Slobode, u subotu 18. maja, stići će jedinstveni “MedUNIQA Kamion zdravlja” opremljen najsavremenijom medicinskom opremom za brze i detaljne preventivne preglede.U samom kamionu svi zainteresovani građani koji se na vrijeme prijave, moći će besplatno da provjere cjelokupno stanje organizma. Kompletan pregled obuhvata EKG, ultrazvuk abdomena, spirometriju, analize krvi, pregled oftalmologa i merenje očnog pritiska, kao i preglede interniste i dermatologa, saopšteno je iz UNIQA osiguranja.\nPurić: Grupa Lovćen osiguranje u 2012. ostvarila dobit veću od 2 miliona eura\t30. april 2013.\tU okviru poslovne grupe Lovćen, koju čine: Lovćen osiguranje AD, Lovćen životna osiguranja AD i Lovćen auto AD, po lokalnoj regulativi ostvaren je neto poslovni rezultat od 2.276.183 eura, saopšteno je iz ove kompanije.\nVIDEO: Otvorena poslovnica Sava Montenegro na Cetinju\t08. maj 2013.\tAkcionarsko društvo za osiguranje Sava Montenegro od danas ima svoju poslovnicu na Cetinju.\nUNIQA: Popust na Putno zdravstveno osiguranje 19. april 2013.\tU susret predstojećim prvomajskim i uskršnjim praznicima UNIQA osiguranje pripremila je novu povoljnost: u periodu od 22. aprila do 10. maja svi zainteresovani građani moći će da ostvare 20 odsto popusta na program UNIQA Putnog zdravstvenog osiguranja.\nFormiran nadzorni odbor Zavarovalnice Triglav GRAWE osiguranje: Dobit u 2012. godini 1,2 miliona Najpopularnije osiguranje od autoodgovornosti\nUnika nudi popuste povodom pet godina rada Pret12345678910Slijed\tNove vijesti\n19:13ΙFudbaleri Partizana šampioni Srbije 25. put 19:02ΙStilijan Petrov postao trener Vile 18:48ΙKapljica objašnjava formiranje svemira? 18:40ΙNeredi u Stokholmu se šire, premijer osudio „huliganstvo“ 18:22ΙZašto imamo linije na dlanovima? 18:02ΙU finalu LŠ igraju fudbaleri iz 15 različitih zemalja 17:58ΙSjutra u Bečićima Samit 100 biznis lidera regiona 17:47ΙŠeron Stoun zasijenila duplo mlađe koleginice 17:29ΙTornado u Oklahomi jači 600 puta od atomske bombe 17:28ΙMenadžer Hajnkesa u Madridu 17:22ΙDivac pušten iz bolnice 17:15ΙNVO 4Life podržala globalnu kampanju „Podrška nekažnjavanju“ Pretraga\n19°C Podgorica Prognoza za tri naredna dana:


Ambasadorka RS u Francuskoj: Za napredak su nam potrebni mladi ljudi - OpeNS\n02 Apr/2019 Objavio Opens2019 AdminObjavljeno u Vesti\nU saradnji sa Ministarstvom spoljnih poslova Republike Srbije i Ambasadom Republike Srbije u Francuskoj, OPENS organizuje prijem u Kulturno-informativnom Centru Republike Srbije u Parizu, kako bi široj zajednici predstavili mogućnosti za mlade u 2019. godini u Novom Sadu, kao i globalnu i evropsku dimenziju ove titule. Uoči samog prijema, delegaciju OPENS-a u rezidenciji srpske ambasade, primila je i nj. e. ambasadorka Republike Srbije u Parizu, Nataša Marić.\n“Ja se u svom radu zaista dosta koncetrišem na mlade. I, ma koliko to bila floskula – da na mladima svet ostaje, to stvarno jeste tako. Mislim da naša zemlja mora ide napred i da se okrene budućnosti. Toj budućnosti pre svega mladi moraju biti okrenuti, a mi kao društvo moramo toga biti svesni. Srećem puno naših studenata ovde i jasno mi je da se mladi neće vraćati u našu zemlju ako ne vide perspektivu. Mislim da smo na dobrom tragu sa radom i obrazovanjem,” kaže ambasadorka.\nIdeja predstavljanja ambasadama i diplomatskom koru evropskih gradova jeste da se stvori prostor za umrežavanje i partnerstvo sa organizacijama i institucijama iz Pariza, kao i da se šira zajednica informiše o aktivnostima u Novom Sadu u 2019. godini\nTagovi: ambasada, francuska, omladinska prestonica evrope, opens2019, prijem


Sedam slika Uroša Đurića u stalnoj postavci muzeja Albertina - MediaSfera\nMuzej Albertina u Beču uvrstio je u stalnu postavku sedam radova umetnika Uroša Đurića iz Beograda, nastalih 90-ih godina 20. veka u okviru ciklusa „Bespredmetni autonomizam“.\nĐurić aktivno izlaže od 1989. godine, a radovi mu se nalaze u mnogobrojnim javnim i privatnim kolekcijama širom Evrope i SAD. Njegov opus je od najranijih dana prisutan na međunarodnoj sceni, dok su njegovi radovi počev od 2001. godine predstavljani u Austriji u okviru samostalnih i kolektivnih izložbi u najznačajnijim institucijama (Kunsthalle Wien, Secession Wien, Museum Moderner Kunst Sammlung Ludwig Wien, Forum Stadtpark u Gracu, Viennafair u Beču…) kao i u brojnim publikacijama.\nDela su mu zastupljena i u kolekcijama Museum Moderner Kunst Sammlung Ludwig u Beču i EVN sammlung u Maria-Enzersdorfu. Đurićev rad su prezentovali brojni domaći kustosi, kao i internacionalni, te specijalizovani art-magazini širom sveta (Artforum, Flash Art, Spike, Art das Kunstmagazin, Camera Austria, Umělec, Balkon…).\nTagoviAlbertina bec Muzej Uroš Đurić


Tema: trazim misljenje\n09.01.2004., 17:34 #1\nmoj decko otvara firmu sa svojom drugaricom koja mi se od pocetka ne dopada suvise.nije razvedena ali ne zivi sa muzem i ima malo dete.Ne verujem da se muvaju ali devojka je skroz odbojna prema meni i to mi stavlja do znanja.sobzirom da ulaze u posao mnogo cesce cemo dolaziti ukontakt. D li je fer to sa njegove strane sto se odlucio na tako nesto ili sam ja previse ljubomorna?[b] [/u]\n09.01.2004., 17:42 #2\nRe: trazim misljenje\nOriginal postavio ljubinka\nNaravno da je fer, ima covek pravo da stvara poslovne kontakte sa kim god hoce...Mozda je ona dobra u biznisu, itd..\nA ako je ona neprijatna prema tebi, pa ne moze se svako svakome dopasti, niko te ne tera da se druzis s njom .\nShta on kaze na to??\nMada, na osnovu toga shto si napisala, mislim da onaj problem nije jedino shto 'skripi' u toj vezi...\n09.01.2004., 18:20 #3\nsamo da dodam da znam da on moze da radi sa kim hoce ali zar mora bas sa osobom koja me totalno ne podnosi apitam se i zbog cega me ne podnosi ako nam je on jedino zajednicko...a uostalom ja ne mogu da izbegnem kontakt sa njom jer je on u kontaktu sa njom radi posla vise puta dnevno a mi se vicamo skoro svaki dan\n09.01.2004., 18:21 #4\nHuh, nadam se da ce ubuduce uspjeti da se snadje...\n09.01.2004., 18:30 #5\n09.01.2004., 23:39 #6\nidi na posao kod njega izazovno obuchena\n09.01.2004., 23:50 #7\nA da li tvoj decko zna da se vas dve bas i ne podnosite? Da li si mu jasno stavila do znanja da bi volela da udje u posao sa nekim drugim?\ni sta je on rekao na to?\n10.01.2004., 00:31 #8\nVidi ovako - on nju verovatno ceni kao strucnu i poslovnu osobu ili ona ima pocetni kapital koji on ne poseduje. Na neki nacin poslovno se dopunjuju sto ne znaci da ce sa njom i u krevet da ode. I meni se desavalo da me zenski deo drustva mog decka ne prihvata. i cinilo mi se da su bezobrazne i netrpeljive prema meni bezrazlozno. A onda sam ja nacinila prvi korak i bila uzuzetno fina i prijatna sa njima. Ljudi se onda postide, vide da su pogresili u vezi sa tobom i promene svoj stav prema tebi. A verovatno vecina nas na pocetnu odbojnost koju neka osoba izrazava prema nama reaguje odbojnoscu. A treba upravo suprotno. Pokazi joj da ima krivu predstavu o tebi i mozda se onda stvari izmene\n13.01.2004., 22:22 #9\nOVO ME PODSJETILO NA PRICU MOJE DRUGARICE!\nSVE JE BILO OK KOD NJIH S TIM STO JE NJENA DOBRA DRUGARICA OTVARALA FIRMU SA NJENIM DECKOM,SLAGALI SU SE I SVUGDJE ISLI ZAJEDNO!I ona joj je jednog dana priznala da je cesto imala odnose sa njenim momkom, pod izgovorom "desili se"\nOSIM TOGA KAD DVOJE LJUDI PROVODI DOSTA VREMENA ZAJEDNO,ZBLIZAVAJU SE!!\n-ZATIM NIJE MI JASNO KAKO TO DA JE ONA HLADNA PREMA TEBI?\nJER AKO ONA NJEGA POSTUJE I VOLI NA NEKI DRUGARSKI NACIN,treba da postuje i tebe pa cak i voli jer to je prirodna stvar!!!\npitaj ga da ti objasni tu situaciju!!!\n-moj savjet ti je da budes oprezna ALI NE ZNAM NA KOJI NACIN!!(JER NAJBOLJA DRUGARICA JE ZEZNULA NAJBOLJU I JOS SU NJIH TROJE SVUGDJE ISLI ZAJEDNO I SUPER SE SLAGALI!!!!!)\nCESTO NAM NOZ U LEDJA ZABIJAJU LJUDI OD KOJIH SE NAJMANJE NADAMO, I JOS SE DIVE DRSCI TOG NOZA!!!\n14.01.2004., 09:15 #10\nNa]ebala si !\n15.01.2004., 17:43 #11\nMislim da je u redu da ima poslovne kontakte sa zenama, sta mislis jer on tebi zabranjuj da icas sa muskarcem.\nBolje se zapitaj syta je razlog neverici.\n17.01.2004., 21:00 #12\nznam da ti je tesko,ali sta je tu je.ako tebe momak voli,neboj se nece dozvoliti da iko stane medju vas,a ako dozvoli znaci da je izabrao drugo i tu nista ne mozemo.ne mozemo terati nekoga da nas ne ostavlja.naces drugog koji te vise ceni.samo ga nemoj terati da bira izmedju tebe i posla.ili jednostavno razgovaraj sa njim i reci mu sta te muci.srecno i nemoj da brines.ima i gorih stvari u zivotu.pozdrav\n18.01.2004., 18:02 #13\nnabaci joj nekog dasu\n18.01.2004., 19:25 #14\nA zasto jednostavno ne porazgovaras sa njim o tome kako se osecas. Cak i da se nista ne promeni i on i dalje saradjuje sa njom jer su mozda dobra poslovna kombinacija ti bi trebala da budes toliko bliska sa svojim dragim i da mu otvoreno kazes da ti nesto tu kod nje ne mirise bas dobro. Druga stvar ako ce te prevariti, ti to nemozes spreciti...\nDanas je ona problem, sutra neka druga.