BIC Türkiye Halk Bankası A.Ş., Güzeloba Şubesi/Antalya (Turska) (SWIFT kod).\nNaziv banke: Türkiye Halk Bankası A.Ş., Güzeloba Şubesi/Antalya\nUlica: Güzeloba Mahallesi Barınaklar Bulvarı No:234/1 07230\nTelefon: +90 242 349 57 02\nFaks: +90 242 349 30 43\nBIC Türkiye Halk Bankası A.Ş., Güzeloba Şubesi/Antalya (Turska) (SWIFT kod)\nBIC za Türkiye Halk Bankası A.Ş., Güzeloba Şubesi/Antalya u gradu Antalya je TRHBTR2AXXX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nSedište banke je Türkiye Halk Bankası A.Ş., Güzeloba Şubesi/Antalya u gradu Antalya. Shodno tome, Antalya se nalazi u zemlji Turska. Türkiye Halk Bankası A.Ş., Güzeloba Şubesi/Antalya se može kontaktirati na 242-349 57 02.


Velšani se uzdaju u „deža vi“ - Sputnjik Srbija\n05:47 19 Jun 2021\nVelšani se uzdaju u „deža vi“\n12:30 10.06.2021 (osveženo 12:48 10.06.2021) Preuzmite kraći link\nVels se ne nalazi među ekipama kojima je projektovan dobar plasman na Evropskom prvenstvu, ali kako bi rekao Josif Tatić u legendarnom filmu Hadersfild – Velšanin se mora slušati.\nTome ćemo dodati i činjenicu da će u sastavu Velsa biti i Garet Bejl, svojevremeno najskuplji fudbaler sveta, momak koji nije ono što je bio, ali i dalje može da bude velika pretnja po neoprezne odbrane. Upravo je to dovelo Vels do iznenađujućeg plasmana u polufinale Evropskog prvenstva 2016. godine.\nNajbolji igrač: Garet Bejl\nČudan je, nepredvidiv, nekako na svoju ruku, ali niko ne može da ospori da je majstor fudbala koji može jednim potezom da promeni stanje na terenu. U Real Madridu se nije proslavio, jednostavno, nije se snašao u španskoj sredini, pokušao je da se vrati na stare staze u matičnom Totenhemu, podsetio je na najbolje dane, ali ne i dokazao da je i dalje član elite svetskog fudbala. Ipak, reprezentacija je nešto drugo, posebna inspiracija, posebno za Bejla pa od njega možemo očekivati da ponovo iznenadi sve i zapuši usta kritičarima.\nGrupa A, protivnici: Turska, Italija, Švajcarska.\nSelektor: Robert Pejdž\nGolmani: Vejn Henesi (Kristal Palas), Adam Dejvis (Stouk), Deni Vord (Lester).\nOdbrana: Ben Dejvis (Totenhem), Džo Rodon (Totenhem), Kris Mifem (Burnmaut), Konor Roberts (Svonsi), Tom Lokjer (Luton), Neko Vilijams (Liverpul), Ben Kabango (Svonsi), Ris Norington-Dejvis (Šefild junajted), Kris Ganter (Čarlton).\nVezni: Aron Ramzi (Juventus), Itan Ambadu (Čelsi), Metju Smit (Mančester siti), Džo Morel (Luton), Džo Alen (Stouk), Džonatan Vilijams (Kardif), Dejvid Bruks (Burnmaut), Hari Vilson (Kardif), Dilan Luit (Mančester junajted), Rabin Kolvil (Kardif).\nNapad: Kifer Mur (Kardif), Den Džejms (Mančester junajted), Tajler Roberts (Lids junajted), Garet Bejl (Real Madrid).


O nama ::: Kamelia\nKamelia je izdavačka kuća osnovana 2016. u Beogradu. Inspiraciju za naziv pronašli smo u cvetu Camellia japonica, koji se u Aziji smatra simbolom dugovečnosti i uglađenosti, baš kao što je dobro napisana knjiga umetničko delo koje traje večno.\nObjavljujemo pretežno prevode dela svetskih pisaca posebno poklanjajući pažnju piscima iz evropskih zemlja. Iako ne želimo da budemo žanrovski opredeljeni, pretežno smo okrenuti ka izdavanju ljubavnih i istorijskih romana, kao i trilera i misterija.\nOsim beletristike, u okviru naše Egaleko edicije objavljujemo priručnike i knjige koji se bave temama od društvenog značaja. Nastojaćemo da svake godine objavimo po jedno izdanje u okviru pomenute edicije, sa akcentom na knjige i priručnike iz oblasti razvojnih poremećaja, koji mogu biti od koristi i profesionalcima i roditeljima dece sa smetnjama u razvoju.


VELIKA TRKA VLASTI I OPOZICIJE\nIzvor: Blic,Lokalne novine | Obrenovac, 30.03.2019.\nFoto:Dušan Milenković/Mladen Šurjanac/RAS Srbija\nPored uobičajenih građanskih protesta “1 od 5 miliona”, koji se skoro četiri meseca svakog petka i subote održavaju u više od 80 gradova, sredinom aprila pažnju javnosti okupiraće tri, barem prema najavama, masovna događaja.\nNajpre će 12. aprila u Novom Sadu SNS održati miting u okviru kampanje “Budućnost Srbije”, dan kasnije će u Beogradu opozicija organizovati veliki protest na koji je pozvala građane iz cele Srbije, i konačno 19. aprila naprednjaci su zakazali skup u prestonici. Lideri opozicije i SNS-a već slavodobitno najavljuju svoja okupljanja i praktično se utrkuju u broju pristalica.


Bosna i Hercegovina 1186 / 1228 — Radio Velkaton : Radio Velkaton\nDok se vrše posljednje pripreme za ukop 175 identificiranih žrtava srebreničkog genocida, s velikom boli gledamo zastrašujuće prizore ubistva više desetina i ranjavanje više stotina civila na području Gaze, navodi se u saopćenju kabineta reisu-l-uleme Huseina ef. Kavazovića, javlja bh. novinska agencija Patria (NAP). Poglavar Islamske zajednice reagirao je na događaje u Palestini i oštro osudio ubijanje ljudi, nasilje i razaranja. – S velikom boli gledamo zastrašujuće prizore ubistva više desetina... Pročitaj sve\nEUFOR: Sutra u Srebrenici smo na raspolaganju bh. vlastima\nZa sigurnost područja i sigurno održavanje komemoracije za žrtve genocida sutra u Srebrenici bit će odgovorne vlasti u BiH, a EUFOR će biti na raspolaganju bh. vlastima ukoliko budu imali neke zahtjeve o pitanju sigurnosti, kazali su Agenciji FENA iz Glavnog štaba Snaga Evropske unije u Butmiru. Dodali su da će sigurnosne procedure biti slične kao i prethodnih godina.“Prethodnih godina nije bilo zahtjeva od bh. vlasti o pitanju sigurnosti, tako... Pročitaj sve\nSrebrenica: Žrtve genocida na posljednjoj stanici pred konačni smiraj\nTabuti sa 175 žrtava srebreničkog genocida, koji su iz Visokog dovezeni u Potočare gdje će 11. jula pronaći vječni smiraj, poredani su jedan do drugog u hali bivše fabrike akumulatora, mjesta odakle je i krenula najstrašnija priča u historiji moderne Evrope. Majke, sestre, braća, sinovi i kćeri opraštali su se od svojih najmilijih gotovo do trenutka kada je mjestašce Potočari, nadomak Srebrenice, utonulo u noć. Nakon dugogodišnje potrage za posmrtnim ostacima članovi porodica ubijenih imaju priliku,... Pročitaj sve\nDom naroda Parlamenta BiH o Krivičnom zakonu i platama\nU Sarajevu će danas biti održana sjednica Doma naroda Parlamenta BiH na čijem će se dnevnom redu naći i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona BiH u redovnoj proceduri, jer na prošloj sjednici nije prihvaćena skraćena procedura koju je predložilo Vijeće ministara BiH. Usvajanje ovog zakona i u Domu naroda PSBiH rezultiralo bi time da se BiH ne nađe na takozvanoj “crnoj listi” kada su u pitanju finansijske... Pročitaj sve\nVijeće ministara: Nema vježbe turske mornarice kod Neuma\nVijeće ministara BiH nije dalo suglasnost za održavanje otvorene morske vježbe turske mornarice u zaljevu Neuma , koju je tražilo Ministarstvo sigurnosti BiH. Vježba je trebala biti održana od 14. do 19. jula. Prethodno je za ulazak brodova u neumski zaljev negativan stav dala lokalna zajednica koja smatra da bi se prisutnost ratnih brodova negativno odrazila na turističku sezonu i eko –sistem. Stanovnici Neuma bili su najavili i proteste u... Pročitaj sve\nKonvoj sa tabutima žrtava genocida u Srebrenici stigao u Potočare\nKonvoj sa 175 tabuta sa posmrtnim ostacima žrtava genodica u Srebrenici, koji je jutros krenuo iz Visokog, nakon prolaska kroz Sarajevo i odavanja počasti žrtvama od više hiljada građana, u popodnevnim satima stigao je u Potočare gdje će u petak, 11. jula, biti obavljena kolektivna dženaza i ukop. Konvoj su u Potočarima dočekali članovi porodica ubijenih Srebreničana na mjestu nekadašnje Fabrike akumulatora. Oni su u tišni formirali dva reda od... Pročitaj sve\nUstavnopravna komisija: Podržani principi prijedloga izmjena i dopuna Krivičnog zakona BiH\nUstavnopravna komisija Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH je na današnjoj sjednici utvrdila usaglašenost sa Ustavom BiH i pravnim sistemom BiH te podržala principe Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona BiH, čiji je predlagač Vijeće ministara BiH. Prilikom glasanja o principima predloženog zakona, članovi Komisije iz RS-a bili su uzdržani. Vijeće ministara BiH utvrdilo je prijedlog ovog zakona s ciljem harmonizacije krivičnog zakonodavstva BiH s međunarodnim pravom te njegova... Pročitaj sve\nPredstavljen projekat EU namijenjen jačanju sistema javnih nabavki u BiH\n”Jačanje sistema javnih nabavki u Bosni i Hercegovini” novi je projekat EU koji je predstavila Delegacija EU u BiH, a njegov cilj je da doprinese poboljšanju pravnog okvira javnih nabavki, te povećanju njegove učinkovitosti i transparentnosti u BiH. Evropska unija finansira ovaj projekt iz sredstava Instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPA 2009) u iznosu od 1,371.760 eura.Dva glavna korisnika projekta su Agencija za javne nabavke i Ured za razmatranje žalbi BiH.... Pročitaj sve\nPolicijski službenici Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA), u koordiniranoj akciji s pripadnicima MUP-a Republike Srpske i MUP-a Kantona Sarajevo, započeli su sinoć aktivnosti na dokumentiranju krivičnog djela organizirani kriminal u vezi s autokriminalom na području Sarajeva i Istočnog Sarajeva. U okviru ovih aktivnosti sinoć su na području Sokoca slobode lišene tri osobe zbog postojanja osnova sumnje da su počinile krivično djelo organizirani kriminal u vezi s krivičnim djelom... Pročitaj sve\nPOPLAVE U BIH – Crveni križ FBiH izdvaja 600.000 KM za sanaciju posljedica poplava\nSARAJEVO – Crveni križ Federacije BiH izdvaja 600.000 KM, a Ured Crvenog polumjeseca Ujedinjenih Arapskih Emirata u BiH 450.000 KM za sanaciju stambenih jedinica u područjima ugroženim poplavama i kliziština, prioritetno na prostoru Zeničko-dobojskog i Posavskog kantona. Osim toga, Crveni križ Federacije BiH će izdvojiti i 200.000 KM na ime sanacije javnih obrazovnih i zdrastvenih ustanova u Zeničko-dobojskom i Posavskom kantonu (ciljana donacija kompanije Novomatic iz Austrije). – U narednim... Pročitaj sve\n« Prethodna 1 … 1.184 1.185 1.186 1.187 1.188 … 1.228 Sljedeća »


Novčanu pomoć uplatile su kompanije:\nROC Rudnik 200.000 dinara,\nTakovo – Svisslion 150.000 dinara kao i proizvode ove kompanije najpre u obliku alkoholnih pića-"Viljamovke" 50 litara - za potrebe poklona pri prijemu stranih delegacija\nSpektar 70.000 dinara,\nTipoplastika sa 50.000 dinara\nLondonska firma sa predstavništvom u Beogradu - Union clean 100 000 dinara\nGalis inžinjering – nisko gradnja vrednost izvršenih doniranih radova 215.700,oo\nZvezda-Helios boju za izvođenje molersko - farbarskih radova na mostovima preko reke Despotovice kod Takovskog igrališta i hale "Breza", kao i farbanje fasada pojedinih objekata od društvenog značaja, a u saradnji sa trgovinskom radnjom "Kolor centar" Zvezda je donirala pokrivku, dugometražne specijalizovane zavese koje obezbeđuju građevinske radova na objektu Doma kulture.\nGrađevinska firma "Interplet gradnja" je izvršila rekonstrukciju spoljnog zida kod zgrade gradskog Muzeja sa specijalnom pripremom za slikanje murala na čitavoj površini zida sa motivima iz Drugog srpskog ustanka, a koji su dobrovoljno volonterski oslikali mladi Umetničke škole iz Čačka.\nGrupa gornjomilanovačkih privrednika (Svin, Papir print, Granit Majdan, Kej komerc, Move DOO, Panda, Petrović, Rolofleks, RP štamparija, Stage system) donirala je postavljanje led ekrana na ulazu u grad iz pravca Beograda, na kome će se danonoćno emitovati grb opštine i dobrodošlica na našu teritoriju sa kratkim opisom i karakteristikama gornjomilanovačkog kraja, kao i publikovanje milanovačkih privrednika po kojima je i prepoznatljiva naša opština. Az-Virt asfaltiranje kompleksa i delove lokalnog puta.\nZa potrebe svečane akademije prilikom dodele opštinskih priznanja i kluturnog programa u hotelu Šumadija, vlasnik ovog ugostiteljskog objekta besplatno je ustupio na korišćenje salu hotela i posluženje tog dana, dok je milanovačka firma Stage system bez nadoknade obezbedila binu, razglas sa mikrofonima, ambijentalnu rasvetu sa svetlosnim topom i transport. Kristal voda 4 000 litara flašica vode za proslavu.\nCrnogorska firma "Megasound" donirala je opštinu Gornji Milanovac dečjim igralištima u vrednosti 70.000 evra. Namera ove crnogorske firme je da pokloni opštini Gornji Milanovac sedam dečjih mobilijara, vrednosti 10.000 evra po jednom igralištu. Sve troškove špedicije donirala je gornjomilanovačka špediterska firma "Cif trade", a da montaža bude izvršena u najkraćem vremenu po ne tako povoljnim vremenskim uslovima pomogli su i zaposleni JKP "Gornji Milanovac" i građevinske firme "Svin" iz Gornjeg Milanovca.\nSpisak donatora, koji su izvodili radove za JP za izgradnju, a za uređenje grada za Dan opštine: •\tPreduzeće Granit Majdan u iznosu od 600 eura •\tPreduzeće Korali Kraljevo u iznosu od 100.000,00 dinara


KUP | Futsal Olimpijac u golijadi slavio na penale u Požegi! – CROfutsal\nPočetna |- Naslovna|KUP | Futsal Olimpijac u golijadi slavio na penale u Požegi!\nJerko Šimac 24.09.2020\t- Naslovna, Kup\nUzbudljiv susret 1.kola kupa regije “Istok” odigran je jučer u Požegi, gdje je Futsal Olimpijac slavio protiv Autodijelova Tokić, izborivši tako plasman u četvrtfinale. Nakon regularnih 40 minuta rezultat je bio 7:7, a u ruletu penala gosti su bili prisebniji i na koncu slavili s ukupnih 10:12! Početkom nastavka domaći su imali velikih 5:1, a 4 minute prije kraja imali su i 7:4, no gosti predvođeni super-raspoloženim Ivanom Župarićem dolaze do izjednačenja, te na koncu na penale i do trijumfa. Ivan Župarić postigao je nevjerovatnih 6 od ukupno 7 zgoditaka gostiju, a siguran je bio i u poslijednjoj seriji penala zabivši za pobjedu gostiju.\nAUTODIJELOVI TOKIĆ – FUTSAL OLIMPIJAC 7:7 (4:1), nakon penala 10:12\nSTRIJELCI: 1:0 M.Brnčić (4′), 2:0 M.Brnčić (5′), 3:0 Soldo (13′), 3:1 V.Župarić (14′), 4:1 Soldo (20′), 5:1 D.Brnčić (23′), 5:2 I.Župarić (24′), 5:3 I.Župarić (24′), 5:4 I.Župarić (26′), 6:4 Soldo (33′), 7:4 Tomić (35′), 7:5 I.Župarić (36′), 7:6 I.Župarić (40′), 7:7 I.Župarić (40′)\nV.Župarić – 7:8\nSoldo – 8:8\nLeutar – 8:9\nTomić – X\nM.Župarić – 8:10\nM.Brnčić – 9:10\nDomazet – 9:11\nD.Brnčić – 10:11\nI.Župarić – 10:12\nPrethodni KUP | Pobjede AFCU-a, Hajduka, Bačvica i Šibenika 1983\nSlijedeći Korab Morina: “Očekujte ratničku momčad Uspinjače Gimke!”


RTS :: Kina tako daleko, a ipak blizu - da li su na pomolu novi projekti i investicije u Srbiji\nPolitika Kina tako daleko, a ipak blizu - da li su na pomolu novi projekti i investicije u Srbiji\nsubota, 02. jan 2021, 20:50 -> 20:52\nKina tako daleko, a ipak blizu - da li su na pomolu novi projekti i investicije u Srbiji\nProtekla godina ostaće zabeležena i kao godina do sada najboljih odnosa Srbije i Kine. Od mosta Borča-Zemun, spisak zajedničkih projekata je sve duži. Kina se potvrdila i kao iskren prijatelj u epidemiji koronavirusa, a preko Eksim banke jedan je od najvećih kreditora.\nPosle mosta Zemun-Borča i Koridora 11, Srbija i Kina zajednički na izgradnji toplovoda Obrenovac-Novi Beograd, na rekonstrukciji dva termo-bloka i izgradnji novog u Termoelektrani Kostolac, a čak dve od tri trase pruge Beograd-Budimpešta rade kineske kompanije.\nPrema podacima APR-a u prošloj godini, u Srbiji je poslovalo oko dve i po hiljade firmi sa većinskim kineskim kapitalom, koje zapošljavaju 18.000 radnika.\n"Srbija je negde ostala dosledna onoj svojoj politici četiri stuba, spoljnoj politici četiri stuba, koja se oslanja i na Brisel, ali i Moskvu i na Vašington i na Peking i nije čudno da kada nemamo konkretne datume i konkretne poteze sa strane EU da mi baštinimo ostala tri stuba koja nisu nužno Brisel", kaže Stefan Vladisavljev iz Beogradskog fonda za političku izuzetnost.\nProšle godine zabeležen je i istorijski maksimum u robnoj razmeni od tri milijarde dolara. Izuzev bakra, za ostalu robu prednost je ipak na kineskoj strani - trećina od 2,3 milijarde dolara ukupnog trgovinskig deficita.\nStrahinja Subotić, istraživač Centra za evropske politike smatra da mi imamo potencijala samo treba da znamo način na koji taj potencijal možemo da iskoristimo.\n"Jedna od naših ideja jeste da se fokusiramo na provincije i gradove jer svaka provincija ili grad ima barem milion stanovnika i veličine je naše države, i mislimo da tu Srbija ima šansu da targetira njihovo tržište, to mikro tržište umesto makro tržišta cele Kine", istakao je Subotić.\nZajednička izjava o uspostavljanju strateškog partnerstva iz 2009. godine, inače drugi po važnosti dokument u kineskoj diplomatiji i dalje je jedina koju je Kina potpisala sa nekom državom Zapadnog Balkana, istočne ili centralne Evrope i koja je van kluba najrazvijenijih zemalja.\nSaradnja u svim oblastima\nDalji razvoj kreće pokretanjem inicijative "Pojas i put" kojim je Kina jasno rekla da je zainteresovana za proširenje saradnje sa Srbijom u svim oblastima. To je potvrđeno i potpisivanjem Sveobuhvatnog strateškog partnerstva 2016. kojim je Srbija apsolutno ucrtana na kineskoj mapi partnera u svetu.\n"EU smeta ne zbog toga što se ona oseća ugroženom kao takvom, već zbog toga što potencijalno može doći do prenošenja ne samo do nekih ekonomskih već do nekih političkih posledica", kaže Stefan Vladisavljev.\n"Mislim da je u interesu vlasti iz Beograda da pokažu i zbog same EU da je zapravo Srbija posvećena jednom transparentnom procesu kada je u pitanju saradnja sa trećim akterima i da na taj način pokaže da naša saradnja sa Kinom neće našteti našem putu ka EU", kaže Strahinja Subotić, istraživač.\nAnalitičari ocenjuju da će se srpsko-kineski odnosi nastaviti uzlaznom linijom i očekuju nove projekte, investicije i zajmove, pre svega u infrastrukturu i energetiku.\n"Tu pre svega mislim na zelene tehnologije. Kina je jedan od najvećih proizvođača solarnih panela na svetu i nesumnjivo da postoji prostor i za jednu saradnju koja bi bila i u interesu EU i u interesu nas", rekao je Igor Novaković, direktor istraživanja Centra za međunarodne i bezbednosne poslove.\nEkonomsko odmeravanje snage Kine i Amerike neće se okončati sa novom američkom administracijom pa se mogu očekivati pritisci na druge države.\nSa druge strane, uprkos deklaraciji o strateškom rivalstvu procenjuje se da je Evropa na pragu potpisivanja sveobuhvatnog sporazuma o evropskim investicijama u Kini, što pre svega ide na ruku Berlinu i Parizu.


Category: Operacija kile\n[singlepic id=17 w=420 h=240 float=center]\nMezoterapija je medicinska metoda kojom se aktivnih supstance injekcijama ubacuju u srednji sloj kože (mezoderm).\nGodine 1952. patentirao ju je u Francuskoj doktor Michel Pistor, koji joj je šest godina kasnije i nadenuo ime, definišući svoju metodu kao “malo, razrađeno i u pravo mesto”.\nDakle, mezoterapija se koristi duže od pola veka i to ne samo u estetske svrhe vec i za terapiju bola, degenerativnih oboljenja, u sportskoj medicini i rehabilitaciji.\nUbrizgavanje manjih doza koktela smešanih od prirodnih ekstrakata, enzima, minerala, homeopatskih agenasa, vitaminskih kompleksa, amino-kiselina (L-karnitin, mezostabil, vitamin C, vitamin A, ekstrakt artičoke, oligoelementi, kofein, hijaluronska kiselina, dekspantenol, ginko biloba itd.) i to samo u problematične regije na telu, efekti se postižu na dva načina: farmakološkim dejstvom preparata i fizičkom stimulacijom kože mikroubodima. Ponekad je moguće jednim koktelom delovati na više problema odjednom, npr. celulit i slab tonus kože zajedno, a kokteli predviđeni za terapiju ovih vrsta nepravilnosti formulisani su tako da blokiraju deponovanje i ujedno podstaknu oslobađanje i sagorevanje masti i ubrzavanje cirkulacije.\nBotox je visokoprečišćeni protein proizveden pomoću bakterije Clostidium botulinum odnosno toxina koji bakterija stvara. Koristi se preko 25 godina u medicini, pre svega u oftamologiji, neurologiji i pedijatriji, dok se poslednjih 15 god koristi u estetskoj medicini. Kod nas je upotreba Botoxa dozvoljena u estetske svrhe. Mada mnogi sumnjaju u njegovu bezopasnost, još uvek nije zabeležen ni jedan slučaj opasan po život nakon primene botoxa u estetske svrhe ako ga primenjuju edukovani lekari u medicinski adekvatnim uslovima sa tačno određenim indikacijama. Naravno, treba imati u vidu da svaka supstanca pa i botox moze izazvati alergijsku reakciju,i ako su one izuzetno retke kod primene botoxa.


Visoka stopa prevremenih rođenja u SAD\nBroj beba rođenih pre vremena u delovima Amerike skoro je isti kao i u nekim od najsiromašnijih zemalja na svetu.\nSvake godine, organizacija Marš za bebe objavljuje izveštaj o prevremenim rođenjima u Sjedinjenim Državama. Ove godine, kao i prošle, rezultati su iznenađujuće visoki za bogatu zemlju.\nPrevremena rođenja su vodeći uzrok smrti novorođenčadi. A bebe rođene pre 37-me nedelje u materici mogu da se suoče sa ozbiljnim, doživotnim problemima, ako prežive. Izveštaj organizacije Marš za bebe za 2015. godinu pokazuje da je ukupna stopa prevremenih rođenja opala za skoro 3 odsto od 2010. godine.\n“Iako je zemlja načinila progres, progres nije pobeda i mi se i dalje nalazimo među najgorima u grupi zemalja sa najvećim resursima na svetu.”\nDoktor Edvard Mekejb govorio je za Glas Amerike putem Skajpa. U izveštaju se navodi da je broj beba rođenih pre vremena u delovima Amerike skoro isti kao i u nekim od najsiromašnijih zemalja na svetu.\n“Organizacija Marš za bebe je uverena da moramo da radimo strateški. Zato proveravamo gradove i kolike su njihove stope prevremenih rođenja i kolike su one u poređenju sa državnim stopama i zašto razmatramo zdravstvene nejednakosti.”\nIzveštaj je takođe ustanovio rasne i etničke razlike. Bebe afroameričkih majki imaju najveće šanse da budu prevremeno rođene.\n“To je pitanje pristupa prenatalnoj nezi, nezi ploda i hroničnih stanja u toj populaciji.”\nMekejb kaže da su, iako ne znamo sve razloge zbog kojih se bebe rađaju pre vremena, ovo stvari koje žene mogu da urade kako bi osigurale zdravlje svojih beba. Da izbegavaju alkohol, cigarete i opojne droge i naprave razliku od najmanje 18 meseci između beba, kako bi njihovo telo imalo vremena da se oporavi od prethodne trudnoće.


UŽIVO Crveno-beli pred prvom skandinavskom preprekom ka Ligi šampiona, Zvezda\nIzvor: 011vodič.com, 24.Jul.2019, 19:29\nFoto: Aleksandar Dimitrijević / RAS Srbija Fudbaleri Crvene zvezde nastavljaju evropski put ka Ligi šampiona duelom drugog kola sa Helsinkijem (sreda, 20.45). Sva dešavanja sa ovog susreta možete pratiti uživo uz Blicsport. Foto: Aleksandar Dimitrijević / RAS Srbija Vladan Milojević, trener Crvene zvezde Ukoliko vas zanima gde možete da gledate ovaj susret možete pročitati ovde: PRENOS >> Pročitaj celu vest na sajtu 011vodič.com << Crvena zvezda – Helsinki: Cela Srbija će moći da uživa u spektaklu! Evo očekivane postave za večerašnji susret: PRVA LINIJA FRONTA Ko će biti jurišnici na Helsinki? Foto: Aleksandar Dimitrijević / RAS Srbija FK Crvena zvezda, FK Javor Finci će imati i podršku malog broja navijača, ali veći od prethodnog rivala jer je ukupan broj navijača Suduve na meču prvog kola bio četiri HRABRIH 20 Navijači Helsinkija stižu u Beograd Tradicija je neumoljiva, a ona kaže sledeće: ZVEZDI PRIJA BALTIK Tradicija kaže – PAŠĆE Helsinki na „Marakani” I naravno poslastica za sve navijače Zvezde, snimak meča u kome je briljirao Dejan Stanković koji je tada potvrdio da je svetska klasa. Zvezdina “desetka” je dala putokaz ovoj generaciji fudbalera: Crvena Zvezda – HJK Helsinki 3:0 (1997.) (M. D. ) Komentara: Tweet More\nThe post UŽIVO Crveno-beli pred prvom skandinavskom preprekom ka Ligi šampiona, Zvezda appeared first on 011vodic.com.\nFoto: Aleksandar Dimitrijević / RAS Srbija Fudbaleri Crvene zvezde savladali su Helsinki u prvoj utakmici drugog kola kvalifikacija za Ligu šampiona sa 2:0. Tim Vladana Milojevića ostvario je povoljan rezultat, ali prolaz u narednu fazu moraće da izbori u revanšu. Sva dešavanja sa ovog susreta...