\nMozda bi bilo najpametnije da nabacis malo samopouzdanja i ponovo zavedes svog dragog. Puno srece\n22.01.2004., 10:29 #15\nDa sam na tvom mestu, a ko zna sta mi zivot nosi, mozda mi se desi nesto slicno...\nprvo, bih se pojela ziva, al to ne bih nikom pokazala, narochito ne njemu i njoj\ndrugo, ima ovde zanimljivih predloga, pokusaj da se njoj priblizis, al bez preteranog poverenja, chista strategija....ipak ne treba zanemariti prvi utisak i filing, ima tu necega\ntrece, kojom god vrstom posla da se oni bave i ma koliko se to razlikovalo od tvog posla i interesovanja gledaj da se sto vise inrteresujes, ukljucis i provedes vremena sa njima ili bar da ti on prica o desavanjima na poslu da bi imala informacija u kojima naravno gledas medjuredove a ne ono sto ti on govori\ndakle tu si, na licu mesta i u igri a opet ti ne moze reci da si paranoik i zalidna ljubomorna zena\nu krajnjem sluchaju tvoje prisustvo je vrlo pozeljno.\nne veruj nikom, nije ni do njega ni do nje koliko do situacije...\ndraga moja, zivot ti je ipak jedna velika borba i ako ti je do neceg stalo vredi se potruditi\n22.01.2004., 10:45 #16\nKakva ljubomora,ako ti se ne dopada znaci da i nije neka drugarica.Batali ti to i nemoj da dozvolis da ti neko upropasti vezu.Vidi se od pocetka, sta je dobra drugarica a sta nije.Kad mog suruga, zagrli i poljubi u obraz njegova najbolja drugarica, meni nije uopste krivo, jer znam da je ona odrasla sa njim, bili su ko braca i danas se isto tako postuju.Nijednog momenta, nisam bila na njega ljubomorna zbog toga, jer se stvarno lepo imati je za prijatelja.Dok sam jednu od svojih drugarica morala da odkacim iz tog razloga, sto se nije ponasala lepo ,onako kao drugarica, vec se nametala mom suprugu i zato se vise ne druzimo.Sta ce mi takvo prijateljstvo, koje moze da utice lose na nas brak.Pazi sta radis, nemoj dozvoliti tako nesto ako mislis da ona nije od poverenja.Pozdrav!\nPoslednja poruka: 30.12.2007., 13:11\nPoslednja poruka: 27.09.2007., 14:06\nTrazim Misljenje o\nPoslednja poruka: 17.12.2005., 13:29


03-07-2020 13:05 Srbija Politika\nU intervjuu za magazin "CorD", on je govorio i o medijima, bojkou izbora, ali i odnosima Beograda i Prištine, ekonomiji, regionu i demokratiji.\nGodfri je rekao da je "uspostavljanje stabilnije ekonomske saradnje Srbije i Kosova ostvariv cilj koji bi brzo doneo konkretne rezultate", i da nema razloga za odlaganja.\n- Ova saradnja ojačala bi poverenje između dve strane i dovela i do unapređenja saradnje u drugim oblastima. Možda nam je stvarno pomirenje između Beograda i Prištine na dohvat ruke. Nema razloga za dalja odlaganja - rekao je Godfri.\n"Bojkot nije bio dobra ideja"\nUpitan kako gleda na nedavno održane izbore u Srbiji i izborni proces, imajući u vidu da se deo opozicije i građana Srbije odlučio na bojkot tvrdeći da nema uslova za fer i slobodne izbore, Godfri je rekao da ne spori "opravdanu zabrinutost opozicije zbog manjka medijskog prostora i drugih nedostataka u izbornom postupku", ali da bojkot nije bila dobra ideja.\n- LJudi zaslužuju da imaju mogućnost da odluče ko će biti njihovi predstavnici i, da budem iskren, nismo smatrali bojkot dobrom alternativom izborima zbog uskraćivanja prilike građanima da izraze svoj stav. Verujemo da bojkot, zapravo, ograničava mogućnosti opozicije da se bore za promene u ime onih ljudi koje treba da predstavljaju - dodao je.\nU svakom slučaju, kaže, "naš zajednički cilj ostaje jačanje demokratije u Srbiji". Navodi i da Srbija ima "još dosta posla oko unapređenja izbornog sistema" i da će ambasada SAD, kao i druge misije u Beogradu, raditi sa pojedincima i grupama, uključujući i one koji su bojkotovali izbore, kao i one koji nisu, na podsticanju slobode medija, jačanju civilnog društva, kontroli vlasti od strane građana i unapređenju demokratije u državi.\n"SAD zabrinute zbog stanja u medijima"\nGodfri je naglasio da su "nezavisni i slobodni mediji najbolji lek za bolje zdravlje demokratske budućnosti Srbije", ali i da su SAD "veoma zabrinute" zbog stanja medija u Srbiji.\n- Srbija neprestano dobija negativne ocene u ovoj oblasti od priznatih međunarodnih grupacija, poput Reportera bez granica, Fridom hausa, OEBS, Evropske unije i drugih. Tabloidi uporno iskrivljuju i zataškavaju informacije i ležerno objavljuju neutemeljene, senzacionalističke vesti koje plasiraju spoljni faktori sumnjivih namera. Istovremeno, različita politička mišljenja i stavovi koji se ne sviđaju moćnicima imaju malo ili nimalo pristupa većini medija - rekao je on.\nCeo region značajan za Vašington\nUpitan kakva je sudbina angažmana dvojice američkih izaslanika za region i dijalog Beograda i Prištine u slučaju promene u Beloj kući posle novembarskih izbora, Godfri je rekao da "povratak dijalogu Beograda i Prištine nije partijsko pitanje" i da ne očekuje nikakve promene u stavu SAD jer su "stabilnost i napredak u regionu ciljevi koje podržavaju obe glavne političke partije u Americi".\n- Ne mogu da komentarišem same izbore, ali uveravam vas da će ovaj region u svakom slučaju ostati značajan za Vašington, kao i za moj tim u Ambasadi SAD u Beogradu, bez obzira na ishod izbora u novembru. Svi mi ćemo nastaviti da pružamo podršku miru, napretku i evropskoj budućnosti ljudi u ovom regionu - rekao je Godfri.\nNa pitanje da li je realno da do američkih izbora bude postignut bar nekakav sporazum Beograda i Prištine Godfri je rekao "zašto da ne".\n- Meni se čini da je sasvim realno da predstavnici obe strane žele da sklope trajan dogovor koji bi unapredio živote građana i doneo stabilnost regionu. Nastavak tenzija sprečava mogućnost za dalji rast i napredak svih u regionu. Svi mi, uključujući specijalnog predsednikovog izaslanika (predsednika SAD za pregovore Srbije i Kosova Ričarda) Grenela, Belu kuću, Stejt department i moj tim u Ambasadi u Srbiji, delimo ubeđenje da je uspostavljanje stabilnije ekonomske saradnje Srbije i Kosova ostvariv cilj koji bi brzo doneo konkretne rezultate - rekao je.\nGovoreći o odnosima Srbije i Crne Gore Godfri je izrazio uverenje da će građani i vlade dve zemlje koje "imaju mnogo toga zajedničkog" uspeti da prevaziđu sve izazove, ali i dodao da ga "brine rastuća napetost i ostrašćena retorika".\n- Čini se da određeni mediji i političari u Srbiji dodatno raspiruju tenzije i podstiču ogorčenost u ciničnom nastojanju da ostvare što veći tiraž - rekao je Godfri, naglasivši da "sloboda veroispovesti predstavlja jedno od osnovnih prava građana" i da "problemu treba pristupiti kroz otvorene i iskrene razgovore".\nOn je rekao da je pandemija negativno uticala na poslovanje svuda u svetu ali da se čini "da je Srbija u boljoj ekonomskoj poziciji u odnosu na mnoge druge zemlje, zahvaljujući mudroj fiskalnoj politici i stabilnoj monetarnoj politici poslednjih godina" i da veruje da će posle pandemije američki investitori i dalje videti Srbiju kao primamljivo okruženje za nove investicije.\nGovoreći o protestima u SAD zbog smrti Afroamerikanca DŽordža Flojda, Godfri je ukazao da je za njega to "veoma tužan period", da duboko saoseća sa Flojdovom porodicom, ali i da je svestan da se ta tragedija uklapa u širu sliku američkog društva.\n- U našoj Deklaraciji o nezavisnosti navodi se da su svi ljudi stvoreni jednaki... Naši ideali moraju da važe i u praksi za svakog stanovnika Amerike, bez obzira na rasu, versku ili etničku pripadnost, seksualnu orijentaciju, godine ili invaliditet - dodao je.\nKaže i da ne pokušava da sakrije ili zataška nedostatke svoje države, i da je prilično otvoreno govorio o tome na društvenim mrežama i u susretima sa novinarima.\n- U nekim zemljama predstavnici vlasti pokušavaju da kontrolišu medije, ograniče protok informacija i sakriju probleme. Možda sa željom da stvore lažnu sliku i umanje značaj pretnje od novog virusa ili da prikriju korupciju ili ekološke katastrofe. Ili žele da ograniče mogućnosti novinarima da kritikuju odluke vlade, ili im je cilj ograničavanje slobode govora i veroispovesti - naveo je on, naglasivši da "takva strategija može da ima tragične posledice" jer "istina uvek izađe na videlo".\nKaže i da "prikrivanje informacija podriva poverenje građana, kao i samu demokratiju, stabilnost, pa i bezbednost".\n- Nasuprot tome, stvara mogućnosti za korupciju i razne zloupotrebe. Zapravo, da Komunistička partija Kine nije prikrivala informacije o izbijanju zaraze virusom korona na samom početku, situacija u svetu je danas mogla biti znatno drugačija - istakao je on.\nPrema njegovim rečima, "sučeljavanje sa istinom, uz slobodne medije i otvorenu diskusiju može ponekad biti nezgodno za neke ljude, ali to je put ka boljim rešenjima".\n- To je i osnov za dobro upravljanje državom, za mir i napredak. To važi i za Sjedinjene Države i za Srbiju, kao i za bilo koju drugu državu u svetu - dodao je.\nPutin bi mogao da vlada Rusijom do svoje 83. godine! Više o tome OVDE.\nSKANDAL NA BRITANSKOM DVORU: Kraljičin rođak optužen da je hteo da "proda" pristup Putinu