SUD BiH UVAŽIO ŽALBU TUŽILAŠTVA: Ukinuta presuda Naseru Oriću, određeno ponovno održavanje suđenja | Slobodna Bosna\nSUD BiH UVAŽIO ŽALBU TUŽILAŠTVA: Ukinuta presuda Naseru Oriću, određeno ponovno održavanje suđenja\nSud Bosne i Hercegovine saopćio je da je ukinuta presuda u predmetu Naser Orić i drugi i određeno ponovno održavanje pretresa pred vijećem Apelacionog odjeljenja Suda Bosne i Hercegovine.\n"Vijeće Odjela I za ratne zločine Apelacionog odjeljenja Suda Bosne i Hercegovine u krivičnom predmetu protiv optuženih Nasera Orića i Sabahudina Muhića, nakon održane sjednice vijeća Apelacionog odjeljenja, donijelo je drugostepenu odluku kojom se uvažava žalba Tužilaštva Bosne i Hercegovine, te se presuda Suda Bosne i Hercegovine, broj S1 1 K 014977 15 Kri od 09. oktobra 2017. godine ukida i određuje održavanje pretresa pred vijećem Apelacionog odjeljenja Suda Bosne i Hercegovine", stoji u saopćenju Suda BiH.\nNavode da Apelaciono vijeće u žalbi Tužilaštva BiH osnovanim nalazi prigovor da je prvostepeno vijeće učinilo bitnu povredu odredaba krivičnog postupka iz člana 297. stav 1. tačka i) Zakona o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine, odnosno da se presuda zasniva na dokazima na kojima se po odredbama krivičnog procesnog zakona presuda ne može zasnivati.\nU Apelacionom odjeljenju - Odjela I za ratne zločine Suda BiH ističu da je iz navedenih žalbenih razloga učinjena povreda imala za posljedicu ukidanje prvostepene presude.\n"Prvostepenom presudom Suda BiH, broj S1 1 K 014977 15 Kri od 09.10.2017. godine, optuženi Naser Orić i Sabahudin Muhić su, na osnovu odredbe člana 284. tačka c) ZKP BiH, oslobođeni od optužbe, i to optuženi Naser Orić da je radnjom opisanom u tački 1. dispozitiva optužnice počinio krivično djelo Ratni zločin protiv ratnih zarobljenika propisano odredbom člana 144. preuzetog Krivičnog zakona Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije, a optuženi Naser Orić i Sabahudin Muhić da su radnjama opisanim u tačkama 2. i 3. dispozitiva optužnice počinili krivično djelo Ratni zločin protiv ratnih zarobljenika iz člana 144. KZ SFRJ u vezi sa članom 22. istog zakona", navodi se u saopćenju.\nNavode da je protiv navedene presude žalbu izjavilo Tužilaštvo BiH zbog bitnih povreda odredaba krivičnog postupka, te zbog pogrešno ili nepotpuno utvrđenog činjeničnog stanja, s prijedlogom da Apelaciono vijeće uvaži žalbu, u cjelosti ukine prvostepenu presudu i održi pretres.\n"Braniteljice optuženih su dostavile Sudu BiH odgovore na žalbu Tužilaštva BiH, s prijedlogom da Apelaciono vijeće odbije žalbu kao neosnovanu i potvrdi prvostepenu presudu. Na sjednici Apelacionog vijeća, održanoj dana, 08. maja 2018. godine, tužilac Tužilaštva BiH ostao je pri svojim navodima iznesenim u žalbi, te je istu ukratko izložio, a braniteljice optuženih su ukratko iznijele odgovore na izjavljenu žalbu. Optuženi Naser Orić i Sabahudin Muhić su prihvatili navode braniteljica i istakli da nemaju ništa da dodaju", zaključeno je u saopćenju Suda BiH.\nNASER ORIĆ PORUČUJE: "Plašim se samo dragog Allaha i nikoga drugog"\nNASER ORIĆ PORUČIO: "Granicu Srbije prelazim kad meni paše, a ne Vučiću. Edina treba osloboditi, nije bitno šta će reći..."\nRATNI KOMANDANT SREBRENICE: "Imam informacije i ozbiljna upozorenja da je SRBIJA već angažirala i PLATILA određene ljude u dijaspori da ‘ORIĆU DOĐU GLAVE’”\nVULIN TVRDI DA SRBIJA TRAŽI ORIĆA: "Ako je Naser nevin, ko je onda pobio 3.000 Srba u Podrinju i koji li je povod za pjesmu - 'nema popa da sveti vodicu ušetao...'"


Podsećamo da je prema rezultatima PCR i antigenskih testova, zaključno sa današnjim danom (utorak 24. novembar), u opštini Novi Bečej 91 lice zaraženo korona virusom.\nVanredna situacija se proglašava zbog elementarne nepogode prouzrokovane širenjem epidemije zarazne bolesti COVID-19 a radi sprovođenja preventivnih i operativnih mera zaštite bezbednosti i zdravlja stanovništva.\nNa teritoriji opštine Novi Bečej u cilju sprečavanja i suzbijanja epidemije zarazne bolesti COVID – 19 izazvane virusom SARS-CoV – 2, od dana 23.11.2020. godine, primenjivaće se sledeće posebne mere zaštite stanovništva od zaraznih bolesti:\n1. Tačka 1. Zaključka od 16.11.2020. godine menja se u delu: U periodu počev od 24. novembra 2020. godine zaključno sa 3. decembrom 2020. godine, radno vreme ugostiteljskih objekata (restorana, kafića, barova, klubova i sl.), trgovinskih centara, pozorišta, bioskopa i drugih ustanova kulture i priređivača posebnih i klasičnih igara na sreću ograničava se tako da ti objekti neće raditi od 18.00 časova do 05.00 časova narednog dana.\n2. Odseku za inspekcijske službe Opštinske uprave Novi Bečej nalaže se mera pojačanog nadzora nad primenom mera propisanih ovim zaključkom i postupanje u skladu sa Zakonom o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti („Službeni glasnik RS“, br. 15 od 25. februara 2016, 68 od 10. maja 2020, 136 od 13. novembra 2020. god“).\n3. Odredbe Naredbe prečišćenog teksta od 12.10.2020. godine, Naredbe broj: II 02 – 82-10/1-2020-1 od 09.11.2020. godine i Zaključka od 16.11.2020. godine koje nisu izmenjene ovim zaključkom nastavljaju da važe.\nZaključak od 16. novembra koji se ne menja glasi ovako:\nNa snazi su i dalje mere prema kojima će apoteke, benzinske pumpe i drugi objekti koji vrše dostavu hrane, raditi od 21.00 časa do 05.00 časova narednog dana.\nI dalje važi zabrana svih manifestacija, proslava i drugih vidova javnih okupljanja na teritoriji opštine Novi Bečej, do daljnjeg.\nPrilikom održavanja javnih kulturno - umetničkih događaja u javnom zatvorenom prostoru dozviljeno je prisustvo jednog lica na 4m2, a najviše 50 posetilaca istovremeno, i to tako da svako drugo mesto za sedenje bude slobodno i uz obavezno nošenje zaštitnih maski posetilaca, kao i zaposlenih koji učestvuju u organizaciji događaja, uz puno poštovanje i sprovođenje svih drugim propisanih mera zaštite stanovništva od zarazne bolesti COVID – 19.\nКada se javni kulturno - umetnički događaj održava na javnom otvorenom prostoru, dozvoljeno je prisustvo jednog lica na 4 m2 , a najviše 50 posetilaca istovremeno, tako da se između posetioca održava distanca od najmanje 1,5 m2, uz obavezno nošenje zaštitnih maski posetilaca, kao i zaposlenih koji učestvuju u organizaciji događaja, uz puno poštovanje i sprovođenje svih drugim propisanih mera zaštite stanovništva od zarazne bolesti COVID – 19.\nIzuzev od tačke 2. dozvoljava se na teritoriji opštine Novi Bečej održavanje sportskih takmičenja bez prisustva publike, uz puno poštovanje i sprovođenje svih drugim propisanih mera zaštite stanovništva od zarazne bolesti COVID – 19.\nVerski obredi se mogu održavati na javnim mestima u zatvorenom i otvorenom prostoru s tim da između okupljenih lica mora postojati pastojanje od najmanje 1,5 metara, odnosno na svaka 4 m2 po jedno lice.\nObavezno nošenje zaštitnih maski (prodavci i kupci) na svim pijacama na teritoriji opštine Novi Bečej.\nJP „Кomunalac“ Novi Bečej da vrši dezinfekciju javnih ulaza.


Vesti | Nenad Zimonjić - Part 49\nNenad Zimonjić i Mikael Lodra prošli su u polufinale bez borbe, jer se meč sa američkim dublom Rodik i Fiš nije ni odigrao. Naime, Mardi Fiš se povredio u prvom kolu singla i odustao od turnira u Bazelu. Zimonjić i Lodra će u polufinalu igrati sa boljim iz četvrtfinalnog meča Christopher Kas / Alexander Peya i Viktor Troicki / Ivan Dodig\nZiki i Lodra u drugom kolu\nSrpski teniser Nenad Zimonjić i Francuz Majkl Lodra plasirali su se u drugo kolo turnira u Bazelu. Oni su savladali Švajcarce Mihaela Lamera i Alesandra Sadeckog sa 6:3, 7:6 (12-10). Naredni rivali Zimonjiću i Ljodri, koji su prvi nosioci, biće Mardi Fiš i Endi Rodik iz SAD. Amerikanci su na startu turnira dobili Poljaka Lukaša Kubota i Radeka Štepaneka iz Češke sa 6:3, 6:7 (5-7), 11:9. Srbija ima još jednog predstavnika u dublu, pošto će Viktor Troicki igrati zajedno sa Hrvatom...\nZiki i Lodra bez titule u Šangaju\nSrpski teniser Nenad Zimonjić i Francuz Mikael Lodra nisu uspeli da osvoje titulu na Mastersu u Šangaju. Zimonjić i Ljodra su u finalu poraženi od bivšeg partnera srpskog tenisera Kanađanina Danijela Nestora i Maksa Mirnjeg iz Belorusije sa 3:6, 6:1, 12:10, posle jednog sata i deset minuta igre. Kanadsko-beloruskoj kombinaciji to je treća titula ove sezone, posle trijumfa na Rolan Garosu i u Memfisu. Zimonjiću i Ljodri jedan brejk je bio dovoljan da bi došli do 1:0 u setovima, ali su...\nZimonjić i Lodra u finalu Šangaja!\nSrpski teniser Nenad Zimonjić i Francuz Mikael Lodra plasirali su se u finale Mastersa u Šangaju. Zimonjić i Lodra su u polufinalu slavili protiv Poljaka Marijuša Firstenberga i Marijuša Matkovskog sa 6:2, 7:6 (7:6), posle jednog sata i 12 minuta igre. U borbi za titulu protivnici srpsko-francuskoj kombinaciji biće Kanađanin Danijel Nestor i Maks Mirnji iz Belorusije, koji su pobedili Maheša Bupatija i Leandera Paesa iz Indije. Zimonjić i Lodra su ušli odlično u meč i vrlo brzo...\nSrpski teniser Nenad Zimonjić i Francuz Mikael Ljodra plasirali su se u polufinale Mastersa u Šangaju. Zimonjić i Ljodra su do mesta među četiri najbolja dubla u Kini došli trijumfom nad Šveđaninom Robertom Lindstedom i Orijom Tekauom iz Rumunije sa 7:6 (7:4), 3:6, 10:7, posle jednog sata i 45 minuta igre. U borbi za mesto u finalu, Zimonjić i Ljodra će se sastati sa Poljacima Marsinom Firstenbergom i Marsinom Matkovski, koji su eliminisali prve nosioce braću Boba i Majka Brajana,...\nNenad Zimonjić proslavio 500. pobedu!\nNenad Zimonjić proslavio je u sredu jubilarnu 500. ATP pobedu u dubl konkurenciji. Najbolji srpski dubl igrač je do jubileja stigao sa Majklom Lodrom savladavši Italijane Simonea Bolelija i Fabija Fonjinija sa 2:1 u setovima. Nakon pobede Zimonjiću je direktor Mastersa u Šangaju Majkl Levano uručio tortu povodom ovog jubileja. Već godinama jedan od najboljih dubl igrača sveta ima skor 500-253, uz 42 titule. “Zaista veoma lepo dostignuće. Morate da poštujete svaku pobedu u svakom...


ODRŽANO 11.DRŽAVNO TAKMIČENJE IZ PRUŽANJA PRVE POMOĆI – Crveni križ FBiH\nODRŽANO 11.DRŽAVNO TAKMIČENJE IZ PRUŽANJA PRVE POMOĆI\nAutor Crveni križ FBiH dana 09/11/2012\nDana 10.11.2012.g. u organizaciji Društva Crvenog krsta/križa BiH u Mostaru je održano X i XI državno takmičenje iz pružanja prve pomoći. Učešće na državnom takmičenju su osigurale pobjedničke ekipe sa federalnog i republičkog takmičenja i to 12 ekipa podmlatka i 8 ekipa omladine. Takmičenju je ukupno prisustvovalo oko 300 osoba, učesnika i gostiju.\nPo završetku rada na poligonima, Komisija za obračun rezultata je sumirala rezultate, a na cermoniji zatvaranja glavni sudija takmičenja, je proglasio pobjednike XI. Državnog takmičenja ekipa Crvenog križa iz pružanja prve pomoći.\nPrvo mjesto u konkurenciji omladine zauzela je ekipa Četvrte gimnazije Ilidža – Crvenog križa općine Ilidža (2011.) i predstavljat će Bosnu i Hercegovinu na predstojećem Evropskom takmičenju iz prve pomoći koje će se održati u Austriji. Drugo mjesto u konkurenciji omladine zauzela je ekipa Četvrte gimnazje Ilidža- Crvenog križa općine Ilidža (2012.). Treće mjesto u konkurenciji omladine zauzela je ekipa „OŠ Sveti Sava“-Doboj”.\nPrvo i drugo mjesto u konkurenciji podmlatka zauzele su ekipe Prve osnovne škole Ilidža- Crenog križa općine Ilidža (2011. i 2012.). Treće mjesto u konkurenciji podmlatka zauzela je ekipa Medicinskog fakulteta Banja Luka. Glavni sudija takmičenja je bio dr. Zlatko Kravić.\nSvim učesnicima su uručene zahvalnice, a ekipama koje su zauzele I, II i III mjesto u obje kategorije su uručene diplome i pehari. Prvoplasirana ekipa omladine je stekla pravo učešća na Evropskom takmičenju ekipa iz pružanja prve pomoći.


SVEDOČENJE PANČEVACA: Ljupki Kutko šuruje sa inspekcijama? | Lokal | Vesti\nPANČEVO, 12. jun 2017. (TV Pančevo) – Građevinski tajkun Kutko, prema svedočenju građana iz ulica Žarka Zrenjanina i Maksima Gorkog, ima ozbiljne "pomagače". Ko su službenici koji mogu, protivno zakonima i propisima, bahatom tajkunu da obezbede povrede prava građana? Regionalna RTV Pančevo poziva sve građane koji smatraju da su oštećeni Kutkovim ponašanjem da se jave našoj redakciji.\nGrađani, čija imena su poznata redakciji i uvek dostupna državnim organima, tvrde da su poslednjih dvadesetak dana svaki dan zvali komunalnu i građevinsku inspekciju, kao i da su nekoliko puta pokušavali preko "Sistema 48" da predoče veliki problem koji imaju sa Kutkom.\n- I lično smo nekoliko puta išli u građevinsku i komunalnu inspekciju. Rečeno nam je prvo da nema ljudstva, te da Kutko ima dozvole. Ovde moram da napravim digresiju, od početka izgradnje predmetne zgrade konstantno smo imali problema sa građevincima, mašinama, a nemalo puta i sa Kutkovim sinom. Kroz naše dvorište konstantno prolaze teške mašine, kamioni, bageri, dizalice i slično. Prolaze kroz prolaz koji je Kutko otvorio između dva placa na mestu jedne sklonjene garaže, bez obzira što je gradilište na drugoj adresi (Žarka Zrenjanina), koja ima kolski ulaz, kažu ogorčeni stanovnici Ulice Maksima Gorkog.\nOni tvrde da su se obraćali i određenim nadležnim institucijama, u kojima su stalno pokušavali da zamene teze, navodeći da Kutko ima sve dozvole za gradnju.\n- Uporno smo im objašnjavali da nas ne zanima šta i gde gradi, da imamo problem druge vrste. Ni tada nismo nailazili na razumevanje. Građevinska inspektorka Živana Francuz nam je rekla da će se prolaz zatvoriti čim se otvori prolaz iz Ulice Žarka Zrenjanina. Od tada je prošlo godinu dana. "Prolaz iz te ulice je otvoren, ali i dalje se koristi naše dvorište", kažu građani.\nU petak, 9. juna, u kasnim popodnevnim časovima, na terenu se pojavila komunalna inspekcija. Građani kažu da su je zvali još 28. maja, upravo u vezi sa postavljanjem izmeštene garaže na mesto koje za garažu nije predviđeno.\n- Bili, slikali, naravno, nikoga nisu obavestili da su došli, na gradilištu u to doba nije bilo nikog nadležnog, što je smešno. Ustanovili su da predmetne garaže nema?! Mi imamo fotografije pre i posle toga, koje smo naknadno poslali i komunalnoj inspekciji. Nisu na terenu videli objekat 3x5 metara i skoro 2,5 metara visok?! Postoji li ikakva odgovornost za tajkune koji misle da je Pančevo samo njihovo, pitaju rezignirani građani.\nDa podsetimo, Kutko je Pančevcima uklonio garaže koje se nalaze na gradskoj parceli i za koje oni imaju važeće ugovore i redovno izmiruju obaveze. Tajkun je danima primoravao Pančevce da sklanjaju svoje objekte, kako bi on zaradio još novca.\nKutko je na samo rubu parcele sagradio višespratni stambeni objekat, na svega par centimetara od garaža koje tu stoje godinama, iako je na svojoj parceli imao dovoljno prostora da objekat smesti tako da niko nikoga ne ugrožava. Da bi basnoslovno zaradio, Ljupki je tražio od 12 Pančevaca da pomere garaže, što oni nisu hteli da učine.\nDirekcija za izgradnju pozvala je policiju, koja će uskoro utvrditi sve činjenice oko ovog neverovatnog indcidenta.


« Prethodna | 1 ... | 186 | 187 | 188 | 189 | 190 ... 191 | Sledeća »\nZdravlje žena | : 23.02.2007\nKanadski lekari sa Univerziteta u Kalgariju veruju da prolaktin, hormon koji se javlja u trudnoći, može pomoći pri tretiranju multiple skleroze. Njihovo istraživanje sprovedeno na miševima je pokazalo da prolaktin podstiče proizvodnju mijelina, supstance koja izgrađuje zaštitni omotač oko nervnih ćelija u mozgu i kičmenoj moždini.\nZdravlje dece | : 21.02.2007\nNaučnici su otkrili gene koji su povezani sa nastankom autizam, zahvaljujući istraživanju sprovedenom na 1.200 porodica iz 19 zemalja sa višestrukim slučajevim ove bolesti. U istraživanju je učestvovalo 120 naučnika iz više od 50 medicinskih institucija, a rezultati su objavljeni u žurnalu 'Genetika prirode'.\nZdravlje mladih | : 21.02.2007\n: 3.27 | : 1\nSavremena medicina | : 19.02.2007\nNovozelandski lekari su u saradnji sa švedskim kolegama otkrili tip ćelija u mozgu koje se kontinuirano regenerišu. Te svojevrsne matične ćelije migriraju iz svojih sedišta te se transformišu u nove nervne ćelije u delu mozga koji je zadužen za čulo mirisa, objašnjavaju istraživači s Universiteta u Ouklandu i Akademije Sahlgrenska.\nTrudnoća | : 19.02.2007\n: 2.58 | : 0\nProtivno dosadašnjim američkim preporukama trudnicama da ograniče konzumiranje ribljih proizvoda, najnovija studija pokazuje da je dobrobit mesa ribe veća od eventualnih opasnosti. Riba je bogata omega-3 masnim kiselinama koje su bitne za razvoj mozga. U martu 2004., američke savezne vlasti upozorile su trudnice na opasnost od konzumiranja ribe koja sadrži velike količine žive.


ADIDAS CIPELE AX2 MID I KIDS a34730 | Sportizmo - Online prodavnica\n< Nazad na pretragu Nalazite se ovde: Početna > ADIDAS CIPELE Ax2 Mid I Kids\nAdidas Ax2 Mid I Kids su dečije duboke cipele, modernog i zanimljivog dizajna, odličnog kvaliteta i udobnosti. Namenjene su za svakodnevne aktivnosti i planinske šetnje u jesenjem i zimskom periodu.\nAx2 Mid I Kids\nHyperhiker Kids 5.489 din.


KAKO SE REŠITI TV PRETPLATE: Izuzeci samci ili hranitelji višečlane porodice – Glas za jednakost | Osobe sa invaliditetom | OSI | Vesti | Novosti\nNameta za javne servise mogu da se oslobode samo hranitelji porodice i samci – pod uslovom da su slepi, gluvi ili da koriste socijalnu pomoć.\nBEOGRAD – Vlasnici više brojila, na primer u stanu, vikendici i garaži, ali i slepi, gluvi ili invalidi moraće da plaćaju pretplatu za javni servis u svakom od objekata – po 150 dinara, osim ako nisu samci ili hranitelji višečlane porodice.\nTako je propisano u Zakonu o javnim medijskim servisima, koji je od 1. januara ove godine ponovo uveo plaćanje obavezne pretplate za Radio-televiziju Srbije i Radio-televiziju Vojvodine.\nTako je sada preduslov za sve koji žele da budu oslobođeni TV takse, pa i za slepe, gluve, invalide, korisnike socijalne pomoći, penzionere…\nNastavak na Kurir… (www.kurir.rs Kako se rešiti TV preplate: Izuzeci samci ili hranitelji višečlane porodice)\nTags: Beograd, gluve i nagluve osobe, korisnici socijalne pomoći, osobe sa invaliditetom, slepe i slabovide osobe, TV preplata, Zakon o javnim medijskim servisima\nPrevious Pokloni kompanije VIP za decu sa invaliditetom\nNext Osnovan Savet za unapređenje položaja osoba sa invaliditetom


Evo mene opet sa nekim predlogom .. ili .. sta li vec .. neka moderatori, uz moje izvinjenje, prebace tamo gde oni misle da treba da ide tema. E ovako .. ja mislim da deo " trazim " treba da ima ista pravila kao i " Fontana zelja " .. zasto to kazem .. zato sto deo " Trazim " je gledano isto kao da neko trazi neku zelju .. ili mozda ja gresim .. Vidim da dosta clanova u tom delu ( Trazim ) trazi pesme koje nisu na sajtu i koje se salju sto je ujedno i zelja .. ili mene mozda recnik srpskog jezika vara .. Dakle po mom misljenju pravila bi trebala da budu ista za oba dela radi toga sto dosta ljudi ne otvara zelje u fontani jer moze da napise u " trazim " neku pesmu koja ce mu biti poslana i to bez problema ..\nPostavljena: Sub Avg 09, 2008 4:23 pm Naslov poruke: Ja to opet gledam ovako, Fontana zelja je vise za nase stalne clanove, znaci za one koji nisu dosli da spamuju samo zbog jedne pesme... kada bismo uveli pravilo 100 poruka na forumu za pesmu u delu Trazim, pa mogli bismo dan-noc brisati poruke, sigurno Drugo, u fontani je pravilo jedan dan - jedna pesma, dok u delu Trazim mozes "pozeleti" kliko hoces pesama i medju njima mogu biti i strane pesme, sto s fontanom nije slucaj Eto, neko mozda ima problema prilikom skidanja pesama sa sajta pa zeli da ih dobije na mail... Mislim da oba dela imaju svoje dobre strane _________________\nPostavljena: Sub Avg 09, 2008 4:25 pm Naslov poruke: A ha .. dobro .. ono mislim .. ipak nije fer prema " stalnim " clanovima da imaju neka " pravila " dok ce neki spamer koji je verovatno samo radi toga i dosao da skida pesmu .. samo da pise u tom delu i da onda neko mora da mu salje pesme .. i to ne jednom dnevno nego .. vise puta .. znaci .. ipak nije fer .. barem sto se mene tice i sto se mog licnog misljenja tice .. mozda ne 100 poruka na dan ( uh kad se samo setim kad je i 11 bilo puno ) ... ali ipak bih trebali neka pravila da uvedemo posto je taj deo postao gledano glavna pisaonica posle traacha i igrica jer tu ljudi znaju da mogu, bez ikakvih problema, da dobiju pesme i da ne moraju da pisu na forumu _________________Bojan Cvjetković @ Domaci.com; Ovako je sve počelo Bolje da me mrze zbog onog što jesam, nego da me vole zbog onog što nisam\nPostavljena: Sub Avg 09, 2008 4:34 pm Naslov poruke: Sve je to tacno, ali ako bismo uveli i tamo odredjen postova nastala bi frka kao u Fontani zelja, svakodnevna napadanja novih clanova da smo ovakvi i onakvi... U Fontani pesme traze clanovi koji su svesni da time sto traze postavljanje pesme, ispunjavaju sebi, a i nekom drugom zelju, jer jednom kada se postavi moze da skida ko hoce i takvi clanovi se uvek vracaju u Fontanu, a ovi sto ih zanima samo da im se posalje pesma i da odu... pa dobro, eto im pesma, bar ne moraju da spamuju i jos budu pocasceni banom _________________\nPostavljena: Sub Avg 09, 2008 4:36 pm Naslov poruke: Ja sam ipak za druzenje svih clanova a ne samo dolazenje radi muzike ..a to sto se clanovi bune .. a Boze moj .. nismo svi isti .. Ja znam sigurno da radi jedne pesme ili dve da nisam ' morao ' da iskucam 11 poruka kad sam dosao ko zna i da li bih ostao na ovom forumu .. a pogledaj me sada .. gotov 25,000 sam ispucao ..naravno uz druzenje .. znaci ipak neka " obaveza " prema forumu ce navesti ljude da se druze ovako ce samo dolaziti kad im treba neka pesma.\nPostavljena: Sub Avg 09, 2008 4:40 pm Naslov poruke: Naravno i ja se secam tog pravila pa cak i onih VIP delova kada smo dobijali sifre za download, pa krediti... nisi mogao samo tako, dodjes, preuzmes pesmu i odes, a sada sve je clanovima omoguceno, ali eto... tesko je ostaviti po koji upis na forumu Slazem se i ja da treba uvesti neko pravilo, ali dok se ne smisli nesto, ostaje ovako, da bar negde potencijalni spameri dobiju pesme, a nama ne stvaraju muke _________________\nPostavljena: Sub Avg 09, 2008 4:44 pm Naslov poruke: .. dobro je .. drago mi je da smo se razumeli u mom predlogu a ti vidi sa ostalim kolegama i koleZinicama u vezi svega toga _________________Bojan Cvjetković @ Domaci.com; Ovako je sve počelo Bolje da me mrze zbog onog što jesam, nego da me vole zbog onog što nisam\nPostavljena: Sub Avg 09, 2008 7:20 pm Naslov poruke: Postoji ogromna razlika izmedju "Trazim" i "Zelja" - na "trazenje" apsolutno niko ne mora niti da baci pogled a kamoli da se potrudi da nadje pesmu. To ti je apsolutno dobra volja bilo kog clana foruma.\nA kao drugo...Ako ne zelite da se druzite sa nama ne zelimo ni mi sa vama - cist racun, duga ljubav _________________If ya can't beat them Eat them!\nPostavljena: Sub Avg 09, 2008 7:32 pm Naslov poruke: Dobro .. Alex .. skontao sam sta si hteo reci .. ja samo kazem moje misljenje i samo sam dao svoj predlog _________________Bojan Cvjetković @ Domaci.com; Ovako je sve počelo Bolje da me mrze zbog onog što jesam, nego da me vole zbog onog što nisam\nPostavljena: Sub Avg 09, 2008 11:28 pm Naslov poruke: Fontana zelja i min 100 poruka je misljeno tako, da se clanovima koji su redovni (sa 100 poruka se to i moze reci...) da se NJIMA pruzi bonus sto cemo se mi potruditi posto-poto da im nadjemo pesmu koju traze. Za one koji dolaze u "Trazim" i ostave sta im treba, za njih se mi ne trudimo. Tamo ako naleti neki clan koji ima tu pesmu poslace mu je na mail, a to moze da potraje i godinu dana dok clanovi u fontani u roku od par sati dobiju ili pesmu ili bar neki odgovor (imamo/nemamo).\nKao sto rece Maja, u principu si u pravu, ali ako gledas sa ove strane koju sam sad obrazlozio a kako smo mi i zamisljali fontanu kada smo je otvarali, to dodje kao privilegija nasim clanovima, a ostali neka cekaju, ko im je kriv _________________Obavezno procitajte [ Pravilnik ] i [ FAQ ] pre nego sto postavite pitanja.\nPostavljena: Ned Avg 10, 2008 12:14 am Naslov poruke: E kad mi ovako gazda kaže .. pa .. hvala gazda Dule .. ja reko ipak da predložim a to što vi znači odbijate stare članove .. to je već .. nešto drugo _________________Bojan Cvjetković @ Domaci.com; Ovako je sve počelo Bolje da me mrze zbog onog što jesam, nego da me vole zbog onog što nisam\nPostavljena: Ned Avg 10, 2008 12:55 am Naslov poruke: Kako se to odbijaju stari clanovi? Tako sto im se ispunjavaju zelje? Pa ja ne znam sta stare clanove ugrozava deo Trazim _________________


Izložba “Fotografija godine BiH 2012” putuje u Banja Luku | Balkan Photo Festival – Balkan Photo Award\nIzložba „Fotografija godine BiH 2012“ koju organizira internet portal „Fotografija.ba“ seriju putovanja po BiH završava u Banja Luci. U paviljonu Staklenca (park Petar Kočić, Banja Luka) u periodu 6-13.12.2013. godine bit će postavljeno 50 najboljih fotografija iz pet kategorija: Ljudi, Grad, Priroda, Press i Kreativna fotografija koje je od ukupno 1750 pristiglih fotografija odabrao stručni žiri u sastavu Bevis Fusha (Albanija), Branislav Brkić (Srbija), Marc Prust (Belgija), Mario Periša (Hrvatska) i Zijah Gafić(BiH). Otvaranje izložbe je u petak, 6.12.2013. godine u 19h a svoj dolazak možete potvrditi i na ovom LINKU.\nSpecijalni sponzor gostovanja u Banja Luci je kompanija Dunav osiguranje\nKo će birati najbolje fotografije festivala „Fotografija godine BiH 2013“?