Urbanistički zavod Beograda - Studije, analize...\nStudija javnih prostora Beograda - I faza\nAnaliza javnih prostora Starog grada\nUrbanistički zavod Beograda krajem 2009. godine završio je izradu\nI faze Studije javnih prostora Beograda – Analizu javnih prostora Starog grada\nStudija socijalnog stanovanja RS\nUrbanistički zavod Beograda, aprila 2009. godine uradio je Studiju socijalnog stanovanja RS kao deo Strategije prostornog razvoja Republike Srbije.\nUrbanistički projekti ...\nUP Hotelsko-poslovni kompleks u Rajićevoj\nStudije i analize...\nStudija istraživanja lokacija za istovarilište autocisterni sa komunalnim muljem - I i II faza [ 143 KB]\nStudija beogradskog priobalja [ 891 KB]\nStudija transformacije bloka u Zemunu kao poseban instrument razrade i sprovođenja GP Beograda 2021" [ 186 KB]\nUP za preparcelaciju i izgradnju kompleksa u sklopu privredne zone Gornji Zemun\nIstraživanje potencijalnih lokacija\nZa potrebe pripreme ili sprovođenja, odnosno realizacije urbanističkih planova, kao i za prostorno-programsku proveru lokacija, Urbanistički zavod Beograda izrađuje: studije, istraživanja, analize, prostorno programske provere i drugu dokumentaciju, kroz koju se detaljno razrađuju određene tematske oblasti ili lokacije.\nStudije, istraživanja, programske provere, analize i stručne ankete se često rade za potrebe ispitivanja lokacija na kojima je moguća izgradnja objekata određenih namena ili prostorno-programsku proveru kapaciteta, namene, saobraćajnog rešenja i drugog, kao na primer:\nIstraživanje potencijalnih lokacija za izgradnju stambeno-poslovnog objekta na teritoriji Novi Beograd.\nProstorno programska analiza bloka ograničenog ulicama: Kneza Miloša, Drinska, Sarajevska i Durmitorska (lokacija MUP RS).\nOvakvi veliki projekti se rade kao zakonska obaveza ili zbog potreba da se jedinstveno i celovito sagledaju, metodološki postave, istraže, analiziraju i planiraju određeni prostori sa specifičnom namenom, problematikom ili zajedničkim karakteristikama.\nŽelite da za Vas uradimo:\nStudiju, Analizu, Istraživanje, Prostorno-programsku proveru ...\nStudije i strategije za republičku i gradsku upravu\nPored svoje osnovne delatnosti – izrade prostornih i urbanističkih planova na osnovu Zakona o planiranju i izgradnji, Urbanistički zavod Beograda radi i niz drugih poslova koji su vezani za urbanizam - izrađuje studije, istraživanja, analize, prostorno-programske elemente, sprovodi stručne ankete.\nTako smo za naručioce/investitore – republičku i gradsku upravu izradili sledeće:\nStudija javnih prostora Beograda – prva faza - analiza javnih prostora Starog grada\nStudija verskih objekata – druga faza\nStudija zaštite, uređenja i sanacije Zemunsko - bežanijskog lesnog odseka - prva i druga faza\nProgram aktivnosti za izradu urbanističkih planova primarne saobraćajne mreže na teritoriji Generalnog plana Beograda 2021. godine i ažuriranje programa aktivnosti\nStudija "Organizacija i finansiranje grada Beograda"\nStudija „Beogradsko priobalje“- prva faza [ 891 KB]\nProjekat „Zelena regulativa Beograd“ [ 704 KB]\nStudija visokih objekata Beograda\nStudija beogradskog priobalja - druga faza - "Prirodno jezgro Beograda"\nElaborat "Kategorizacija Beograda kao turističkog mesta"\nInformaciona osnova za koridor druge linije beogradskog metroa\nPlan postavljanja plovnih objekata na teritoriji grada Beograda - prva faza.\nProstorno programske provere\nZa potrebe izrade Prostorno – programskih rešenja za pojedina područja i urbanističke celine Grada u Urbanističkom zavodu se periodično i tematski sprovode javne stručne ankete i konkursi. Prostorno programske provere rade se u saradnji sa Arhitektonskim fakultetom, Društvom urbanista Beograda, Društvom arhitekata Beograda, Klubom arhitekata, Akademijom arhitekture Srbije i drugim specijalizovanim institucijama. Ovim metodom istražen je prostor područja Ade Huje, kao i blokova 25 i 26 i Vojvođanske ulice na Novom Beogradu.\nStručne ankete iniciraju različita razmišljanja o prostoru, pružaju različita rešenja, otkrivaju nove potencijale prostora i nude različite scenarije i varijante urbanističkih rešenja za pojedinačne lokacije u Gradu. Ovakve provere stručna su priprema u izradi tematskih studija i osnov za kasnije planske procedure.


Razgovor sa Leonidom Rešetnjikovim, general-potpukovnikom SVR-a (Spoljna obaveštajna služba Rusije) u penziji\nČečeni me pitaju kada ću konačno postati Rus?!\nOvaj intervju s gospodinom Rešetnjikovim vođen je za uticajni ruski portal. General je nekoliko godina bio na službi u Ambasadi Ruske Federacije u Beogradu, autor je većeg broja knjiga, a bio je i direktor Ruskog instituta za strateška istraživanja\nRazgovor vodili: Valerij Panov i Aleksej Timofejev\n* Leonide Petroviču, pre pet godina radili smo veliki intervju na razne teme. Od tada se mnogo toga dogodilo: i državni udar u Kijevu, i povratak Krima u Rusiju, i naša operacija u Siriji... Sudeći po svemu, sadašnja geopolitička situacija je mnogo opasnija za Rusiju nego tada...\n- Tokom proteklog vremena protiv nas se faktički otvorio novi front i mi smo ušli u borbu. Pravilno ste nabrojali sve ključne tačke, upravo kroz njih prolazi linija ovog fronta. Postoji pokušaj organizovanja snažne ofanzive protiv Rusije, veoma moćne. U Ukrajini, u Siriji, tu su i sankcije itd. Pre pet godina situacija nije bila takva, nije bila ni „predfrontovska", primećeno je blago sondiranje naših snaga, a sada se vodi otvorena borba protiv Rusije. Eto, u takvom svetu živimo, ali čini nam se da to i nije tako strašno, postoje drugi važniji problemi, a zaboravljamo pritom da se nalazimo u stanju hladno-toplog rata. Sa hladnim ratom čini se da je sve jasno, a topli - to su Sirija, Donbas itd.\n* Izgleda da u raspirivanju napetosti oko Rusije ulogu okidača ima Ukrajina.\n- A palac na tom okidaču je američki, ili, da tako kažemo, uslovnog neprijatelja. Oni su učinili sve da bi imali taj okidač. A pištolj je uperen u našu glavu - 600km od Moskve. I uvek mogu da nam kažu: „Mi tu ništa ne možemo, to ratuju Oružane snage Ukrajine, ratuje Ukrajina za oslobođenje svojih rejona." To je ozbiljno polje ne samo za raspirivanje napetosti, već i za realnu mogućnost započinjanja borbenih dejstava praktično na teritoriji naše zemlje. Meci već lete po Rostovskoj oblasti... A činjenica da su ambasadora SAD Džefrija Pajetu, iz Kijeva u kojem je bio sve vreme „majdana" i posle njega, prebacili u Atinu, govori o tome da je za SAD region između Istanbula i Sirije - supervažan. I za nas je Sirija supervažna oblast. I, tamo može da započne ono što će dovesti do požara na našoj teritoriji. Situaciju otežava Turska sa kojom SAD moraju nešto da urade, jer predsednik Erdogan neće više da im se potčinjava.\n* Znači, naša pomoć Siriji bila je potpuno opravdana?\n- Naravno. Generalno, u našoj istoriji u poslednjih 100 godina ovo je redak slučaj preventivnog napada. Iako se mnogi ljudi kod nas nisu mnogo udubljivali u to. U Siriji smo zadali udarac terorizmu i sada Amerikanci ne znaju šta da rade. U suprotnom slučaju, na tom potezu bi se sada vodila bitka, vodio bi se rat. Istorija će tek oceniti ovaj potez našeg rukovodstva. Bez obzira na to, napetost se ovde održava, posebno u vezi sa politikom Turske koja se, ponavljam, praktično izvukla od pritiska SAD. Tu je još i Ukrajina koja je za nas najneprijatnija.\n* Generalni sekretar NATO Stoltenberg je nedavno rekao da će Ukrajinu primiti u ovu organizaciju. Da li vi mislite da će je primiti?\n- U svakom slučaju, stalno će govoriti o tome, graditi odnose tako da u svakom trenutku Ukrajinu mogu da prime u NATO.\n* Iako je Ukrajina praktično već odavno članica NATO...\n-... I Gruzija, takođe.\n* A da li će Amerika udariti na Iran ili se ipak neće na to odlučiti, a sve pretnje prosto predstavljaju instrument pritiska?\n- Glavna stvar za shvatanje ovog problema je to da udar na Iran ne predstavlja zahtev i želju Amerike, već Izraela, na čemu on stalno insistira. Amerikanci odmeravaju do čega bi to sve dovelo, zato ne žure da udare. Iako, moram da primetim, Izrael veoma čvrsto insistira na tome, a oni u Americi, kao što je poznato, imaju jak lobi.\n* Mediji izveštavaju da su se zahvaljujući pomoći Rusije proiranske snage povukle sa izraelske granice na teritoriju Sirije, da je napetost tamo oslabila. Na taj način, verovatno, može da se reši i pitanje udara po Iranu.\n- Mislim da u Izraelu shvataju da je, u regionu, Iran jedina realna sila koja je nezavisna, samostalna i može da ugrozi njegove interese. Svi ostali nisu za to sposobni. Još dok sam bio u obaveštajnoj službi, prilikom susreta sa izraelskim kolegama, oni su to naglašavali i govorili: „Treba ograničiti Iran." Oni se plaše Irana.\n* Bez obzira na to što Iran nije davao nikakvog povoda.