Na Cetinju oduzeta droga i oružje - CdM\nNa Cetinju oduzeta droga i oružje\nPrilikom pretresa stana i drugih prostorija koje koristi Cetinjanin B.V, cetinjska policija je oduzela heroin, a tokom racije u jednom od ugostiteljskih objekata u gradu oduzeto je oružje, saopšteno je iz policije.\nTakođe, u sklopu akcije “Racija”, policija je u jednom od ugostiteljskih objekata u gradu pronašla i oduzela pištolj. Nakon vještačenja utvrđeno je, kako navode iz policije, da pištolj pripada Cetinjaninu P.I.\n“Postupajući u skladu sa Planom za operativno – taktičku mjeru Racija, službenici su u unutrašnjosti ugostiteljskog objekta pronašli odbačen pištolj marke Mauzer, sa okvirom u kojem su se nalazila četiri metka kalibra 7,65 mm, od kojih jedan u cijevi pištolja. Nakon izvršenih uviđajnih radnji i izuzimanja vatrenog oružja, obaviješten je ODT u Cetinju Katarina Padalica, koja je naložila forenzičko vještačenje, nakon kojeg će se izjasniti o eventualnoj kvalifikaciji djela. Na osnovu izvheštaja o DNK analizi utvrđeno je da je vatreno oružje bilo u posjedu bezbjednosno interesantnog lica P.I. (1974) iz Cetinja”, stoji u saopštenju.\nIz preventivnih razloga oduzet je i jedan biber sprej.\nKoliko vidim puniljetni su dajte ime i prezime.jer neke stalno pominjete sa punim imenom i prezimenom.trebalo bi da je za sve isto\nDajte puno ime i prezime da znamo ko nam truje djecu i normalno da ih preziremo kad ih sretnemo\nDanas je Cetinje najbezbedniji grad u Crnoj Gori zahvaljujuci cetinjskoj policiji !


Suvo oko može da pogorša dobru vidnu oštrinu | farmaceuti.com\nHome TRETMANI AKNI Opste Suvo oko može da pogorša dobru vidnu oštrinu\nSindrom suvog oka može biti hiposkretorno (suze se manje luče) ili evaporativno (brzo isparavaju). Uloga suza je u zaštiti oka od spoljnih uticaja, infekcije kao i u prelamanju svetlosti i omogućavanju dobre vidne oštrine.\nSimptomi suvog oka su u vidu grebanja, suzenja, bockanja, bolne senzacije i osetljivosti oka između treptaja (često treptanje kao posledica), pa do oštećenja rožnjače u vidu meltinga i perforacije. Svakodnevne aktivnosti kod ovih pacijenata su da teže mogu da čitaju, gledaju televiziju, voze kola ili rade na računaru. Terapija kao zlatni standard su veštačke suze u vidu kapi ili gelova, obavezno bez konzervansa koji je najopasniji faktor narušavanja epitelnih ćelija rožnjače i konjunktive – kaže ASS. DR TANJA KALEZIĆ, oftalmolog iz Klinike za očne bolesti KCS i dodaje da su, pored prirodnog procesa starenja (preko 45. godine) češće ugrožene žene, bolest se javlja i kod pacijenata na supstitucionoj hormonskoj terapiji, kod dijabetičara, Sjőgren-ovog sindroma i drugih autoimunih bolesti.\nUzimanje različitih sistemskih lekova, od lekova za hipertenziju, antidepresiva do antihistaminika, predstavlja značajan faktor rizika za nastanak sindroma suvog oka.\nŠta je suvo oko i u kojem životnom dobu može da se javi?\nSuvo oko je multifaktorijalna bolest suza prednje površine oka i jedna od najčešćih bolesti u oftalmologiji. Predstavlja skup simptoma koji ukazuju na manjak suza ili njihovu brzu evaporaciju, a neophodne su za odbranu oka od spoljašnjih uticaja. Procenjuje se da 60 miliona ljudi ima suvo oko, jedan do dva miliona pati od teških hroničnih simptoma, dok je 33 miliona ljudi bez dijagnoze a ima svakodnevne tegobe. Javlja se kod 20 odsto ljudi iznad 45. godine starosti (oko 54. godine najčešće) i pretežno su ugrožene žene.\nProblem je veći i teži ukoliko ženska populacija u periodu pre 45. godine koristi hormonsku supstitucionu terapiju poput oralnih kontraceptiva, ali se suvo oko može javiti i kod mladih žena koje nisu na supstitucionoj terapiji. To je bolest koja je veoma rasprostranjena u celom svetu pa i kod nas, i predstavlja veliki javno-zdravstveni\nKako se bolest manifestuje, na koje simptome treba obratiti pažnju i da li je zanemarivanje tegoba opasno?\nSimptomi su različiti počev od grebanja, suzenja, bockanja, malog bola i veće osetljivosti do ozbiljnijih tegoba kada pacijenti imaju narušen vid i ne mogu da čitaju, gledaju televiziju, niti da obavljaju svakodnevne\naktivnosti. Zbog toga je važno da se blagovremeno obrate lekaru kako bi se zaustavio negativan tok bolesti. Ukoliko se na vreme počne sa primenom veštačkih suza bez konzervansa, zaštitićemo površinu oka, poboljšati kvalitet suza i sprečiti nove tegobe koje, u velikom procentu, može da uzrokuje i sam konzervans u kapima za oči.\nSavremeni dijagnostički testovi\nKako se bolest suvog oka dijagnostikuje?\nNije teško detektovati bolest. Primenjujemo testove koji su veoma pouzdani.\nJedan od njih je svetski priznat OSDI (ocular surface disease index test) u stvari je upitnik koji jednostavno, brzo i lako pokazuje težinu kliničke slike pacijenta. Zahvaljujući tome mogu se i bez uključivanja oftalmologa\nprimeniti veštačke suze uz konsultaciju sa farmaceutom a nakon sagledavanja skora ovog upitnika. Dok pacijent\nstigne do oftalmologa može da dođe do većih tegoba i kliničke slike koja je znatno kompleksnija i teža. Preporuka je da se veštačke suze uključe i kod neznatnih tegoba poput osećaja peckanja ili grebanja oka dok se gleda televizija. Sindrom suvog oka bi mogli da nazovemo simptomom manjeg treptaja kod početnih i blagih formi. Danas\nje u svakodnevnom životu gotovo svako od nas „kandidat“ za veštačke suze. Suze su neophodne oku jer suzni film vlaži prednju površinu oka i čini da kapci klize po oku. One čuvaju vlažnost oka, snabdevaju rožnjaču kiseonikom, čiste prašinu i druge nečistoće koje mogu da upadnu u oko. Suze sadrže enzime koji štite od bakterija i virusa\ni održavaju površinu oka glatkom.\nOsim hormonske supstitucione terapije, koji su još faktori rizika za nastanak suvog oka i koje bolesti mogu da ga uzrokuju?\nJavlja se kao posledica prirodnog procesa starenja. Jedan od vodećih faktora rizika je dijabetes melitus zbog loše senzitivnosti rožnjače kod takvih bolesnika. Oni uglavnom ne osećaju prve tegobe, a kada dođe do određenih znakova koje sam pacijent primeti već je bolest uznapredovala.\nZato je uvek dobro da se obolelom od dijabetesa, uz osnovnu terapiju, uključe i veštačke suze kao profilaksa.\nVeštačke suze najbolji lek I osnovne sistemske bolesti koje podrazumevaju hormonsku supstitucionu terapiju,\nteška stanja koja uključuju hemioterapiju i zračenja, hirurgija prednjeg segmenta oka (Excimer laser za skidanje dioptrije u refraktivnoj hirurgiji) i sve druge oftalmološke operacije, mogu da budu faktori koji narušavaju suzni film oka. Ove intervencije su danas u porastu te treba uključiti i veštačke suze kao faktor bezbednosti\noka zbog uspostavljanja ponovnog balansa suznog filma.\nKoliko dugo mogu da se koriste veštačke suze?\nTokom dana se primenjuju zavisno od težine kliničke slike. Meru vremenskih intervala bi trebalo da odredi očni lekar. S obzirom da u sakus oka staje jedna suza to olakšava ukapavanje. A koliko dugo – neograničeno,\nukoliko nemaju konzervansa.\nNapominjem i preventivno davanje ne može da bude štetno.\nDa li zanemarivanje bolesti suvog oka može da ugrozi vid?\nVid može da bude veoma ugrožen, do faktičkog gubitka vida koji se može svesti na nekoliko metara ili na osećaj svetla. Načelno, to su najteži i zapušteni slučajevi. Čak i dobro tretirani pacijenti mogu da imaju negativan tok. Naravno, ne možemo sve da predupredimo, ali jedan od mogućih uzročnika za gubitak i značajni pad kvaliteta vida jeste i suvo oko..\nZašto je važno da se odlazi na preventivne očne preglede?\nPreporuka je da se barem jednom godišnje ode na oftalmološki pregled. To je posebno važno za osobe starije od 45 godina.\nNe zaboravimo da takvi pregledi mogu da preveniraju i druge teške bolesti oka, poput glaukoma. Takvi pregledi su\ndragoceni i za rano otkrivanje promena na očnom dnu. Oftalmolozi imaju značajnu ulogu u dijagnostici hipertenzije i neuroloških, hematoloških i kardioloških pacijenata upravo kroz praćenje i detekciju promena na prednjem i zadnjem segmentu oka. (M.St.)\nGlaukom »vreba« iz potaje\nGlaukom je bolest koja nastaje oštećenjem očnog živca i gubitkom nervnih vlakana se gubi i funkcija vida. To počinje sa periferije i osoba ne primeti prve ispade. Dok stigne do očnog lekara već bude mnogo kasno. Očni pritisak je jedan od pokazatelja i prvi znak da je glaukom “na putu”. Ali, događa se da osoba oboli od\nglaukoma, a da nije imala porast očnog pritiska. Zato je veoma važno otići oftalmologu kako bi se sveobuhvatno sagledalo stanje očnog sistema. Napomenula bih da su u riziku da obole i pacijenti sa porodičnom anamnezom glaukoma, jer imaju veću predispoziciju. Što se simptoma tiče, pacijent teško registruje te suptilne\nprve promene. Na prve znake, eventualno, može da ukaže razlivanje svetlosti u vidu duginih boja, ali ako na to neko posebno obrati pažnju. Trebalo bi proveriti vidno polje, pa u odnosu na to uključiti snimanje očnog živca ili HRT koji se primenjuje u većim zdravstvenim centrima i na Klinici za očne bolesti KCS. Važno je da oftalmolog izmeri pritisak, pogleda očni živac i da tako na vreme bude detektovana promena.\nZašto oko postaje suvo?\nSuv vazduh, boravak u prostorijama sa klima-uređajima ili višečasovan rad i sedenje ispred računara ili TV ekrana, kada se manje trepće, izaziva suvoću u oku, peckanje, grebanje, bol… . Neke osobe imaju osećaj da im je nešto upalo u oko ili oko počne da suzi. Sindrom suvog oka češće prati stariju populaciju i žene u menopauzi.\nOd suvog oka mogu da pate i mlađe osobe koje mnogo vremena provode pred računarom, televizorom i nad knjigom, koje dugo borave u klimatizovanim, zagrejanim ili zadimljenim prostorijama. Uticaj imaju i spoljna zagađenja i\nneki lekovi poput antidepresiva, tableta za kontracepciju, za regulaciju krvnog pritiska kao i antidepresivi. Zapaljenske bolesti zglobova i nošenje kontaktnih sočiva takođe mogu razviti sindrom suvog oka.\nAug 6, 2018 Bred\nHigijena nosnih kanala najvažnijaNoćno umokravanje kod dece je izlečivo


U Zemunu obeležen Svetski dan belog štapa - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » U Zemunu obeležen Svetski dan belog štapa\n0Piše: Danas Online 15. oktobra 2018. 15.26\nFoto: Gradska opština Zemun/ Arhiva\nTim povodom, u Školi “Veljko Ramadanović“ u Zemunu, organizovano je takmičenje na Poligonu za izvođenje nastave samostalnog kretanja i orijentacije.\n“Vidi se na svakom koraku da jedinstvena politika Republike Srbije, Grada Beograda i Opštine Zemun daje rezultat. Sve je više raskrsnica sa zvučnim semaforima, knjiga napisanih Brajevim pismom i zvučnih knjiga kako bi slabovidim ljudima olakšali život. Naša je obaveza da svakom sugrađaninu, od najmlađeg do najstarijeg stvorimo uslove za normalno odrastanje i kvalitetan život. Kao što pažnju posvećujemo svim obrazovnim ustanovama, tako vodimo brigu i o učenicima koji pohađaju ovu školu koja je važna ne samo za Zemun, već i za Srbiju“, rakao je Matić i naglasio da će Opština nastaviti da pomaže učenicima kako bi se što bolje prilagodili društvu i svemu onome što ih čeka kada napuste školsko dvorište.\nU takmičenju je učestvovalo 16 učenika Škole “Veljko Ramadanović“ i tridesetak slabovidih lica.\nGodine 1784. godine u Parizu otvorena je prva škola za slepe koju je osnovao učitelj kaligrafije, a škola u Zemunu formirana je u vihoru Prvog svetskog rata daleko od naše tada okupirane otadžbine, u Bizerti u Africi, na dan Svetog Andreja Prvozvanog, 13. decembra 1917. godine. Danas Školu pohađa oko 150 učenika koji su obuhvaćeni savremenim vaspitno-obrazovnim radom po najmodernijim svetskim standardima.\nbeli stap, slepi i slabovidi, svetski danBeograd\nStanisavljević: Beograd postaje inkluzivan grad\nU Botaničkoj bašti obeležen Svetski dan stanovništva