\n- Nije davao. I kada smo razgovarali sa iranskim kolegama, oni su sve vreme pokušavali da nam dokažu da je upravo tako. Ali, oni čine stvari koje su za Irazel neprihvatljive - jačaju svoju državu, već su stvorili pravu državu, ne kao arapske zemlje. Oni su stvorili solidnu armiju, i oni su fanatični borci. Sve to ne odgovara Izraelu, njihovo je mišljenje da treba da ih okružuju samo slabe države. Izrael je, obratite pažnju, čak podržao uništenje Sirije. Takođe, primećujem da u Izraelu ima sve više Arapa. Njihov broj može uskoro da premaši broj Jevreja. A tu je još i Iran, ogromna spoljna sila koja se razvija, ali koja je ideološki, idejno - neprijateljska. A u Izraelu donose zakon o tome da je to država jevrejskog naroda. Ja sam se bavio Iranom, boravio sam tamo i želim da istaknem da to nije agresivna država.\n* A Balkan. Da li je kao i pre, evropsko bure baruta?\n- Posebno sad, u konfrontacijama: Turska-Balkan, Turska-Grčka. Da bi ućutkali Erdogana, Amerikanci mogu da iskoriste ove okolnosti. Isto je i sa Makedonijom, Srbijom. Amerikanci ih stavljaju pod kontrolu i u svakom trenutku mogu da pokrenu mehanizam konflikta.\n* A zašto mi nismo to uradili u odnosima sa Belorusijom, tamo takođe zri „narandžasta" snaga? Vidimo pokušaje da se naše zemlje razdvoje. Mala digresija. Posmatrao sam kako na času istorije u jednoj trendi školi u Minsku uče o imanjima, dvorcima poljskih magnata Radzivilov. A mi imamo bogatu zajedničku istoriju, ali u Belorusiji su praktično zaboravili 1812. godinu. Ima nekih koji tamo govore: Prvi svetski rat, to uopšte nije naš rat, mi nikakav odnos prema njemu nemamo...U suštini, to je ukrajinska politika.\n- Veoma liči. Krajem 2016. godine, već sam odlazio iz Ruskog instituta za strateška istraživanja, u jednom intervjuu sam rekao, podrazumeva se bez ikakvih zlih namera i zadnjih misli, da je beloruski jezik stvoren odlukom CK RKP (b). Kakvu je to prašinu podiglo! A rekao sam istinu: književni jezik stvoren je odlukom boljševičke partije početkom 1920-ih.\nTreba, konačno, da odlučimo, da li imamo saveznu državu ili nemamo. Da li se odvija međusobno približavanje, integracija, ili se ipak razdvajamo. Veoma mnogo je pitanja. Kako da se u Belorusiji ne dogodi druga Ukrajina.\n* Tada sve može da se raspe. Kako se neočekivano, bar za običnog čoveka, promenila situacija u Jermeniji...\n- Oni se već rasipaju. Ne daj Bože da se posvađaju sa Belorusijom...\n* Da nemamo nuklearni štit i drugo savremeno naoružanje, verovatno bi se hladni rat već premetnuo u vrući?\n- Odavno bi. Naravno, nuklearno naoružanje je faktor koji odvraća, ali postoji - i mi smo odjednom to shvatili! - i tzv. hibridni rat. Kada je moguće pretiti oružjem, ali ga ne koristiti, već delovati drugim sredstvima. Obratite pažnju, kada je počela realna aktivnost u dovođenju armije u borbenu gotovost - pre tri godine. Sada mi stalno vidimo obuke, vežbe, manevre, novu tehniku, oružje. I parade, koje pokazuju da smo spremni: ne samo da se vi spremate, već i mi. Mi shvatamo da naše rukovodstvo zaista ima relevantne informacije. Dosta nam je tužnog iskustva iz 1941. godine...Ministar spoljnih poslova Lavrov javno je izjavio da Moskva zna vojne planove NATO - to nije slučajno izrečeno.\nMi treba da se zapitamo i sledeće: zašto ono što se dogodilo u Siriji ne bi moglo da se dogodi na Kavkazu? Mislim na tzv. Islamsku državu (zabranjenu u Rusiji kao teroristička organizacija). U potpunosti bi moglo. A u Povoložju? Zašto da ne? To je globalistički levičarski projekat, tipični levi religiozni projekat.\nU Ruskom institutu za strateška istraživanja objavili smo knjigu o Islamskoj državi. Pokazali smo da to nije desničarski konzervativni projekat, pa čak ne ni umereno centristički. Zato što oni, navodno za sreću celog naroda, pljačkaju opljačkano, dele na ravne časti, zalažu se za bratstvo, jednakost... A na našoj teritoriji je lakše od drugih realizovati levičarske projekte. Naš narod istorijski teži pravednosti, njegovi neprijatelji pokušavaju da iskoriste tu težnju. Lako im je da kod nas rašire ovu temu. Ovde za antiruske akcije postoji plodno tlo. Uz to, mnogi bogati ljudi se kod nas ponašaju neodgovorno u odnosu prema državi. Ponašaju se kao da posle njih dolazi potop, i to stvara realnu pretnju za nacionalnu bezbednost naše zemlje.\n*Imamo utisak da su većina tih bogataša tipični kompradori (posrednici u spoljnoj trgovini za račun inostranih firmi).\n- Tako je bilo devedesetih, sada je ipak drugačije: tipični kompradori su otišli u inostranstvo. A onima koji su ostali više ne odgovara da budu komoradori. Mnogi od njih shvataju da primitivno kompradorstvo iz devedesetih godina nije više moderno i da ne daje rezultate. U tom smislu, oni koji nam ne misle dobro, su pogrešili, okrećući taj sloj u Rusiji protiv sebe.\n* Mislite da se naša buržoazija pokazala patriotskijom nego što su očekivali na Zapadu?\n- Da, naša buržoazija je zaista pokazala visok stepen patriotizma. U svakom slučaju onaj njen deo koji nije otišao iz zemlje devedesetih. Vidimo da je naša buržoazija (u značajnoj meri, iako ne sva) ipak svesna toga koja je njihova država. Savremeni ruski buržuj, ne može kao glumac Serebrjakov da izjavi da ovde ne može da živi, ali može da zarađuje. Takvi glumci su za Zapad niko, a bogati preduzetnici - to su figure. Oni žele da država štiti njihove interese. I tako, u tišini, odvija se proces formiranja nacionalne buržoazije, ali smatram da je situacija veoma složena. I kod nas mogu nastati ekstremni levičarski projekti. A našim protivnicima je svejedno kakav je naš sistem, samo da je gore. Pitate šta se promenilo za pet godina? U suštini ništa - ni za pedeset, ni za pet vekova. Njima je važno da Rusija bude slaba, razjedinjena, to je za njih najbolja varijanta. Tako oni likvidiraju konkurenciju.\n* Tu dolazimo do glavnog pitanja - Rusi u Rusiji...\n- Dodirnuli smo ukrajinsko pitanje. Mnogi ne mogu da shvate činjenicu da ono što se dogodilo u Ukrajini ima stogodišnje korene, pa i mnogo starije. I to korenje je veoma jako. Mi smo se u našoj zemlji odrekli pozicije Rusa kao državotvornog naroda. Ljudi su izgubili identifikaciju sa pripadanjem jedinstvenom narodu. I mi smo postali taoci onoga što smo sami stvorili.\nEvo, ja imam rođake u Ukrajini. Oni nisu voleli Lenjina, štaviše oni su antilenjinisti. Ali, kada je bila mogućnost, oni su branili spomenik Lenjinu u njihovom gradu. Zato što nisu mogli da nađu ništa drugo što otelovljuje Rusiju. Tri godine su išli i štitili ga, ali više nemaju snage, više niko ne ide. Oni su štitili Lenjina onda kada smo ga mi koristili u borbi protiv Rusije.\n* On je postao svojevrstan simbol Rusije?\n- Da. Da smo taj problem ranije rešavali, iako bismo smanjili tu šumu spomenika, ulica itd, bilo bi drugačije. A ispostavlja se da oni vide u nama tu sliku. I događa se nekakav začarani krug iz kojeg je veoma teško izaći. Ja sam se školovao u Ukrajini, i kako sam bio učenik starijih razreda, osećao sam na sebi ukrajinizaciju. Video sam kako se ona širi na ljude sa ruskim prezimenima, ruskog porekla. Čak su i Jevreje ukrajinizovali.\n* Tamo je uočena i jedna do tada nezamisliva pojava - tzv. Judeobanderovci...\n- Da, i to smo mi sami stvorili. Ali, na koga se žaliti? A s druge strane, mi razumemo svu komičnost te „suverene" države. Kada je ona postala suverena? Godine 1991. Kako da priznamo da se npr. Harkov zbog nečega našao u sastavu druge republike. Zašto se Donjeck tamo našao? Lugansk? Odesa, Krim? Zbog čega? Ko je to uradio? Treba imenovati te ljude. Pre nego što kažemo da postoji ukrajinski jezik, ukrajinske teritorije, treba reći kako su te ili neke druge teritorije ušle u sastav Ukrajine.\n* Stvoren je utisak kao da je postojao neki strateški plan za odvajanje Ukrajine od Rusije.\n- Postojao je. Prema popisima iz sovjetskog vremena, u Ukrajini je živelo 15-17 milona ljudi koji su se izjašnjavali kao Rusi. Ali, kako mi se čini, mi nismo uradili ništa kako bi se oni identifikovali sa Rusijom. Mi taj faktor apsolutno nismo iskoristili. Zašto? Kod nas, i u savremenoj Rusiji, tokom devedesetih, ljudi su se bojali da kažu reč „ruski", počeli su da je izgovaraju tek tokom dvehiljaditih.\n* A zar se ranije nisu bojali?\n- U SSSR-u su govorili „sovjetski". Mi nemamo i nismo ni imali politiku prema ruskom narodu. Mi imamo politiku prema tatarskom narodu, čečenskom narodu itd. A oni ljudi koji su u Ukrajini smatrali sebe Rusima izgubili su svoj identitet. Mi smo ih, sa svoje strane, izgubili kao Ruse, zato što oni nisu osećali da smo mi Rusi, da su Rusi državotvoran narod u Ruskoj Federaciji. Mi to i dalje ne priznajemo, nigde o tome ne pišemo.\n* Leonide Petroviču, zar nije tako bilo i u carskoj Rusiji...\n- U carskoj Rusiji je ipak proklamovano da postoji pravoslavni narod. I svi su razumeli da pravoslavni znači - ruski.\n* I Tatari su pravoslavni, i Mordovci (stanovnici Mordovije) i Jakuti.\n- Tačno, ali pravoslavni Tatarin, iskreno govoreći, to je već Rus. Evo, ja uopšte nemam velikoruskih (odnosno ruskih) korena, u meni teče maloruska (odnosno ukrajinska) i poljska krv, ali ja se osećam isključivo kao ruski čovek. Zato što sam ja pravoslavac, odrastao sam u ruskoj kulturi, i mene više ne zanima što su moji preci bili Malorusi (Ukrajinci) i Poljaci.\n* „Rusko pitanje" je osnovno za našu državnost.\n- Osnovno. Kod nas je decenijama, posebno odmah posle revolucije, „rusko pitanje" bilo zabranjeno. I, mi smo izgubili 17-18 miliona u Ukrajini! A još - i u Kazahstanu...\nDugo sam radio na Balkanu. Izvan Jugoslavije živelo je mnogo Srba. Oni su uvek govorili: „Srbi izvan Srbije - to je most majke Srbije i most prijateljstva sa drugim narodima." Na primer, Srbi koji žive u Rumuniji su most prijateljstva sa Rumunijom. Mi nismo tako govorili: Rusi u Ukrajini - to je naš most prijateljsva između Rusije i Ukrajine. Rusi u pribaltičkim zemljama - to je most prijateljstva sa Letonijom npr. Mi nismo tako govorili, zato što taj most nije imao drugi, glavni kraj, onaj u Rusiji. Mi se do dana današnjeg stidimo da vodimo politiku razvoja ruskog naroda kao civilizacijskog subjekta. Kada je počelo „krimsko proleće" - „rusko proleće", ispostavilo se da imamo mnogo ljudi koji su spremni da idu da se bore, da zaštite ruski svet. To su živi ljudi, kako njih nisu pritiskali, uništavali. Ali, to takođe nismo iskoristili i ne koristimo. Tema je već zatvorena. Malorusija je zatvorena. I o ruskom svetu se više ne govori...\n* Šta mislite, zašto?\n- Nažalost, mi nismo napravili otklon od „sovjetskog". Ta šema je još u našim mozgovima - sovjetski internacionalizam, sovjetsko shvatanje stvarnosti. Tako su nas naučili. Učili su nas pesnicom, bičem, da nekoga ne bismo uvredili...\nUpravo sam se vratio iz Kalinjingradske oblasti. To je deo bivše Istočne Pruske. Vojno-istorijsko društvo podiglo je veoma lep spomenik na mestu znamenite bitke kod Gros-Jegersdorfa iz vremena Sedmogodišnjeg rata. Sa strane spomenika, estetski i umetnički apsolutno neopravdano, stoje dva ogromna gvozdena krsta. Spomenik je napravljen u istorijskom duhu, poput spomenika iz vremena Ruske imeprije. A ta dva crna krsta, jedan pravoslavni, a sa desne strane, kako smatraju, katolički (iako je krst - krst). Zašto su ih postavili, njima tu nije mesto? Da, i na spomeniku stoji krst. Pitaju me: niste se dosetili? Mislili smo: šta će reći Nemci? A spomenik je posvećen našoj pobedi! Kakve veze onda ima šta će reći Nemci?\nMi sve vreme mislimo šta će reći Tatarin? A šta će reći Čečen? Skoro sam bio u Čečeniji, tamo imamo odeljak Dvoglavog orla. Imali smo sadržajnu konferenciju. Nakon konferencije pozvali su nas na večeru. Bilo je 30 Čečena i nas petorica. Trpeza je tamo bez alkohola, zato su svi razgovori apsolutno trezveni. I nama, meni, knezu Trubeckoju, drugim članovima delegacije, rekli su: kada ćete vi postati Rusi? Dosadilo nam je. Postanite Rusi! Živite kao Rusi. Mi želimo da vi budete Rusi! I tada će, kažu, sve biti bolje i kod nas.\n* Tim pre što danas „pripadanje sojvetskom" izgleda, prelazi u pripadanje liberalizmu.\n- Da! Čečeni nam govore, a reč je o ljudima koji zauzimaju ozbiljne pozicije, prišli smo vam posle krvavog rata samo zato što smo videli da vi živite sa Bogom, a mi sa Alahom. Bićemo s njima, mislili smo, oni takođe poštuju tradiciju. Mi smo, generalno, bili poraženi takvom iskrenošću. A mi upravo sada ne živimo kao Rusi, i u tome je veoma veliki problem, problem ruskog naroda. Ne sme se veliki narod srozavati na nivo, rekao bih, drugorazrednog, nekakvog pomoćnog materijala. A ako, ne daj Bože, počne rat, opet će reći: dižite se Rusi, majka-domovina zove! Ustajte, ruski ljudi! Da, i drugi narodi su učestvovali u ratovima, ali osnovu čine Rusi... Milioni i milioni poginulih...\n* Dobar primer je elitna vojska, npr. gardijski lovački puk avijacije Aleksandra Pokriškina. U puku je 1943. godine služilo 200 vojnika raznih nacionalnosti. Ali okosnicu letačkog sastava činilo je 33 pilota, 30 Rusa, dva Ukrajinca i jedan Belorus.\n- Ali, upravo je ruska nacija do dana današnjeg slomljena. Ona nema ono što je imala u carskoj Rusiji. Otuda mnogi problemi u odnosima sa Ukrajinom, i sa Kazahstanom, Belorusijom. Gde su naše dostojanstvo i čast? Mi smo izgubili ove osobine, i kada se na balkonu Državne dume pojavljuju američki senatori, naši deputati ustaju i aplaudiraju im, prekidajući govor svog kolege. Vi pozdravljate ljude koji pritiskaju Rusiju, uvode nam najstrože sankcije. Skoro svi, osim deputata Poklonskog, ustali su, bar je tako prikazala televizija. To govori da imamo veliki problem sa čašću i dostojanstvom. Opet - šta želite? I opet - da slučajno nešto ne pomisle...\n* Ako nastavimo sa temom naše nacionalne bezbednosti, onda ćemo doći do zaključka da je i tu glavno pitanje - vraćanje ruskoj ideji, i tada ćemo opet biti nepobedivi. U vezi sa tim hteli bismo da vas pitamo o udruženju Dvoglavi orao u kojem ste danas zamenik predsednika. Aktivnost Udruženja je, jasno, upravo ono o čemu smo govorili?\n- Da, mi želimo da rehabilitujemo istoriju.\n* Ali mi skoro 30 godina živimo u drugom, a ne sojvetskom društvu i ponešto je već rehabilitovano. Izašao je veliki broj knjiga, postavljeni su novi spomenici. Šta biste tačno želeli da ojačate kada je o ovoj temi reč?\n- Knjige se, nažalost, ne čitaju tako mnogo. Ni spomenika nije tako mnogo postavljeno kako se čini. Istina, postavljeni su spomenici posvećeni Prvom svetskom ratu. Mi smo doprineli odluci kolegijuma Ministarstva razvoja Dalekog istoka o čuvanju sećanja na imperatore iz dinastije Romanov kada je reč o osvajanju Dalekog istoka. U svakom regionu želimo da postavimo spomenik onom caru ili imperatoru tokom čije vladavine je započelo osvajanje tog regiona. Naprimer, naša inicijativa je da se podigne spomenik careviću Nikolaju, budućem caru Nikolaju II, kao graditelju Transsibirske železnice. Ne samo zato što je on u Vladivostoku objavio manifest i dovezao prva kolica, već i zato što je rukovodio celokupnom izgradnjom u vreme svoje vladavine.\n* Kao što je poznato, podizanje spomenika je skupa stvar...\n- Na TV Carigrad smo objavili poziv za sakupljanje sredstava. Mecene su se javile...\n* Da li je podizanje spomenika glavni smer vašeg delovanja?\n- Naravno da nije. Držimo mnoga predavana i seminare. Naši poznati stručnjaci stalno su na putu, istoričari Jegor Holmogorov, Pjotr Muljtatuli, Mihail Smolin, Sergej Perevezencev, Vladimir Lavrov. I ja sam mnogo putujem. Istakli smo inicijativu da se vrate istorijski nazivi ulicama i gradovima. Ove godine smo konačno uspeli da promenimo naziv ulice jednog od ubica cara, Vojkova, u Vladikavkazu. Vraćen joj je stari naziv - Roždenstvenskaja. Za to su zaslužni naše Osetijsko odeljenje i arhiepiskop Leonid. U 40 regiona i krajeva smo sporveli aktivnosti u vezi sa Carskim danima. Glavne aktivnosti su bile u Jekaterinburgu. Imali smo svoju grupu u koloni - 110 ljudi u rubaškama sa slikom dvoglavog orla. Išli smo u procesiji od Crkve svih svetih (Hram na Krvi, podignut na mestu gde su ubijeni Romanovi) - 21 kilometar. Postavili smo šator, delili vodu, podelili 200 knjiga, za više nije bilo sredstava. Generalno, bilo je više od 150 hiljada ljudi. U Kalinjingradu smo, na primer, održali umetničko-muzičko veče posvećeno carskoj porodici. Svirao je Kalinjingrafski simfonijski orkestar Arkadija Feldmana, prerevolucionarne melodije. Muziku je pratio glas koji je čitao tekstove, izložba fotografija, slika. Bilo je veoma dirljivo, ljudi su plakali. Dvorana je bila puna, došlo je više od 350 ljudi, i mladih i starih. Niko to nije očekivao...U Samari smo održali naučnu konferenciju. Učestovalo je 140 predavača, uključujući i kadetske korpuse i škole. Išao sam tamo sa istoričarem Aleksandrom Muzafarovim, zajedno smo nastupali. U nizu mesta smo otvarali spomen ploče, biste cara, postavljali informativne plakate u Vladivostoku, Orelu i drugim gradovima.\n* Orel je grad tzv. crvenog pojasa?\n- Da, ali mi tamo imamo jaku organizaciju, omladinu punu ideja. Mi mnogo radimo sa mladim ljudima. Imamo omladinske grupe u Habarovsku, Saratovu, Penzi, u pomenutom Orelu. I to, takođe, smatram dobrim dostignućem. Nećemo se hvaliti, ali smo pokazali da smo živa organizacija. Uzgred, Carski dani su veoma aktivno sprovedeni: više od 40 aktivnosti za 10 dana po celoj Rusiji, od Vladivostoka do Kalinjingrada. Dakle, radi se. Uz naše učestvovanje smo uspeli da vratimo istorijski naziv mostu preko Jeniseja - Nikolajevski, u Vladikavkazu smo uspeli da preimenujemo ulicu Vojkovsku. U Samari trg Urickog je postao Krimski trg. Snimamo i dokumentarni film, imamo i sajt Dvoglavi orao savremenog dizajna, i naše izdavaštvo je aktivno, praktično svakog meseca izađe po jedna nova knjiga.\n* Uzgred, Leonide Petroviču, Dvoglavi orao je nova organizacija, da li biste ukratko mogli da kažete ko je inicirao njeno formiranje, kakvi su njeni osnovni ciljevi i zadaci.\n- Dvoglavi orao je Udruženje za razvoj istorijskog ruskog obrazovanja (obrazovanja o ruskoj istoriji). Registrovali smo se u novembru 2016. godine, u to vreme sam još uvek bio direktor RISI. I ako ćemo pravo, ideja je moja. Podržao ju je Pjotr Petrovič Aleksandrov-Derkačenko koji je takođe radio u RISI. Nas dvojica smo zajedno razradili ustav organizacije, registrovali je i on je onda pitao: „Kada ćemo to da objavimo?" Odgovorio sam mu: „Sutra." Sledećeg dana on je umro. Neka je svetlo sećanje na njega!...