Vreme 1261 - Drustveno angazovan teatar – Predstava o decaku sa autizmom: Ibermens Srbija iz Kostine vizure -->\nDa li je društveno angažovan teatar s ciljem podizanja svesti o autizmu isuviše apstraktan u zemlji u kojoj su rampe za invalide i dalje ozbiljan luksuz? Ili je onima koji objavljuju vest o finskim pankerima s Daunovim sindromom na Eurosongu, domaća drama o autizmu zamirisala na politički nekorektnu? Jer, ko se to baš sad setio da pravi srpsku varijantu "Kišnog čoveka" usred obračuna sa antivakcinalnim lobijem koji MMR vakcinu proglašava glavnim krivcem za porast broja dijagnoza autizma\nDar je predstava koja ne zanima ni državu ni medije. Pred premijeru u beogradskom pozorištu "Vuk" na Zvezdari, na Dan ljudskih prava, 10. decembra prošle godine, pojavio se tek poneki prilog na televiziji i tekst na jednom internet portalu. Posle dve ili tri beogradske reprize i kragujevačke premijere prošle nedelje svako medijsko eksponiranje ove male pozorišne trupe svodi se na friends&family u medijima. I gostovanje u Kragujevcu bilo je na porodični o-ruk jer je trećina ekipe iz Kragujevca. Na isti način, i ovaj tekst bi mogao da bude optužen za privatluk, da nije prostog pitanja: Šta to nije u redu sa predstavom?\nDar je napisala Milena Đorđević, glumica Narodnog pozorišta, u režiji Miloša Đorđevića, takođe glumca Narodnog pozorišta kojem je ovo režiserski prvenac. Dar je drama o porodici koja ima dete u stanju autizma.\nEto, to nije u redu sa predstavom. Ozbiljan je napor, zbog priče s društvene margine, izvući se iz tople kuće umesto da dremaš u fotelji uz ibermenš reklamu koju kao da je napisao premijer Vučić: "Ti radiš 24 sata, sedam dana nedeljno, ležeš i budiš se sa svojim poslom, dolaziš pre svih i radiš prekovremeno, i u svakom trenutku veruješ da možeš da budeš još bolji... ti biraš slobodu, pomeraš granice, u svakom trenutku živiš svoj posao..." Da je neka velika tema, Srbi i Hrvati, Kosovo, ratovi devedesetih, ubistvo premijera Đinđića, u redu. A ovako?\nKao da, u sinergiji korporativne propagande multinacionalnih giganata i državne propagande o Srbinu natčoveku koji će na kraju pobediti veliku krizu, porodice sa decom u stanju autizma, ili tek priča o njima, izgledaju kao statistička greška, pa su otud dosadne i gotovo nevidljive? Da li je društveno angažovan teatar koji za cilj ima podizanje svesti o autizmu isuviše apstraktan, nerazumljiv, u zemlji u kojoj su rampe za invalide i dalje ozbiljan luksuz, a država torbari zbog jednog presađivanja bubrega? Ili je, možda, prosečnom prestravljenom uredniku koji "radi prekovremeno" i objavljuje vest o finskim pankerima s Daunovim sindromom na Eurosongu u Beču, domaća drama o autizmu zamirisala na politički nekorektnu? Ko se to baš sad setio da pravi predstavu pa još i inkluzivni projekat sa tribinama, edukacijom, a hteli bi i film da snime, neku srpsku varijantu "Kišnog čoveka", i to sve usred obračuna sa antivakcinalnim lobijem koji MMR vakcinu proglašava glavnim krivcem za porast broja dijagnoza autizma?\nPRIČA O DEČAKU I LJUBAVI: Dar je priča o dečaku Kosti sa dijagnozom autizma (Stojan Đorđević) i njegovim poteškoćama; o mami glumici (Milena Đorđević) koja vazda snima neke serije i plaća Kostine lekare, vaspitače, učitelje; o tati piscu (Milan Kovačević) čiji se talenat pobrkao sa alkoholom, sestri Jani (Maja Ranđić) koja je odlučila da ode od kuće jer se ceo život sve vrti oko Koste, o tetki (Boba Latinović) koja ne želi da rodi jer se plaši "loše genetike" i učiteljici (Zorana Bećić) u koju je dečak zaljubljen, kao i njegov tata.\nMilena Đorđević, koja tumači jednu od glavnih uloga i autor je celog projekta Dar, kaže za "Vreme" da kao majka dvoje maloletne dece gotovo svaki dan u nekom parku sretne decu u stanju autizma ili s nekim drugim smetnjama u razvoju: "Ova predstava je vid naše podrške roditeljima, to je pokušaj demarginalizacije dece u stanju autizma i njihovih porodica. I pokušaj da se što više ljudi senzibiliše, ne bi li počeli da primećuju one za koje se nepravedno tvrdi kako ‘žive u svom svetu i njima niko ne treba’, a to nije tačno. Videla sam majke i očeve koji svoju decu sklanjaju od deteta sa autizmom uz komentar: beži od tog ludaka. U Beogradu, a koliko je onda to neznanje po Srbiji, gde ljudi svoju decu kriju, ili ih ostavljaju u domovima, ili ih naprosto napuštaju? Zato bi nam pomoć Ministarstva kulture bila dragocena da bismo sa predstavom i tribinom posle predstave mogli da dopremo do onih krajeva Srbije u kojima se stanje autizma izjednačava sa ‘božijom kaznom’, ‘sramotom’, ‘bolešću’ i ‘ludilom’. Hoćemo da oslobodimo ljude da govore o tome, da pomognu svojoj deci da se uključe u svakodnevni život, koliko je to moguće."\nScena "Kult" u zvezdarskom pozorištu "Vuk" bila je puna dece. I nekih ljudi, roditelja, prijatelja, rođaka, koji u svojoj blizini imaju decu sa stanjem autizma. Što zbog male scene i te intimne atmosfere, tribina posle predstave je više ličila na grupnu terapiju. I to ne samo terapiju za porodice sa decom sa posebnim potrebama, nego terapiju za izbeglice iz ibermenš propagande koju svakodnevno pušimo: u banci, u reklamama, u prodavnici, u Dnevniku RTS-a, u domu zdravlja, na konferencijama za novinare, u koverti za platu, ko je ima… Dar je, kaže Milena, predstava o ljubavi, otuđenju, porodici, poverenju: "To je priča o intelektualcima koji se bore za golo preživljavanje u ovom svetu. U toj borbi gube sebe, nedostaje im ljubavi i razumevanja, a Kosta, dečak u stanju autizma, pokreće ih i podseća da nisu prisutni u svom životu i da u tom preživljavanju gube trenutak sa ljudima do kojih im je stalo. Ljudi u stanju autizma nas mogu naučiti da sačuvamo trenutak, oni su božanstveni, puni ljubavi, samo im treba znati prići. Ova predstava i jeste o tome kako im prići i kako ih pustiti da nas vole, a to je, u stvari, priča o svima nama."\nO AUTIZMU: Iz predstave Dar\nPROBLEM SU ODRASLI: Boba Latinović, glumica pozorišta "Boško Buha", ali i član "Pozorišnog trupa Siguran konj", kaže za "Vreme" da se projekat sastoji od četiri dela: "Prvi je pozorišna predstava Dar. Drugi je tribina koja se održava nakon odigrane predstave a vode je defektolozi koji se bave ovim problemom, učitelji koji su završili obuku za rad sa decom sa smetnjama u razvoju, kao i neko od roditelja iz Udruženja roditelja dece sa autizmom. Na tribini učestvuje i glumačka ekipa iz predstave. Treći deo bili bi seminari za obuku nastavnog kadra i svih zainteresovanih za rad sa decom sa posebnim potrebama u cilju što bolje i lakše inkluzije, kao i umrežavanje svih institucija i udruženja koji se bave ovim problemom. I četvrti deo bio bi autorski igrani niskobudžetni film po prilagođenom tekstu predstave, koji bi nastavio svoj nezavisni život i putem festivala i drugih vidova prikazivanja širio ideju upoznavanja šire javnosti sa ovom temom. Naravno, ovaj projekat moći će da se realizuje u potpunosti ukoliko dobijemo finansijsku podršku. U međuvremenu mi krećemo sa predstavom i tribinama, a za dalje, kako bude."\nStalne saradnice Milenine pozorišne trupe "Pozorišni trup Siguran konj" koja pokreće projekat Dar jesu i tri dame: defektološkinja Snežana Babović, potpredsednica Republičkog udruženja Srbije za pomoć osobama sa autizmom Natalija Lazić i učiteljica Ana Milanović. One su stručni deo ekipe kojima se ljudi najčešće obraćaju na tribinama i traže odgovore na pitanja o autizmu.\nA čini se da su deca na tribinama nekako najslobodnija. Sedmi, osmi razred osnovne škole. Oni imaju fantastične predloge za inkluziju, o vršnjačkim koordinatorima, recimo. Nisu deca problem, oni se lako prilagođavaju u novim okolnostima i imaju jaku volju da pomognu, nastavlja Milena Đorđević. Problem su odrasli. I sistem. A sistem je taj koji treba da obuči i nastavnike i roditelje kako da uspostave vezu sa određenim detetom jer je reč o širokom spektru autističnih stanja. "Na jednoj našoj tribini", priča Milena, "bio je dečak sa stanjem autizma koji nije govorio do srednje škole. Pohađa redovnu nastavu u Farmaceutsko-fizioterapeutskoj školi u kojoj se sprovodi inkluzija već nekoliko godina. Progovorio je zahvaljujući vršnjačkoj podršci i nastavnicima koji su sproveli odličan sistem podrške, imaju još dvoje, troje dece sa autizmom. Oni su pre predstave i tribine sproveli anketu o tome koliko deca znaju o autizmu. I prosledili su je drugim školama. Molila sam ih da daju deci vremena da tri dana guglaju i da onda ponovo sprovedu anketu da vidimo koliko su naučili. To je izuzetna ideja, a opet samo lična inicijativa, bez ikakve podrške.\nDOPRETI DO LJUDI: Dečak je ostao na tribini posle predstave, s mamom i drugarima iz razreda, za vreme predstave je aplaudirao i vikao: bravo!, a onda je na kraju ustao i zagrlio Stojana Đorđevića, koji igra Kostu, dečaka u stanju autizma. To je moja najveća nagrada. Ipak, ovaj projekat je namenjen pre svega onima koji dosad nisu prepoznavali ovaj društveni problem. Nažalost, ne zna se koliko je takve dece u Srbiji, ne postoji statistika, jer ljudi po selima to kriju. Da ne govorim o tome da je i zdravstveni sistem vrlo rigidan po ovom pitanju i da se ljudi koji imaju novca za to uglavnom okreću privatnim institucijama. Sistemi podrške za roditelje u Srbiji su – nikakvi. Da li se ko pita šta je s tim ljudima kad odrastu, kad im roditelji ostare, umru? Ko se stara o njima, gde, kako oni žive? Gde su dnevni boravci, stacionari za te ljude?"\nNa više od tri stotine elektronskih adresa Milena Đorđević je poslala poziv medijima pred premijeru, sa detaljnim objašnjenjem o predstavi, projektu, važnosti toga da ih podrže, pozivala telefonom… "Na premijeri smo imali jednog novinara. Možda je razlog što smo mi svi pozorišni glumci, nismo medijski eksponirani, nismo zvezde, pa medijima to nije izazovno. Salu kragujevačkog Pozorišta za decu napunili smo zahvaljujući prijateljima svojih prijatelja, uspeli smo da od prodaje karata isplatimo naš dolazak tamo. Niko od nas nije tu da zaradi, jer zarade nema, važno nam je da isplatimo dolazak i da puna sala bude garancija da ćemo uspeti da dopremo do ljudi, da ozvučimo jedan važan društveni problem", kaže Milena.\nOno što je glavni kvalitet predstave – otvaranje važne društvene teme, kakva autizam zasigurno jeste – gotovo je prećutano u javnosti. To bi neko možda mogao da pravda manjkavostima ili nedorečenostima teksta, glume, režije ili kostima, ali je interesantno da niko od pozorišnih kritičara nije ni došao da je pogleda.\nUostalom, medijske pompe oko pozorišnih predstava, posebno ukoliko su "društveno-politički angažovane", rezervisane su za takozvane velike teme, kao što je to nedavno bio slučaj sa čak tri predstave o ubistvu Zorana Đinđića. Na kraju se ispostavilo da su širina medijskog prostora i dubina budžeta bile obrnuto proporcionalne njihovom umetničkom dometu.


Rođendanski koncert RTS-a na stadionu Tašmajdanu » Antrfile\nNaslovna VESTI Rođendanski koncert RTS-a na stadionu Tašmajdanu\nPovodom obeležavanja 60 godina postojanja Televizije u Srbiji RTS je priredio 23. avgusta prvi od dva velika, slavljenička, besplatna koncerta.\nSpektakl na Tašu, Foto: Printskrin RTS\nNa sceni stadiona Tašmajdan večeras su se, na prvom rođendanskom koncertu RTS-a, nalazile najveće zvezde klasične, džez i zabavne muzike, kao i poznati glumci, tri hora, orkestri – ukupno oko 200 izvođača! Oni koji nisu uspeli da dođu do besplatnih ulaznica, direktan prenos grandioznog događaja mogli su da prate na Prvom programu, RTS Planeti, RTS Svetu. Takođe i na tri lokacije u Beogradu na video-bimu – na Trgu Republike, u Ulici kneza Mihaila i u Tašmajdanskom parku. Rođendanski koncert RTS-a bio je pravi spektakl.\nStefan Milenković, Foto: Printskrin RTS\n“Himnom Beogradu” počeo je, a numerom “Marš na Drinu” i vatrometom završio se muzički spektakl. Na putovanje kroz prethodnih šest decenija, oko 10.000 posetilaca, ali i gledaoce pred TV ekranima povelo je oko 200 izvođača – članovi ansambala Muzičke produkcije RTS-a – Hor i Simfonijski orkestar; Big bend; “Kolibri”; Dečji hor; i gosti iz ansambla “Kolo”; te najveće zvezde klasične i zabavne muzike; poznati glumci.\nSlađana Milošević, Foto: Printskrin RTS\nNa koncertu su evocirane uspomene, setili smo se špica popularnih emisija, muzike iz serija “Montevideo, Bog te video”, “Kamiondžije”, “Vruć vetar”… Među brojnim izvođačima prvog od dva slavljenička koncerta povodom šest decenija Televizije u Srbiji, bili su violinista Stefan Milenković; sopran Dragana Radaković; mecosopran Jadranka Jovanović; tenor Bela Mavrak; Aleksandar Sedlar na gitari; Bora Dugić na fruli…\nBora Dugić i Boban Prodanović, Foto: Printskrin RTS\nZa dobru zabavu uz pop i rok zvuk pobrinule su se legende domaće i regionalne muzičke scene Bisera Veletanlić; Aleksandra Slađana Milošević; Goran Bregović; Momčilo Bajagić Bajaga; Bora Đorđević; Alen Islamović; Mladen Vojčić Tifa; Manjifiko…\n“Molitva” je najveće muzičko takmičenje 2008. godine dovela u Beograd, a Željko Joksimović je branio boje Srbije na Evrosongu dva puta. Navijali smo za njega kada je pred Evropom pevao “Lane moje” i “Nije ljubav stvar”.\nBisera Veletanlić, Foto: Printskrin RTS\nSlavlje na Tašmajdanu uveličali su i glumci Slobodan Boda Ninković, Ivan Bosiljčić i Branislav Zeremski. Uz maestra Bojana Suđića, gosti dirigenti bili su Vojkan Borisavljević i Vojislav Bubiša Simić.\nAlen Islamović, Goran Bregović i Mladen Vojčić Tifa, Foto: Printskrin RTS\nGlavna i odgovorna urednica Zabavnog programa Olivera Kovačević istakla je uoči muzičkog spektakla na Tašu da su dva koncerta odabrana da budu kulminacija obeležavanja jubileja Radio-televizije Srbije jer bi bez Muzičke produkcije život bio mnogo siromašniji.\n– Takođe, želeli smo da pokažemo šta je sve RTS, ne samo TV lica i novinari, već i muzičari – istakla je Kovačevićeva.\nZa veličanstvenu verziju numere “Pogledaj dom svoj anđele“ Bora Đorđević imao je podršku Hora i Simfonijskog orkestra RTS-a, Foto: Printskrin RTS\nVoditelji prve večeri bili su Sandra Perović, Dragana Kosjerina, Jovan Memedović i Branko Veselinović.\nZaigrali i voditelji\nPrethodni članakLeto na Zvezdari: Besplatne projekcije pod zvezdama u Velikom Mokrom Lugu\nSledeći članakZavršen Dunav Film Fest dodelom nagrada i projekcijom restauriranog “Varljivog leta ’68”