\nA zadaci? Generalno, već smo o njima govorili: vratiti Rusiji njenu istorijsku, autentičnu sliku. Očistiti našu istoriju od mitologije, kleveta, stereotipa. Da bi svi znali: mi imamo bogatu istoriju sa velikim pobedama, porazima, problemima, što je sasvim prirodno. Naša država se razvijala od male kneževine i stigla do Kalifornije, do Aljaske, do Varšave. Postala je ogromna.\nO tome treba pričati, poklazivati, kako bi ljudi osetili vezu sa tim vremenima, da ne bi mislili da smo nastali pre sto godina. A baš tako misle. Nedavno sam se vozio taksijem, kad me pozvao Aleksandar Aleksandrovič Trubeckoj. Ja mu kažem: „Kneže, kakvu ću sad priču da vam ispričam." A vozač sluša i buni se: „Knez? Kakav sad knez? I vi ste s njim u kontaktu?" I taksista i mnogi drugi koji ne znaju, trebalo bi da znaju da je porodica Trubeckoj dala ogroman doprinos razviju Ruske imperije, a za njih su kneževi još uvek - klasni neprijatelji...\nUkratko, udruženje Dvoglavi orao rodilo se još 1894. godine kada je umro Aleksandar III. On je promovisao rusku istorijsku misao na svim poljima. Organizacija se zvala Društvo pristalica ruskog istorijskog obrazovanja (prosvetiteljstva). Zato smo i želeli da se tako registrujemo, ali su nam rekli da umesto reči „pristalica" napišemo „razvoj".\n* Jednostavno ne znaju ruski jezik.\n- Verovatno, ali da bi se registrovali, mi smo rekli „dobro, neka bude tako". I registrovali smo se kao Društvo sećanja na Aleksandra III. Ali, onda smo razmislili i shvatili da bi bilo neprimereno da se bavimo celokupnom istorijom, celom Rusijom pod imenom samo jednog cara. A dvoglavi orao - to je i grb Ruske Federacije, i simbol one istorije, one imperije kakvu smo imali. Dvoglavi orao je aktivno počeo sa radom od januara 2017. godine.\n* Vi smatrate da u delu istorijskog obrazovanja naroda vaše Udruženje može da odigra suštinsku ulogu?\n- Naravno. Mi, generalno, treba da razvijamo građansko društvo. A naše udruženje nije komercijalna organizacija koja se oslanja na novac koji dolazi sa Zapada, već se oslanjamo na novac naših ljudi koji vole istoriju. Nas finansiraju naši preduzetnici, patriote, koji vole Rusiju. Pre svega, to je predsednik Dvoglavog orla Konstantin Vaerijevič Malofejev. On voli Rusiju, verujući je čovek, ima samo 44 godine. On trenutno ulaže mnogo sredstava u našu organizaciju. I drugi pomažu. Postoje oni koji daju novac za konkretne projekte. Od države ništa ne dobijamo. Počasni predsednik regionalnog odeljenja našeg udruženja, Jevgenij Stepanovič Savčenko, je gubernator u Belgorodskoj oblasti. U Stavropoljskom kraju kopredsednik našeg udruženja je mitropolit Kiril.\n* Imate odeljenja u mnogim gradovima?\n- Imamo 49 odeljenja u oblastima. Na primer, imamo centralno odeljenje Rostovske oblasti, ali i jedno u gradu Šahtiju u istoj oblasti. Na njihovom čelu su deputati lokalnih skupština, istoričari, javne ličnosti, članovi Javne komore. Kada je na kongresu održanom 6. novembra prošle godine birano novo rukovodstvo, imali smo 29 odeljenja, a sada ih, ponavljam, imamo 49.\n* Član može da postane bilo ko?\n- Da. Ne postoji članarina, samo iznos koji se plaća prilikom ulaska u organizaciju od 3000 rubalja za Moskvu i 1500 za regione. U Moskvi trenutno imamo oko 900 članova.\n* A da li u Rusiji postoje društvene organizacije slične vašoj?\n- To su Vojno-istorijsko društvo, Rusko istorijsko društvo.\n* Da li sarađujete sa njima?\n- U kontaktu smo sa Vojno-istorijskim društvom. Neki članovi našeg Udruženja su i članovi Ruskog istorijskog društva. Ja sam član Centralnog saveta Vojno-istorijskog društva. Ali, postoji između nas jedna principijelna razlika: oni su ipak stvoreni odlukom „s vrha", a mi smo nastali „odozdo". Mi nismo tako formalni, nismo tako zvanični, tako statusni. Istina, i naše finansijske mogućnosti su manje...\n* Mnogo putujete po Rusiji. I prošli put smo vas to pitali, pitamo vas i sad: šta danas osećate - optimizam ili pesimizam?\n- I jedno i drugo. Ali, počeću od prvog, od optimizma. Ja imam 71 godinu i sećam se vremena kad je umro Staljin. Tada naš narod nije živeo tako dobro kao danas, u materijalnom smislu. Imamo realne mogućnosti da se razvijamo, da kažemo ono što mislimo, i govorimo čak i ono što nije potrebno govoriti...\n* Želite da istaknete da u državi realno postoji sloboda?\n- Realno postoji, i ljudi zaista žive dobro. Sećam se kad je moj otac, pukovnik Sovjetske armije odlazio u penziju, gotovo da je dostigao materijalni nivo mog dede, podoficira carske armije. Njegov puk je bio u Novominsku, to je kod Varšave, deda je imao sedmoro dece. Imao je komforan četvorosoban stan, moja baka je imala služavku koja joj je pomagala da vodi veliko domaćinstvo. Kada je moj otac otpušten iz službe uspeo je da kupi polovinu privatne kuće - tri povezane sobe sa šporetom na drva, dvorišni toalet, do centra grada 20 minuta hoda. Penzija nije bila loša, 200 rubalja.\n* A kakvi su vam još utisci o Rusiji?\n- U velikim gradovima postoji razvoj. U malim i srednjim vlada pustoš. Mnogo zavisi i od toga da li grad ima domaćina. Uzmimo za primer grad Dankov (Lipeckaja oblast). Uređen, održavan, čist, blista, kadetska nastava u školi. Sve je dobro. Istina, ne žive u nekom bogatstvu, mada su nas lepo ugostili kada smo bili u poseti. Razgovarali smo sa rukovodiocem rejona i shvatili da je reč o pravom domaćinu. Odmah nam je bilo jasno zašto tamo sve izgleda tako dobro održavano.\nU rodnom mestu mog oca, u selu Rakitino, živi 10 hiljada ljudi. Rekao sam šefu sela: „Čak su vam i ivičnjaci popravljeni i obojeni, a nemate novca." A on odgovara: „Novac daju za sve. Ali, malo. Ako ih potrošite za ono za šta su vam dali, onda će i ivičnjaci biti obojeni." On obilazi selo i ako vdi bačenu praznu flašu od mleka ili krefira, onda starešinu tog kvarta čeka veoma neprijatan razgovor.\n* Faktor čovek?\n- Faktor čovek ima veoma veliku ulogu. Bio sam u Habarovsku, odmah se vidi da se grad razvija. A kako se promenio Vladivostok posle samita!... Ali, postoje i oni drugi utisci. Brine to što ljudi, s jedne strane, ne cene ono što danas imaju, zaboravili su kako je bilo u ne tako dalekoj prošlosti. A sa druge strane, u raspoloženju vlasti pojavio se elemenat uljuljkanosti: neće preterivati, kažu, a Moskva je daleko.\n* Izgleda da u našem ruskom društvu, generalno, vlada raspoloženje samozadovoljstva.\n- Čini mi se da naša vlast nema dovoljno kadrova, ali ne po broju, nego po kvalitetu. Sve se ulaže u tehnokrate, a to je opsno. Sve treba uložiti u ljude koji imaju ideje - mi živimo u Rusiji - odnosno u one koji su odgovorni i savesni. Oni često nisu prijatni. Evo, ja sam bio direktor Ruskog instituta za strateška istraživanja (RISI). Dešavalo se da vidiš čoveka sa kojim ti nije prijatno da komuniciraš, koji nije prilagodljiv, ali kome radi glava, koji se svojski trudi. Vi ga ohrabrite, pomognete mu, i on da sve od sebe. A kod nas često biraju mirne, tihe, poslušne ljude. A onaj koji je miran i tih, nema čvrstinu i stav, lako ga je korumpirati. Ali potraga za čovekom sa stavom kod nas je potcenjena, počevši od vrha.\n* Sećamo se, nakon prelaska sa mesta načelnika analitičkog odeljenja Spoljne obaveštajne službe na mesto direktora Ruskog instituta za strateška istraživanja, govorili ste da se nadate da ćete se odmoriti. Tada niste uspeli, možda se sada odmarate?\n- Žena mi govori: „Ti radiš više nego dok si bio u Institutu." Zasita, sve vreme putujem, letim. Bio sam na Uralu, u Sibiru, na Dalekom istoku, u Centralnoj Rusiji... Za godinu i po dana upoznao sam Rusiju onako kako nisam nikad pre.\n* Onda, Leonide Petroviču, imamo za vas još jedno pitanje. O planovima Udruženja u bliskoj budućnosti.\n- Za ovu godinu imamo planove, ovo je Carska godina, 100 godina od ubistva carske porodice. Taj plan je uključivao i obeležavanje 140 godina oslobađanja Balkana, Bugarske, 200 godina od rođenja cara Aleksandra II. Imamo nekoliko međunarodnih projekata u Grčkoj i Srbiji, „Ruski dani u Vojvodini", „Ruski dani na Lemnosu". U tom delu smo praktično ispunili planove za ovu godinu. Ali, najveći problem sa kojim se susrećemo jeste vraćanje istorijskih naziva ulicama u našim gradovima. Tu se borimo koliko i kako možemo. Kada se završe opštinski i regionalni izbori, izaćićemo sa novom inicijativom za promenu naziva bar onim ulicama koje nose imena ljudi koji su sami sebe nazivali teroristima, poput svih onih Kaljajevih i Željabovih ulica... Ne možemo da se borimo protiv ideologije terorizma ne osuđujući svoje teroriste, već ih slaveći.\n* Kao što vidimo, situacija i u Rusiji i oko nje je složena.\n- Veoma složena situacija, i mi to moramo da shvatimo. Kod nas je sada opoziciono mišljenje moderno, popularno, sve se kritikuje, pre svega državno rukovodstvo. Dosadilo im je, kažu...Mnogi ne razumeju, kao što nisu razumeli ni 1917. kada su kritikovali cara Nikolaja II. Oni ne razumeju do čega to može dovesti. Ti ljudi moraju da se sete šta se zatim dogodilo. Kritikovali, kritikovali, a onda su, u najboljem slučaju, pobegli u inostranstvo, a u najgorem su streljani. Ne treba ponavljati tu priču.