Kijev postavio uslove za izbore u Donbasu - Sputnjik Srbija\n00:44 30 Novembar 2020\nKijev postavio uslove za izbore u Donbasu\n22:06 16.01.2020 (osveženo 22:16 16.01.2020) Preuzmite kraći link\nUkrajinske vlasti smatraju da bi izbori u samoproglašenim republikama Donbasa mogli da se održe nakon prelaska tih teritorija pod kontrolu Kijeva i povratka svih izbeglica u region.\n„Izbori mogu da se održe tek kada granice države budu pod njenom potpunom kontrolom ili pod kontrolom međunarodnih posmatrača, inače ne postoje nikakve garancije bezbednosti na dan glasanja“, napisala je portparolka zvaničnog predstavnika Kijeva u kontakt-grupi za rešavanje situacije u Donbasu Darja Olifer na svojoj stranici na Fejsbuku.\nKijev smatra da „prerano održavanje izbora ili nepravilna priprema“ mogu da izazovu obnavljanje borbenih dejstava.\nProšle nedelje je ukrajinski ministar spoljnih poslova Vadim Pristajko izjavio da bi izbori na teritorijama koje ne kontroliše Kijev „u idealnom slučaju trebali da budu održani paralelno sa lokalnim izborima u Ukrajini na jesen“. Pristajko smatra da će, ukoliko se glasanje ne održi ove godine, Kijev morati da potraži alternativu Minskim sporazumima.\nKasnije je Luganska Narodna Republika istakla da je Pristajkov stav potpuno suprotan ukrajinskim obavezama prema „Štajnmajerovoj formuli“. Pre održavanja izbora Kijev mora, pre svega, da sa Donbasom usaglasi sve pravne aspekte uvođenja specijalnog statusa, kako bi se obezbedilo njegovo kontinuirano funkcionisanje.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin takođe je više puta naglašavao da ne postoje nikakve alternative Minskim sporazumima.\nU decembru prošle godine lideri zemalja „normandijske četvorke“ su se na sastanku u Parizu dogovorili da Minski sporazumi ostaju osnova za rad u „normandijskom formatu“. Prema izjavi koju su potpisali — do kraja marta 2020. godine u Donbasu je planirano povlačenje snaga na tri nove lokacije.\nuslovi, Ukrajina, Donbas, izbori


Ponovo subvencionisani krediti - B92.net\nIzvor: B92 nedelja, 29.06.2008. | 17:41\nZa ovaj kvartal obezbeðeno je skoro 490 miliona dinara, ali do sad se pokazalo da su uglavnom izdvajana nedovoljna sredstva. Zato je isplata ovih zajmova od januara prekidana èak èetiri puta. B92 je istraživao da li æe ovaj put, novca biti za sve zainteresovane.\nAko ste planirali da kupite nekretninu uz subvenciju države bolje požurite sa podnošenjem dokumentacije. Kako su zahtevi za odobravanje ovih kredita mnogo veæi od moguænosti države, novac bi mogao da se potroši i pre kraja septembra. U Ministarstvu finansija kažu da subvencije ustvari nikada i nema dovoljno, ali je bar izvesno da isplata za treæi kvartal poèinje prvog jula.\n"Ta sredstva se više ne nalaze u budžetu, ona su na poèetku godine preneta na korporaciju i ona sada s njima gazduje. Videæemo kako æe iæi tražnja. U prvom kvartalu smo imali tražnju koja je bila izbalansirana, tek u drugom kvartalu je došlo do veæe eksplozije i onda su sredstva potrošena pre kraja", kaže Mirko Cvetkoviæ, ministar finansija.\nZa naredna tri meseca obezbeðeno je skoro 490 miliona dinara, što je dovoljno za oko 800 kredita. Najèešæe je bilo dvostruko više zahteva.\nNajavljivana isplata nove tranše kredita bi trebalo da poène za dva dana, ali u Agenciji za osiguranje stambenih kredita, koja jeste samo tehnièki servis, nije bilo nikoga da nam to i potvrdi. Kako nam je reèeno, svi koji su ovlašæeni da daju izjave su na godišnjem odmoru.\nDa podsetimo: Da bi ste dobili novac morate da imate manje od 45 godina i neto platu manju od 100.000 dinara. Takoðe, ne možete biti vlasnik neke nekretnine, a najviše možete dobiti 100.000 evra.\n"Sve mi se više èini da se ljudi u ovom trenutku, s obzirom da je bilo više zastoja, sve više orjentišu na obiène osigurane kredite, nego na kredite iz subvencije. Oni koji imaju vremena da èekaju, oni saèekaju ma kakav zastoj bio. Ali oni kojima je hitno, a cene su galopirajuæe, uzimaju obiène osigurane kredite i to u švajcarskim francima", kaže Petar Grujiæ, direktor sektora za poslove sa stanovništvom u Folks banci.\nIako guverner Narodne banke èesto ponavlja da kredit u švajcarskim francima nosi veæi rizik, graðani se snalaze na razne naèine. Kako se ove godine pokazalo, subvencija države je veoma nesigurna, pa mnogi pribegavaju pozajmicama od roðaka i prijatelja, ili kupovini manjeg stana.\nAko se ipak odluèite na kredit uz subvenciju države, budite oprezni, pošto su mnogi prodavci, zbog dugog èekanja na isplatu, otkazali dogovorenu prodaju, a nisu u obavezi da vrate kaparu.


Hotel Hercules Apartments, Krit-Stalida - Amos Travel\nHotel Hercules Apartments, Krit-Stalida\nLokacija: Porodicni hotel, 300 m od peščane plaže, 100 m od centra Stalide, prodavnica, restorana, teverni, 50 m od autobuske stanice, 30 km od aerodroma u Heraklionu.\nHotelski sadrzaj: recepcija, bazen, bar pored bazena, besplatne lezaljke I suncobrani pored bazena, suncana terasa, basta.\nStudija: imaju kuhinju, frizider, kupatilo, balkon / terasu (osim studija u prizemlju), klimu (uz doplatu), sef (uz doplatu), treci lezaj je pomocni lezaj (sofa na razvlacenje)\nNapomena: Jedan broj studija nema balkon.


Čovek iz Bordoa - Nedeljnik\nNajnovije istraživanje javnog mnjenja koje donosi Liberasion potvrđuje rasprostranjeno uverenje o izvesnosti drugog kruga predsedničkih izbora u kojima će se suočiti Alen Žipe i Marin Le Pen. Ovaj, po mnogima najverovatniji rasplet uslovljen je sa tri dominantna trenda: prvi je podeljenost levice, zatim stabilnost Žipeove predsedničke figure i na kraju rastuća popularnost Nacionalnog Fronta i Marin Le Pen.\nNa pitanje koji je kandidat najbolji da galvanizuje i ujednini snage levice 22% veruje da to može da učini nekadašnji ministar ekonomije Emanuel Makron, 21% da to mogu Manuel Vals ili sadašnji predsednik republike Fransoa Oland, 20% veruje da bi to mogao da bude Žan Luk Melanšon. Dakle nema dominantnog kandidata, a aktuelni predsednik najavio je da će učestvovti na izborima. U prevodu, ovo znači da će glasovi levice biti podeljeni.\nUmerenom desnicom i centrom već čitavu godinu dominira nekadašnji predsednik vlade Alen Žipe. Krajem 2015 godine sondaže javnog mnjenja ukazivale su da čak 47% Francuza smatra da bi on bio dobar predsednik Republike. Do danas, taj procenat je ostao gotovo nepromenjen. Ono što birači cene kod Žipea je na prvom mestu njegova kompetencija (finansijski inspektor po vokaciji), zatim sposobnost za građenje konsenzusa, umeće da okupi sve snage centra, smirenost, odnosno uverenje da će moći da se na pravi način suprotstavi Le Penovoj u drugom krugu. Podrška liderki Nacionalnog Fronta takođe je snažna i oscilira između 23% i 30% glasova u prvom krugu, uz tendenciju rasta.\nSpajanje ovih informacija govore u korist gotovo izvesne eliminacije kandidata levice u prvom izbornom ciklusu, konfrontacije Žipe - Le Pen u drugom, odnosno najverovatnije pobede nekadašnjeg predsednika vlade, ministra spoljnjih poslova, i sa pauzama, skoro dve decenije gradonačelnika Bordoa. Ali da li je ovaj ishod izvesan?\nLiberasion ukazuje na važnost izbornih kampanja, posebno onih inicijalnih, koje treba da građane zainteresuju za izore i učine da oni poveruju da je njihovo učešće potrebno, ističući nasuprot tome i primere kako su propali brojni kandidati već viđeni za predsedničku funkciju poput Lionela Žospena, Eduara Baladira, ili Mišela Rokara. Dodatno, primećuje Liberasion, veliki deo javnog mnenja i dalje nije kristalizovan.\nNaime, čak 35% birača izjašnjava se kao podjednako distancirano od svih političkih partija i ima nameru da podrži nekog od kandidata koji se ne podrazumeva kao favorit na izborima. Jako je malo kandidata koji se uklapaju u taj okvir, zapravo samo jedan - Emanuel Makron, ali da bi uspeo da pretrči Le Penovu, potrebna mu je podrška ujedinjene levice. Nju kako stvari stoje, neće dobiti, ali ukoliko bude uspeo da dovoljno zaoštri diskurs i animira neodlučne birače, sve je moguće.\nBilo kako bilo, već sada se sa sigurnošću može reći da je Alen Žipe je veliki favorit na izborima 2017. Francuska javnost pored nesporne kompetentnosti, kod svog „čoveka iz Bordoa" ceni dostojanstveni način na koji je prihvatio Širakovu odluku da ga žrtvuje usled ogromnog pritiska javnosti generisanog generalnim štrajkovima u periodu 1995-97 upravo usled reformi koje je planirao Žipe, otvorivši tako put Nikolasu Sarkoziju u Jelisejsku palatu.\nDa li je Žipe iz 2016 različit od onog iz 1997, svakako. Da li je spreman da dovši posao započet pre dvadeset godina, i to je sigurno. Ali kada je reč o poslovima koji uključuju slobodnu volju, izvesnosti nema, ima samo nagoveštaja. Jedan od njih dala je tada državna sekretarka Hilari Klinton, prilikom Žipeove posete Wašingtonu 2011 u svojstvu ministra spoljnjih poslova, kada ga je oslovila sa „predsedniče." A takvi lapsusi, pa još kad dolaze od tako dobro obaveštenih kolega, i takođe prominentnih predsedničkih kandidata, uvek su na ceni u politici.\nGeni su čudo!!!\nPonosan sam što je moj brat stasao u takvog analitičara i što je nasledio gene svojih divnih roditelja i predaka.Svaka čast brate i veliki pozdrav!!!