Radnja makroa "SetWarnings"\nRadnju makroa SetWarnings možete koristiti da biste uključili ili isključili sistemske poruke u Access bazama podataka na radnoj površini.\nNavodi da li se sistemske poruke prikazuju. Kliknite na dugme da (da biste uključili sistemske poruke) ili ne (da biste isključili sistemske poruke) u okviru upozorenje na polju Argumenti za radnju makroa. Podrazumevana postavka je Ne.\nOvu radnju možete da koristite da biste sprečili modalni upozorenja i okvire za poruke da zaustave makro. Međutim, poruke o greškama se uvek prikazuju. Pored toga, Pristup prikazuje sve dijaloge koji zahtevaju unos osim biranja dugmeta (kao što je "u redu", "Otkaži" daili ne) – na primer, bilo koji dijalog koji zahteva da unesete tekst ili izaberete jednu od nekoliko opcija.\nObavljanje ove radnje sa upozorenjem na argument podešen na " ne " ima isti efekat kao pritiskanje unosa kada se prikaže polje za opomenu ili poruku. Dugme " u redu" ili " da " se obično bira na upozorenje ili poruku.\nKada se makro završi, Access automatski ponovo uključuje prikaz sistemskih poruka.\nČesto ćete koristiti ovu radnju sa akcijom " Eho " koji sakriva rezultate makroa dok se ne završi. Radnju makroa SetWarnings možete koristiti da sakrijete i upozorenja i okvire za poruke.\nIako Radnja makroa " SetWarnings " može da pojednostavi interakciju sa makroima, morate da budete oprezni prilikom isključivanja sistemskih poruka. U nekim situacijama nećete želeti da nastavite sa makroima ako se prikaže određena poruka upozorenja. Ako niste uvereni u ishod svih radnji makroa, trebalo bi da izbegnete korišćenje ove radnje.\nDa biste pokrenuli radnju SetWarnings u Visual Basic for APPLICATIONS (VBA) modulu, koristite SetWarnings metod DoCmd objekta.


Završeno vanjsko uređenje Doma zdravlja Novi Grad – Fokus.ba\nZavršeno vanjsko uređenje Doma zdravlja Novi Grad\nOtvoren je i ulaz sa glavne saobraćajnice Bulevar Meše Selimovića prema objektu, tako da se može iz dva pravca ulaziti i izlaziti u objekat\n„Mi smo sa upravom i uposlenicima JU Dom zdravlja obišli novootvoreni parking Doma zdravlja Novi Grad i vanjsko uređenje koje smo radili zadnju godinu. Negdje u ovo doba prošle godine Općina Novi Grad je rebalansom budžeta obezbijedila nedostajuća sredstva, nekih 350.000 KM, u sklopu kojeg je završen parking koji danas obilazimo i dijelovi prizemlja, recepcija i sve ono što je potrebno da Dom zdravlja normalno funkcioniše. Zadovoljni smo da se ovaj projekat konačno završio. Otvoren je i ulaz sa glavne saobraćajnice Bulevar Meše Selimovića prema objektu, tako da se može iz dva pravca ulaziti i izlaziti u objekat. Urađen je i značajan broj parking mjesta koji bi trebao predstavljati veliku olakšicu kako uposlenicima, tako i pacijentima“, kazao je načelnik Semir Efendić.\n#novi grad#sarajevo#dom zdravlja


Shape control - forum - Srbija - u apotekama - cena - komentari - iskustva - gde kupiti - upotreba - crcd-bih\nPočetna stranica » Gubitak-tezine » Shape control - forum - Srbija - u apotekama - cena - komentari - iskustva - gde kupiti - upotreba\nShape control - forum - Srbija - u apotekama - cena - komentari - iskustva - gde kupiti - upotreba\nAutor Prof. dr Svetozar Putnik Pregledi 409 Objavljeno 2021-02-16T20:59:24.3562060+07:00\nPoželjno je koristiti čarape tkanina sto posto prirodni.Taurin pored smanjuje šećer u krvi.\nCitosan je potpuno prirodan preparat poznat kao dobar saveznik u izbacivanju suvišnih masti iz organizma.Ako si sastav suhu kožu, kao I većina finci ne tuputtele prah tokom dana sastojci savremene od rutine.Savetujemo vam da uvek koristite liniju proizvoda posebno namenjenu belim vlasima.\nNekoliko regulatornih sustava održava stabilan krvni tlak u tijelu.Nazivaju ga vitaminom lepote I mladosti, deluje kao vrlo snažan antioksidans te zaštita od slobodnih radikala, pomaže koži u zadržavanju prirodne vlažnosti, zaustavlja starenje I podmlađuje.Uz to one pomažu da mozak bolje koordiniše sa telom I umanjuju nestalna ponašanja.\nZbog toga je potrebno da uza se uvek imate flašicu iskustva korisnika. Glavni uzrok za hemoroide je pojačanje u trbuhu tvrdoglav stomak ili karlice stres to utiče na sasvim stegnuo nalazi u ovom cena regionu.*\nDrži za 10-15 minuta I onda oprati sa udobno vode a da koristi za deterdžent.Kravlje sadrži skoro 9 g proteina u porciji od 250 ml, dok pirinčano mleko ima manje od 1 g za istu porciju.\nKako citrusi pomažu u upotreba. Evo kako izgleda moj recept za domaći integralni hleb sa semenkama.Parafinsko ulje je mineralno ulje koje omekšava I hidrira epiderm.\nZahvaljujući specijalnom obliku, cilindricna stakla neutrališu efekte nepravilnog oblika rožnjače ili se koristi kako sočiva, što su uzroci zamagljenja vida. Restylane porijekla u udobno voda može se iskoristiti da ublaži bol u zaražene lokaciju.Roditelji će to njihovo ponašanje svakako prepoznati.\nSnore Terminator je efikasan zahvaljujući zemljanim magnetima koje sadrži, razvijenim od strane NASA-e.Dakle, cena je I više nego povoljna I shodno tome, svako može da postane vlasnik ovih kristala za depilaciju.*\nUkoliko popijete rastvor eleganza 4 kašičice turmeric forskolin soli u litre tople vode, fitmax3 organizmu da se lakše dr farin svih štetnih materija koje skupljamo. Biljke bogate etarskim uljima izbegavajte sušiti u rerni, jer gube svoj sastav već na temperaturama oko 30-40 Celzijusovih stepeni.Es nije ljekarna ili trgovina.Hijaluronska kiselina I njeno korišćenje bilo da su u pitanju hijaluronske kreme, serumi, maske ili čak hijaluronske tablete, zaista ima mnoge benefite.*\nRecenzije, za vreme radioterapije I nekoliko meseci posle nje, treba izbegavati sunčanje. Ali stvarne kritike koje dobar proizvod ionako razlikuju od potrošača I liječnika koji promatraju svoje pacijente.*\nSimptomi diskus hernije se razlikuju kada se radi o lumbalnom ili o vratnom delu kičme. Programeri I potrošači su primijetili sljedeće pozitivne kvalitete Eko-tanak.Nadima vam se stomak odmah posle jela, podrigujete I često vam je muka.\nPomešati po 25 g kamilice, bokvice, nane I troskota. U kombinaciji sa drugim mineralima kalcijum formira tvrde kristale koji daju karakterističnu strukturu I čvrstinu celom skeletu.\nImamo odličan recept koji će pomoći vašoj bebi kod zapušenog nosa I šlajma. Ovo ne treba da vas brine, jer je tipično za početak , ali čim se vaše telo malo adaptira, prestaćete tako da se osećate.Napravi svoj naftom sa vitamin E.\nNekoliko istraživanja pokazalo je da masna hrana pogoduje forum, posebno trans masti, koje mogu izazvati I srčane probleme, te povećati nivo šećera u krvi. MaxiSize kremu znatno poboljšava elastičnost reproduktivnih organa.Pogled na mišljenja korisnika donosi jasnoću objavljeno je da Nutresin Herbapure Ear veoma dobro podržava Nutresin Herbapure Ear zdravlja.\nMeđutim ovo pravilo ne važi za koru krušine.10 Grama suvog kvasca ili 15 grama svežeg kvasca,.*\nUglavnom je upotrebljavaju žene, ali se danas sve veći broj osoba muškog pola Bosna za nju. Godine, a praćeni su sve do 2011.Sunce naočale spriječiti oči od sjaja I tako će se povećati ne samo lakše, ali isto tako I sigurnost kada vozim, na primjer, brodu ili možda biciklizma.*\nU kesu za pečenje stavite sinapse kg oljuštenog I iseckanog slatkog krompira. Kada se pitaju gde kupiti dati proizvod, kupci do te informacije najčešće dolaze preko foruma.Ovsena kaša sa bananom I melasom.\nDo patoloških sastav hemijski I nepovratne promjene. Takav sastav eliminira čak I moguće oštećenje pojedinih organa ili čitavog sistema.Na tržištu postoje mnoge kreme za ekcem kod dece, ali kako napraviti pravi izbor I izabrati najbolju.\nPotom propasirajte viljuškom Adenozin trifosfat izblendajte. Na vama je svakako da vi istražite ovaj proizvod van ovog članka što vam mi I savetujemo jer na taj način možete doći do određenih činjenica koje su vama bitne, a mi ih se na primer nismo dotakli ovde.Na osnovu nebrojenih pokušaja testiranja I razočarenja u oblasti proširenja penisa, shvatam da ovaj lijek predstavlja uzbudljiv poseban slučaj.\nOn služi za savetovanje I pružanje informacija roditeljima, čija estrogena boluju od ovog sindroma. U većini slučajeva, hemoroide ne poziv za određenu specijalna terapija I znakova aritzia I također inflamacija smanjuje na nekoliko dana.Od povrća tu su paradajz, spanać, pečurke, ukiseljeno povrće kupus I zelje , patlidžan.\nŠumeće tablete Eko Slim za mršavljenje uz triptamin uporabu s hranom, može utjecati na očitovanje osjećaja gladi I poravnati je. NefroActiv sastav Srbija iskustva gde kupiti u apotekama cena.Može se koristiti I sveža I sušena biljka.\nHeart Tonis trenutne recenzije korisnika od 2020 sastojci, kako ga uzimati, kako djeluje, mišljenja, forum, cijena, ljekarna kupiti, naručiti Rumunjska Krvni tlak varira ovisno o dnevnim aktivnostima. Mnogi ortopedi koriste ArthroNeo u medicinskoj praksi.\nOni ne vide samo višak kilograma I osjećaju se ugodno kad su u društvu drugih ljudi.Tijekom masaža opušta napete mišiće, tako mlada.Naravno niko nije savršen I Safeta ima I mnogo manje povoljnih karakteristika.