Otac godinama silovao ćerku, a majka prikrivala: Devojčica se slomila i priznala sve pedagogu škole - Telegraf.rs\n11/10/19 | 18:08 ≫ 18:43\nI najiskusniji inspektori ostali su u šoku\nPripadnici Policijske stanice Vogošća prekjuče su uhapsili D. M. (40) zbog sumnje da je počinio krivično delo polnog odnosa s detetom, saznaje „Avaz“. Izvor blizak istrazi otkrio je da je D.M. godinama silovao rođenu kćerku!\nIsti izvor rekao nam je da se pohotni otac sumnjiči da je horor počeo pre tri godine. Kako saznajemo, užas kroz koji je prolazila devojčica verovatno nikad ne bi bio otkriven da ona nije smogla snage i obratila se pedagogu u školi koju pohađa. Devojčica se slomila te je do detalja opisala jezive scene kroz koje je prolazila proteklih godina.\nIzbezumljeni pedagog odmah je alarmirao vogošćansku policiju, a u slučaj su se uključili pripadnici Odeljenja za krvne i seksualne delikte MUP-a Kantona Sarajevo. I najiskusniji inspektori ostali su u šoku kada su shvatili da je u sve umešana i majka devojčice, 34-godišnja D. M.\nNaš izvor rekao nam je da je devojčica upućena na ginekološki pregled, što je standardna procedura u ovakvim slučajevima, kako bi bilo utvrđeno radi li se zaista o seksualnom napastvovanju.\nDevojčica je, kako nezvanično saznajemo, do daljeg smeštena u Sigurnu kuću.\n14. oktobar 2019 | 09:12\nI kako covek da ostane ravnodusan...?Ovi zlocinci izazivaju toliko besa da im zelim dozivotnu robiju...!Vecina siledzija kad tad postanu ubice...\n14. oktobar 2019 | 05:33\nOvakv osobe kao sto je to radio taj manijak treba zapaliti sa benzinom ili plinom\nbez sudjenja njega obesiti a majku na dozivotnu robiju


[ Pregleda: 11618 | Odgovora: 76 ] > FB > Twit\nRe: 2010... Linux Usability 30.03.2010. u 11:12 - pre 138 meseci\nIvane pre nego sto batalis gui u totalu :) ako smem da ti dam mali hint :) sta da probas da instaliras :)\nProgram se zove Krusader, clone onih norton commander/ total commander file menadzera.\nRe: 2010... Linux Usability 30.03.2010. u 11:23 - pre 138 meseci\nIliti gnome-commander buduci da je u pitanju GNOME :) Ali opet je midnight commander zakon :D I search mu je super...\nRe: 2010... Linux Usability 30.03.2010. u 12:17 - pre 138 meseci\nIvan Dimkovic: Mislim da cu na kraju da ugasim GUI potpuno... za ono za sta mi treba je komandna linija sasvmi OK, nego se nekako uvek navuces na kvazi-GUI pa mislis da mozes da zavrsis posao pa se svaki put iznerviras.\nČekaj, da se razumemo. Ti si mogao da završiš posao (dakle rekli su ti ljudi da možeš da kopi-pejstuješ putanju do fajla bez obzira što nije stala cela u prozorče). Ok, usability je loš, to nisi mogao da skapiraš sam, ali na kraju je ispalo "ne može to u Gnome-u da se odradi pa instaliraj ovo, instaliraj ono", što jednostavno nije tačno.\nRe: 2010... Linux Usability 30.03.2010. u 12:28 - pre 138 meseci\nNiko nije rekao NE MOZE nego MOZE BOLJE ! :D\nRe: 2010... Linux Usability 30.03.2010. u 12:37 - pre 138 meseci\nNabisernije za cupanje kose na glavi je copy pa paste u konzolu i ono odradi ladno bez entera, jos kad je sudo pa napravi pravi belaj. Ili copy teksta iz browsera, zatvoris browser, paste u neki editor ono nema nicega.\nKrusader je majka za sve, iz njega radim i kad mi treba konzola.\nRe: 2010... Linux Usability 30.03.2010. u 12:49 - pre 138 meseci\nDa, nema neki native clipper, mozes da koristis samo dodatke neke u gnome-u, u KDE-u vec ima util za to...\nA sto se c/p u konzoli tice, ja mislim da sve zavisi kako kopiras, ako selektujes i nov red pri kopiranju onda ce da se izvrsi komanda odmah, ako pri markiranju ne selektujes ceo red komplet onda radi sve kako treba :)\nRe: 2010... Linux Usability 30.03.2010. u 13:14 - pre 138 meseci\ncombuster: .. Ali opet je midnight commander zakon :D I search mu je super...\nSta sam ja ono rekao? ;-)\nCela ova tema je posledica dugogodisnjeg koriscenja Windows OS-a.\nNije da ne moze, moze, ali nije najbolje reseno. Da je Dimke koristio Lindzu aktivnije (a ne samo da bi nas zahebavao ovde) sve to bi mu uslo u rutinu odavno.\nOdmah bi znao da resajzuje prozor i ... bi mu se pretvorile u full path.. (ili da kopira sve) Ali da je to bzvz reseno, to ne moz' da pobije niko (sem gnome developera - ali njih i onako nikada nisam razumeo :P)\nKrusader je dobar, samo mislim da nije bas "lak" program. gnome-commander, necu da komentarisem. Koristio sam oba, ali na kraju sam ipak odlucio ili konzola (ok mc) ili kde (dolphin, konqueror, krusader*). Ali da je KDE bloat, ni to ne mogu da kazem da nije :( Ali mi se cini da je ipak filozofija koji oni teraju itekako bolja od "konkurencije", mada, znam ljude kojima mnogo bolje legne gnome. Sto opet zavisi, od slucaja do slucaja.\nEvo, sada sam zaboravio ono glavno sto sam hteo da kazem.. Jbg.\nRe: 2010... Linux Usability 30.03.2010. u 13:31 - pre 138 meseci\nDa, mogu da dodjem do path-a... ali ostali problemi stoje, kao recimo kucanje search stringa svaki put, jer se nisu setili da naprave search history.\nMislim ono - ako pricamo o grafickom interfejsu, poenta je da se olaksa posao... a u slucaju Gnome-a pravo da ti kazem, komandna linija je laksa.\nRe: 2010... Linux Usability 30.03.2010. u 13:37 - pre 138 meseci\nNe verujem da se nisu setili, pre mislim da oni smatraju da to ne treba da postoji.\nRe: 2010... Linux Usability 30.03.2010. u 13:41 - pre 138 meseci\nBravo Zoki, to je to...\nRe: 2010... Linux Usability 30.03.2010. u 14:52 - pre 138 meseci\nIvan Dimkovic: Mislim ono - ako pricamo o grafickom interfejsu, poenta je da se olaksa posao... a u slucaju Gnome-a pravo da ti kazem, komandna linija je laksa.\nNema sumnje da tu postoji usability flaw. Ali mislim da je u konkretnom slučaju više u pitanju frustracija pri prelasku sa jedne na drugu platformu. I Vindous ima (barem je XP imao, ove novije nisam koristio) bisera na kilo ali kad ga koristi godinama čovek uprogramira "workarounde" u svoju neuronsku mrežu i više i ne primećuje da ih obavlja. Ja bih sad mogao naširoko o svojim frustracijama pri prelasku sa Gnome-a na OSX. Iskreno mislim da nijedan aktuelan GUI ne prednjači niti zaostaje preterano nad konkurencijom. :/\nRe: 2010... Linux Usability 30.03.2010. u 15:13 - pre 138 meseci\nA koji je to workaround za besomucno kucanje bcm4329.ko u search polju?\nTrebam da pravim txt fajl na desktopu gde cu da snimam moje pretrage??\nRe: 2010... Linux Usability 30.03.2010. u 16:11 - pre 138 meseci\nHeheh pa kad ga jednom nađeš valjda znaš gde je, što bi ga tražio više puta?\nEh kad moram da butujem VM...\nU principu, Nautilus se ponasa kao browser, tako da je logicno da stvari koje si ranije radio potrazis u history-ju...\nfind1.png - 42.29k\nRe: 2010... Linux Usability 30.03.2010. u 21:27 - pre 138 meseci\njablan: Ne prica o toj 'istoriji'\nIvane, trazis na pogresnom mestu. Idi na Places>Search for Files\nDobices ovakav prozor:\nTamo imas istoriju i sve sto normalni GUI search ima...\nA to sto je u Nautilis-u tako... ne znam, valjda zato sto je ipak to file browser...\nWindows_like.png - 33.24k\nRe: 2010... Linux Usability 30.03.2010. u 22:02 - pre 138 meseci\nJa cu na kraju da editujem Android Linux Kernel iz Visual Studio-a... a da ga samo buildujem iz VM-a...\nJeste blasfemija... ali brate, 100x produktivnije za mene :-)\nKoga zanima sta radim:\nUpravo sam dodao podrsku za adaptive voltage support na Nexus One telefonu, tako sto sam uspeo da portujem kod iz ChromeOS-ovih Qualcomm drajvera za CPU i to ubacio u 2.6.33.1 N1 kernel kod... bas sam h4xor :)\nRe: 2010... Linux Usability 30.03.2010. u 22:07 - pre 138 meseci\nJos ce Dimkovic da postane dev za Linux.\nKud ide ovaj svijet..... :)\nRe: 2010... Linux Usability 30.03.2010. u 22:15 - pre 138 meseci\nDimke, ajde budi dobar i uploaduj one fajlove ovde, da se ne registrujem tamo za dz :)\n/edit: zasto jednostavno ne iskoristis gedit ili nano za source, gcc imas - rokaj snimaj, sta ce ti gui? Ja sve patch-eve ionako primenjujem na kernel iz konzole :)\nRe: 2010... Linux Usability 30.03.2010. u 22:16 - pre 138 meseci\nMislim da je rešenje u promeni distribucije\nRe: 2010... Linux Usability 30.03.2010. u 22:20 - pre 138 meseci\nDimkovicu, konzolni editor joe je tvoj prijatelj. Mocan program.\nRe: 2010... Linux Usability 30.03.2010. u 22:21 - pre 138 meseci\nMa Linus, Anholt, Keith i cela ta ekipa trci na Fedori :) Mada kazem opet, ono sto Ivan radi - dovoljan mu je terminal... Iz mc-a moze da edituje fajlove ako hoce vec boje u zavisnosti od funkcija, promenljivih etc, mnogo olaksava posao...


Centar za monitoring i istraživanje (CeMI) realizuje projekat pod nazivom „Neka slobodni izbori postanu navika! – Izgradnja povjerenja u integritet izbornog procesa u Crnoj Gori.“\nOpšti cilj projekta je da doprinese većem nivou demokratske konsolidacije i vladavine prava u Crnoj Gori.\nSpecifični cilj je povećanje nivoa povjerenja građana u integritet izbornog procesa, zagovaranjem adekvatnih promjena institucionalnih i legalnih izbornih okvira, u saglasnosti sa međunarodnim standardima, izgrađujući konsenzus unutar političkog društva i organizacija civilnog društva u Crnoj Gori.\nGlavne ciljne grupe ovog projekta su: političke partije, izborne institucije, državni organi, Parlament – koji ima status „saradnika“ na ovom projektu, međunarodna zajednica, građansko društvo, građani sa aktivnim pravom glasa.\nPosebna pažnja ovog projekta će biti posvećena nediskriminaciji, pogotovo prema Romskoj manjini, koja nema ista zakonska prava kao druge manjine, kao i ženama, koje su još uvijek neadekvatno zastupljene na svim nivoima.\n• Formiranje ekspertskog tima, sa prethodnim izbornim iskustvom, koji će sprovoditi kvalitetnu i temeljnu procjenu ključnih spornih područja izbora i prethodnih izazova;\n• Procjena prakse i sprovođenja pravnih analiza izbornog procesa u Crnoj Gori, od strane ekspertskih timova;\n• Kreiranje izvještaja u formi analiza javnih politika, koje će koristiti radne grupe za razvijanje studija javne praktične politike;\n• Sprovođenje dva istraživanja javnog mnjenja kako bi se izmjerila percepcija građana o izbornom okviru i nedavnim izborima;\n• Organizovanje lokalnih konsultacija sa građanima svih opština Crne Gore kroz javne diskusije;\n• Izgradnja internet-bazirane e-platforme, gdje građani mogu da učestvuju u raspravljanju o svim relevantnim izbornim temama, da izvještavaju o svojim negativnim iskustvima, da ukažu na moguće rizike od prevare – tako sudjelujući u cjelokupnom procesu zagovaranja;\n• Stvaranje združenog Građanskog Savjeta za slobodne i fer izbore, sa članovima svih većih političkih partija, civilnog društva i akademika/stručnjaka;\n• Kreiranje dvije radne grupe (1. izborni sistem, 2. izborne institucije), koje se sastoje od stručnjaka za izbore i predstavnika političkih partija, gdje će svaka od radnih grupa biti zadužena za analiziranje i predlaganje Savjetu adekvatnih promjena javnih politika i mehanizama za poboljšanje;\n• Pripremanje studija javne politike o ključnim nalazima preporuka za unapređenje javnih politika iz oblasti izbora (1. studija javne politike i brif) na zajedničkom trodnevnom seminaru;\n• Izrada jedne studije javne politike i jednog brifa\n• Organizovanje Nacionalne konferencije u saradnji sa Parlamentom, za predstavljanje preporuka za javne politike i scenarija;\n• Dalje zagovaranje usmjereno ka adaptaciji preporuka za unapređenje javnih politika kroz direktne sastanke sa ključnim donosiocima odluka i informacione kampanje za građane.\nProjekat se realizuje uz podršku EU.\n[:mn]Nepravilnosti - ponovljeni lokalni izbori u Ulcinju, 18. februar[:en]Irregularities – Repeated Local Elections in Ulcinj, February 18th [:]


Izvor: B92, 24.Jan.2020, 17:38\nJavni prevoz je već obustavljen u 10 gradova. U provinciji Hubej, koja ima 60 miliona stanovnika, hramovi su zatvoreni. U potpunoj izolaciji su tri kineska grada. Železničke stanice su uglavnom zatvorene, letovi su suspendovani i na glavnim saobraćajnicama.\nŠangaj je zatvorio kineski "Diznilend", kako bi se sprečilo...\nNezavisne Novine: Može li koronavirus da zaustavi privredu Kine?\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 25.Jan.2020, 04:13\nZa nepunih mesec dana novi korona virus, koji se pojavio u Kini, odneo je 26 života, a više od 850 ljudi je zaraženo...I dok se broje ljudske žrtve, mnogi se pitaju koliku će ekonomsku štetu da "plate" Kinezi...Računicu tek treba da izvedu finansijski analitičari, ali je izvesno da će najveće...


Trazim lek -Hitno\nTema: Trazim lek -Hitno\n23.04.2008., 12:53 #1\nMolim Vas da mi pomognete u pornalazenju leka kojeg nisam mogao da nadjem nigde preko Interneta jer je prestala proizvodnja istog. Radi se o BICIT HP leku koji mora moja supruga da pije 7 dana kako bi se izborila sa Helikobakterom. S postovanjem svim clanovima i unapred hvala.\n23.04.2008., 17:45 #2\nRe: Trazim lek -Hitno\nDa li to znaci da je vec pila antibiotike iz druge grupe koji se koriste za lecenje ove infekcije?\n25.04.2008., 18:26 #3\nzanima me :sin ima problema sa levim stopalom(risom),otok nosi vec dva meseca,isli snimali nema loma nema naprsnuca.Nosio i longetu i gips(nepotrebno),ali nista.Neboli ga,normalno hoda i trci,ali je u pocetku imao bolove kad hoda.Izgubilo se.Isao je i na fizikalnu terapiju,ali nista stoji mu manji otok ali stoji.Obloge sve koje cujemo i znamo stavljamo ali...Sta da radim ?zabrinuta majka.\n25.04.2008., 20:16 #4\nMolim Vas procitajte lepljivu temu kako se postavljaju pitanja.\n29.04.2008., 11:41 #5\n5.maja cerkica treba da ide na operaciju mokracnog kanala,pa me zanima kako ce proci?Zabrinuta mama.Ona je rodjena 30.05.2006.\n29.04.2008., 12:57 #6\n30.04.2008., 00:08 #7\nA šta si ti, neka nebeska vračara?:x\n30.04.2008., 08:14 #8\nOriginal postavio rumkola\nNe, nisam nebeska vracara, ali zabrinuta mama je vec postavljala isto ovakvo pitanje i dobila je odgovor da razgovara sa detetovim lekarom jer ovde niko ne zna o kakvoj operaciji je rec a kamoli kako ce proci.\nPosto se pitanje ponavlja nista drugo mi ne preostaje nego da je uputim na forum gde na osnovu datuma rodjenja mogu vise da joj kazu.