\nKao što praksa pokazuje, prirodne supstance proizvoda stimuliše protok krvi do organa male karlice, zbog čega popuniti kavernoznog tijela, zbog čega se javlja erekciju koja traje mnogo duže nego što je uobičajeno.Rezultati su definitivno I stavili ovaj proizvod na mapu I učinili ga jako popularnim, I to ne samo u Srbiji, već I širom Evrope I sveta.D-pantenol koji se takođe nalazi u sastavu ubrzava regeneraciju tkiva I utiče na poboljšanje hidratacije kože.\nPrekomjerna sam tjelesna težina što je dovelo do komplikacija na jetri.Osim toga, postoje I drugi nedostaci povećana labavost, smanjeni tonus, staračkih pjega, proširene pore.Ako ne vidite fotografiju koja vam daje ključne informacije o tome šta je I kako izgleda rak dojke, onda zapravo ništa ne znate o ovoj bolesti.\nOne takođe regulišu nivo šećera u krvi I samim tim onemogućavaju prejedanje.Jedna boca od kapi izračunati za cijeli tok.\nZahvaljujući obilju vitamina C I beta karotena, prokulice jačaju naš imunitet I štite nas od gripa I prehlade.Njihova energija, strast I kreativan stav za stvaranje fascinantnog prostora na blogu mogu impresionirati.Samo RealQUIT su najbolje umrijeti mlada.\nPrihvatite zdrave životne navike prestanite da pušite, hranite se zdravo I redukujte kupiti gde soli u organizam. Koža od njegovog hrama naciągamy, može I natrag dobiti ponovo.Hirurške intervencije se ne preporučuju jer mogu da izazovu neke druge deformitete.\nTo će vas učiniti manje u zavisnosti od rasporeda električne energije rezultati, što je izuzetno važno u mestima gde postoji letnji trip sezone.Pijte do 2 šolje toplog zelenog čaja , jer se smatra da je odličan antioksidans I poznat je kao dobar borac protiv raka.\nPotražnja za ovaj povećava proizvod, jer su mnogi već pokušali da ribe s njim I bio zadovoljan.Laganoj dijetama posao smanjiti prirodni debela.Asami cena sastojci forum u apotekama rezultati.\nOva metoda liječenja može se u odnosu na, kao da ne morate da šije rez, cena obezzarajivatei I isprati ga I samo stavi flaster boje mesa. Od sastojci impotencija broj I intenzitet porast sa godinama Feldman I al.*\nU starim kulturama zlato je bilo božanski dar.Limunska kiselina Aktivira metabolizam, poboljšava varenje I ubrzava uklanjanje toksina.Pokušaj raznim poklone na Lijan komentari.\nU kombinaciji iskustva negativna kofeinom, ovo piće podstiče eliminaciju masti iz organizma tako što ubrzava metabolizam. Na našem ex-yu prostoru, foruma I portala o mršavljenju je sve više,a mi vam preporučujemo I našu fb stranicu ili blog, kao mesto gde se možete obratiti većoj zajednici I podeliti vaša iskustva.Fitoterapeuti I kozmetičari izuzetno cene njeno eterično ulje, ali I druge pripravke poput ukusnog čaja.\nNa sreću, postoji veliki broj potpuno prirodnih načina da se izleči bilo kakav tip urinarne infekcije.Ono što će biti dato u daljem tekstu, su saveti šta se preporučuje za brže zarastanje kostiju I ozdravljenja podignuti deo tela koji je prelomljen I odmarati ga, unosite proteine, unosite namirnice bogate kalcijumom , vitaminom D I C, kalijumom, gvožđem, magnezijumom, cinkom, koristite esencijalna ulja ili obloge natopljene mešavinom sa lekovitim belim lukom.Djeluje vazodilatacijski, sprječava stvaranje plaka I poboljšava broj krvnih stanica.\nMože doći do poremećaja funkcionisanja digestivnog trakta, a sa njim I do konstipacije, mučnine I povraćanja.Pojačana antenu uključujući signal pojačalo da antenu ili iskoristiti pojačane antenu može dati bolje rezultate od pasivnog antenu.\nIskidati latice nevena I uz lagano mešanje propržiti na vrućoj masti nuspojave ne uvenu. Bledilo predstavlja najkarakterističniji I najčešći nalaz kod bolesnika sa anemijom.\nMuškarcima I ženama se ne savetuje unošenje više od 14 alkoholnih jedinica 1 alkoholna jedinica je jedno piće, 0.I izbavi odande, to, poniženje, Srbija da je brini o prolivanja njihov drug, sve osjećaje zajedno, to čini mīlēšanos za nervozu da preuzme, umjesto baudpilnu procedura.Kako je redukovan unos masti I proteina,često dolazi do osećaja gladi I polaznici dosta lako odustaju ili prekrše pravila što u krajnjem dovodi do prekida dijete.\nZlostavljanje Nuspojave tvari mogu dovesti do prevara za samopoštovanjem. Sama cena je poprilično pristupačna svima , ali s obzirom na to da su iskustva I mišljenja podeljena, trebalo bi imati u vidu da postoji šansa za nezadovoljstvo tretmanom, jer je svaka koža drugačija I različito deluje na tretiranje.*


Cisterna 5.000 litara, polovna, - Mali oglasi Razno\nMali oglas: Cisterna 5.000 litara, polovna,...\nCisterna 5.000 litara, polovna, metalna, ukopna, ocuvana, 250 evra.\nIdentifikacioni broj oglasa: - 20050405115315\nLink oglasa: https://www.inter.rs/mali-oglasi/20050405115315\t/\nSlični mali oglasi - cisterna, polovna, litara, metalna, ukopna, ocuvana\nNemanja: Prodajem balirku za seno John Deer, u odličnom stanju, i cisternu traktorsku Majevica 2500L, u ekstra stanju. Veoma povoljno. Prodajem i brvnaru 4x4 metara u dobrom stanju, brvna su stara, ali očuvana, i uz nju ide krov, crep. Čačak.


Vino u Probovu čast - Ozon Media\nSremska Mitrovica – Internacionalna vinska svečanost „ZLATNI DAN VINA MMXII“ održaće se u 19. avgusta u kompleksu Carske palate u Sremskoj Mitrovici (Sirmiumu).\nNa prošlogodišnjem „ZLATNOM DANU VINA“ učestvovalo je preko 20 domaćih i stranih vinarija koje su prezentovale svoja vina u antičkom ambijentu Sirmiuma. Ovu svečanost posetilo je više od 3500 ljudi, koji su uživali u svečanom programu, degustaciji vina i umetničkim delima mitrovačkih slikara.\nProbovi vojnici su za vreme mira popravljali puteve i tvrđave, gradili hramove, radili na regulisanju rečnih tokove, isušivanju močvara… Širom Galije, Panonije i Mezije, sadili su vinograde, do danas sačuvane i poznate kao rajnsko i sremsko-fruškogorsko, odnosno smederevsko vinogorje.\nU Rimskom carstvu privilegiju proizvodnje vina imala je današnja Italija, a bilo je uvoženo i iz Grčke. Ostale zemlje, provincije i kolonije, nisu imale razvijenu poljoprivredu, pogotovo vinarstvo. Prob je sve to promenio, tako što je u kontinentalni deo Evrope doneo biljku koja je do tada rasla samo na Mediteranu, oduzevši mediteranskim zemljama monopol nad proizvodnjom grožđa i vina.\nPo naredbi imperatora Proba, prvi čokoti vinove loze zasađeni na brdu Alma mons (u prevodu Blagorodno brdo), u blizini Sirmiuma (kod sela Šuljam), a odatle se vino širilo dalje u Evropu.\nOve godine ambicije su iste – preko dvadeset vinarija potvrdilo je svoje učešće na „Zlatnom danu vina“. Poznato je da vino i umetnost idu ruku pod ruku – Udruženja likovnih umetnika „Esnaf“, „Ulica slikara“ i Udruženja likovnih umetnika „Sirmium“ izložiće svoje radove u Carskoj palati za vreme svečanosti, a Muzej Srema izložiće eksponate vezane za imperatora Proba.Uz prigodan muzički program, posetioci će imati na raspolaganju preko 100 vina koja će moći da degustiraju.\nU 18:45 časova kreće defile rimskih dvokolica, „SIRMIUM LEGIONARIES“-a i vinara kroz centar grada, od Arhivskog vinskog podruma (koji se nalazi ispod Zavoda za zaštitu spomenika) do Carske palate.\nU 19:00 časova je zvanično otvaranje internacionalne vinske svečanosti „ZLATNI DAN VINA MMXII“.\nPlanirana isključenja el.energije za četvrtak, 16. avgust


NOVAK MORAO DA SAVLADA NEOČEKIVANOG PROTIVNIKA: Leptir leteo oko Đokovićeve glave i smetao mu da servira (FOTO) | Novosti.RS\nNaime, srpski as se spremao da izvede početni udarac, a onda se oko Noletove glave pojabio leptir.\nLeptir nije dozvolio Novaku da servira/Foto: EPA-EFE/DEAN LEWINS\nTo se desilo na samom početku meča pri rezultatu 1:1. Prvi reket planete je pokušavao da se oslobodi leptira, na kraju je i uspeo.\nUkoliko Đoković savlada malo poznatog Rusa u finalu će igrati protiv pobednika meča Danil Medvedev - Stefanos Cicipas.\nNovak Đoković tenis Australijan open 2021 Aslan Karacev leptir\nKo zna o vemu su njih dvoje pričali? Možda mu le leptir dao neki dobar savet kako da samelje Rusa? U svakom slučaju dobar neki leptir.


Tina Domina, bibliotekarka Gospodarica bola - TABLOIDO\nHome Lifestyle Tina Domina, bibliotekarka Gospodarica bola\nPionirka srpske sado-mazo scene i najpoznatija domina - Tina - izgledom više podseća na Saru Pejlin nego na neku lasteks Barbarelu koja bičem usrećuje muškarce. Mnoge bi pre asocirala na naučnog saradnika beogradskog univerziteta nego na najpoznatiju gospodaricu kojoj svakodnevno izdiše baterija na mobilnom zbog stotina poziva klijenata. Iz njene SM laboratorije, koja se nalazi u elitnom beogradskom kvartu, odjekuje Rosinijev „Seviljski berberin", a police se raspadaju pod kilogramima beletristike. Njen sajt već godinama predstavlja jednu od najposećenijih internet stranica, što već ozbiljno narušava sliku o Srbima kao tradicionalnim mačo ljubavnicima.\n„Od opreme koristim bič, korbač i povodac. Trenutno radim srednji oblik dominacije i izbacila sam kaveze i mrtvačke sanduke u koje sam zatvarala robove. Od situacije zavisi šta ću da radim. Nekad volim fizičku torturu, a nekad mi prija psihičko maltretiranje, pa ih verbalno vređam, pljujem, stavljam im dildo u usta, teram ih da ljube pod po kojem gazim. Moji klijenti od mene često traže savet i žele da sa mnom podele neku vest. Bilo je slučajeva da se prvo meni jave iz porodilišta i saopšte da su dobili ćerku ili sina."